sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — Verksamhet som bedrivs med stöd av LVU och LVM omfattas av definitionen av socialtjänst i såväl offentlighets- och sekretesslagen som lagen om behandling av per- sonuppgifter inom . Med verksamhet förstås inte enbart den verksamhet som utgör handläggning av ett ärende utan även rent faktisk verksamhet, som t.ex. handlingar och uppgifter i övrigt som gäller uppsökande verk- samhet, social hemhjälp, vård och behandling vid behandlingshem, och annan social service som lämnas av socialnämnden.5 Verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd Med verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd avses sådan verksamhet som regleras i annan lag än socialtjänstlagen, LVU och LVM men där socialnämnden är ansvarig . Till exempel finns i regler om socialnämndens med- verkan vid fastställande av faderskap och föräldraskap samt under- hållsbidrag till barn. Där finns även regler om socialnämndens med- verkan i frågor om vårdnad, boende och umgänge samt om medverkan i samband med adoptioner.6 Även i finns regler om 1979/80:2, s. 180 ff. och prop. 2000/01:80 s. 173. 1979/80 :2, s. 181 och prop. 2000/01:80 s. 173. socialnämndens ansvar för att provisoriskt förvalta dödsbon och göra dödsboanmälan till . Verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av socialnämnd omfattas av definitionen av begreppet socialtjänst i såväl offentlig- hets- och sekretesslagen som lagen om behandling av personuppgif- ter inom . Verksamhet som bedrivs av Enligt förordningen (2007:1132) med instruktion för Statens institu- tionsstyrelse hör det till SiS uppgifter att ansvara för sådana hem som avses i 12 § LVU (särskilda ungdomshem) samt 22 och 23 §§ LVM (LVM-hem). På de särskilda ungdomshemmen tas även ungdomar emot för verkställighet av sluten ungdomsvård enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård (LSU). Enligt förordningen ska SiS särskilt svara för –planering, ledning och drift av de särskilda ungdomshemmen och LVM-hemmen, –anvisning av platser till hemmen, –ekonomisk styrning, resultatuppföljning och kontroll, –metodutveckling, forskning, uppföljning av vårdresultat samt utvecklingsarbete. SiS får även utföra uppdrag åt kommuner och regioner i samband med avgiftning av missbrukare, utslussning, eftervård eller andra in- satser som anknyter till verksamheten vid sådana hem som anges ovan. Både offentlighets- och sekretesslagen och lagen om behandling av personuppgifter inom räknar upp SiS i sina respek- tive definitioner av socialtjänst, men definitionerna skiljer sig åt i ett avseende. Offentlighets- och sekretesslagen hänvisar till verksamhet som i annat fall enligt lag handhas av SiS medan lagen om behandling av personuppgifter inom hänvisar till verksamhet som i övrigt bedrivs av SiS. Detta har sin grund i att SiS även bedriver verk- samhet som endast är reglerad i förordning, vilket ansetts böra om- fattas av lagen om behandling av personuppgifter inom socialtjäns- ten.7 I offentlighets- och sekretesslagen däremot omfattas bara sådan annan verksamhet som enligt lag handhas av SiS. Att den verksamhet som SiS bedriver med stöd av lag fördes in i offentlighets- och sekre- tesslagen har sin bakgrund i att man vid införandet av LSU ville att samma sekretessbestämmelser skulle gälla för den som är föremål för vård med stöd av LVU som för den som är föremål för verkställighet av sluten ungdomsvård vid ett särskilt ungdomshem. I offentlighets- och sekretesslagen jämställs verksamhet enligt LSS med socialtjänst. Som anledning anges i förarbetena till offentlig- hets- och sekretesslagen att verksamhet enligt LSS står nära. Det föreslogs därför att en bestämmelse skulle föras in i para- grafen som, vad gäller sekretess, jämställer verksamhet enligt LSS med socialtjänst.8 I lagen om behandling av personuppgifter inom an- ges att med socialtjänst avses verksamhet enligt LSS. I förarbetena till lagen om behandling av personuppgifter inom an- ges inte mer än att när det gäller begreppet socialtjänst så anses det lämpligt att lagen om behandling av personuppgifter inom social- tjänsten söker ledning i definitionen i offentlighets- och sekretess- lagen. I fråga om just LSS anförs endast att även verksamhet enligt LSS i detta sammanhang förstås som socialtjänst.9 Handläggning av ärenden om bistånd till asylsökande och andra utlänningar I offentlighets- och sekretesslagen anges att ärenden om bistånd åt asylsökanden och andra utlänningar jämställs med socialtjänst. Regler- ingen infördes i samband med att ett nytt biståndssystem för asyl- sökande infördes genom den numera upphävda lagen (1988:153) om bistånd till asylsökanden m.fl. Det nya systemet innebar att asyl- sökanden i princip inte längre omfattades av socialtjänstlagen. Beslut om bistånd till utlänningar som inte bodde på förläggning skulle dock 2000/01:80 s. 136. 1992/93:159 s. 206. 2000/01:80 s. 136 och 174. enligt 4 § i denna lag beslutas av socialnämnden. Då uppgifter i ären- den enligt den nya lagen ansågs kunna vara minst lika känsliga som de om s.k. socialbidrag ansågs att skyddet för dessa ärenden skulle vara detsamma som det som gäller inom . En reglering fördes därför in i samma bestämmelse i offentlighets- och sekretess- lagen som reglerade socialtjänstsekretessen.10 har huvudansvaret för att lämna bistånd till asyl- sökande. ska enligt 3 a § andra stycket lagen (1994:137) om mottagande av asylsökanden m.fl. (LMA) lämna bistånd till vissa utlänningar som avses i 1 § 3 LMA. Det rör sig om utlänningar som har ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Kommunen ska enligt 3 a § tredje stycket LMA lämna bistånd till vissa utlänningar som avses i 1 § första stycket 2 om de vistas i kommunen och om biståndet behövs till dess att tar över ansvaret för att bistånd lämnas.11 Lagen om behandling av personuppgifter inom är i detta avseende något annorlunda formulerad än offentlighets- och sekretesslagen och hänvisar endast till handläggning av ärenden om bistånd som lämnas av socialnämnden enligt LMA. I ett ursprungligt förslag var tanken att formuleringen skulle vara densamma som i offentlighets- och sekretesslagen, dvs. omfatta bistånd till asylsö- kande och andra utlänningar. Vid beredningen av förslaget till regler- ing i lagen om behandling av personuppgifter inom anförde dock dåvarande att det var viktigt att lagens definition av socialtjänst inte omfattade verkets hantering av bistånd utan bara de fall då kommunen handlägger ärenden om bi- stånd.12 Något motiv till bestämmelsens formulering finns inte i för- arbetena. 1987/88 :80 s. 35 och 46. 11I bestämmelsen avses den som beviljats uppehållstillstånd med tillfälligt skydd eller uppe- hållstillstånd efter tillfälligt skydd med stöd av bestämmelserna i 21 kap. 2, 3, 4 eller 6 § ut- länningslagen (2005:716) och som inte är folkbokförda här i landet. 12SOU 1999:109 s. 138 och SOU 1995:86 s. 116 ff. började lokala offentliga organisationer med uppgift att verka för invandrares anpassning i samhället att växa fram, så kallade invandrarbyråer.13 En invandrarbyrå var en fri- villig serviceinrättning med uppgift att dels hjälpa invand- rare till rätta i samhället, dels informera olika kommunala förvalt- ningar och kommuninvånare om invandrarnas bakgrund, språk och kultur. Ofta svarade invandrarbyrån för kommunens tolkförmed- ling. De första invandrarbyråerna skapades innan en nationell inte- grationspolitik formulerades. Antalet invandrarbyråer ökade stadigt under framför allt den senare delen av . I början av 1980- talet hade drygt en tredjedel av landets kommuner en invandrarbyrå. Byråerna har haft stor inverkan på hur organiseringen av verksam- heter för invandrare och flyktingar sett ut och gått till i kommu- nerna. finns några verksamheter med den benäm- ningen och vilken del av den kommunala organisationen som ansvarar för mottagandet av nyanlända varierar från kommun till kommun. Mottagandet av asylsökande och personer som fått uppehållstill- stånd av skyddsskäl har utvecklats och genomgått flera förändringar . tog över ansvaret för mottagande av asylsökande som kommunerna fick ansvar för en rad uppgifter för mottagande av flyktingar som fått uppehålls- tillstånd.14 hade i uppdrag att träffa överens- kommelser med kommuner om mottagandet. Kommuner som tog emot asylsökande och flyktingar fick statlig ersättning för kostnader för bland annat ekonomiskt bistånd och för vissa insatser i samband med mottagandet. Kommunerna fick själva bestämma den organi- satoriska utformningen av flyktingmottagandet utifrån lokala förut- sättningar och behov. Genom införandet av lagen (1988:153) om bistånd åt asylsökande med flera kopplades stödet till asylsökande bort från dåvarande socialtjänstlagen och ett enhetligt statligt system för bistånd till asylsökande infördes.15 är det enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. som ansvarar för att erbjuda asylsökande boende och bistånd de väntar på besked i sitt ärende. 13Sarstrand (2012) s. 51 ff. 1983/84:124. 1987/88:80. reformerades mottagandet av nyanlända in- vandrare genom den s.k. etableringsreformen.16 Reformen innebar att staten genom Arbetsförmedlingen tog över det samordnande ansvaret från kommunerna för introduktionen av flyktingar och andra skyddsbehövande som fått uppehållstillstånd från kommunerna. Genom reformen tog staten också över ansvaret för de nyanländas försörjning (etableringsersättning). Kom- munerna har fortsatt ansvar för bland annat praktiskt stöd och hjälp i samband med mottagandet och tillhandahållande av särskilda in- satser i form av t.ex. svenska för invandrare och samhällsorientering. De ansvarar också för introduktionsinsatser för nyanlända som inte omfattas av etableringsprogrammet.17 anvisas ensamkom- mande barn till en kommun som ska ansvara för vård och boende redan under asyltiden.18 är alla kommuner skyldiga att ta emot nyanlända för bosättning i kommunen enligt lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning (bo- sättningslagen). ansvarar för att besluta om anvis- ning av ensamkommande barn och nyanlända. Kommunerna får stat- lig ersättning för kostnader för mottagande av asylsökande och för mottagande och insatser till nyanlända.19 Den som fått uppehållstillstånd i omfattas i regel av sam- ma rättigheter och skyldigheter som andra personer som är bosatta i landet. För personer som fått uppehållstillstånd av skyddsskäl samt deras anhöriga har det därutöver utvecklats vissa säråtgärder i form av mottagande och insatser, som motiverats av att denna grupp ofta har särskilda behov. Systemet för mottagandet av asylsökande och ny- anlända ser helt annorlunda ut än när de kommunala invandrar- byråerna bildades . Kommunernas ansvar i mottagandet har förändrats och organisationen av mottagandet ser olika ut i olika kommuner. finns inga verksamheter som benämns invandrarbyrå. har regleringen av de kommu- nala invandrarbyråerna sett likadan ut i offentlighets- och sekretess- lagen och lagen om behandling av personuppgifter inom socialtjäns- ten sedan regleringarna tillkom. 2009/10:60. 2016/17:175. 2005/06:46. 19Förordning (2017:193) om statlig ersättning för asylsökande m.fl. och förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. 1979/80 :2 och prop. 2000/01:80. Ärenden om tillstånd till parkering för rörelsehindrade Kommunen får enligt 2 § lagen (1957:259) om rätt för kommunen att ta ut avgifter för vissa upplåtelser på offentlig plats befria rörelse- hindrade från avgiftsskyldighet på sådan offentlig plats som står under kommunens förvaltning och som kommunen har upplåtit för parkering och där kommunen annars tar ut avgift för rätten att par- kera. Vidare följer av trafikförordningen (1998:1276) att en kom- mun får utfärda ett särskilt parkeringstillstånd för rörelsehindrade personer. Frågor om parkeringstillstånd prövas av den kommun där sökanden är folkbokförd eller om sökanden inte är folkbokförd i riket, där han eller hon vistas. I samband med ansökan om parkeringstillstånd behöver regelmäs- sigt ett läkarintyg lämnas in. Dessa läkarintyg omfattas av sekretess när de finns tillgängliga inom hälso- och sjukvården. Om uppgifterna blir tillgängliga utanför detta område, t.ex. när de ges in till trafiknämnden i samband med ansökan om parkeringstillstånd, gäller emellertid inte sekretessen där utan en kompletterande regel om detta. Mot denna bakgrund infördes en sekretessbestämmelse som omfattade handlägg- ning av ärenden om parkeringstillstånd. Ärenden om parkerings- tillstånd för rörelsehindrade ansågs ha vissa likheter med ärenden om riksfärdtjänst, vilka i dåvarande sekretesslag (1980:100) hade jäm- ställts med socialtjänst. Enligt förarbetena föreföll det därför lämp- ligt att även beträffande ärenden om parkeringstillstånd reglera detta inom ramen för socialtjänstsekretessen.21 invände under remissrundan att det var mindre lämpligt att i sekretesslagen jämställa handläggning av parkeringstill- stånd med socialtjänst då det i regel var annan nämnd än socialnämnden som handlade ärendena.22 hanteras inte riksfärdtjänst längre i första hand som en fråga inom . Den koppling till riksfärdtjänst som gjorts i bestämmelsen, som hand- lar om sekretess inom , har därför tagits bort23. Sekre- tessen för färdtjänst och riksfärdtjänst regleras i stället i 29 kap. 6 § OSL. Handläggning av ärenden om parkeringstillstånd definieras dock fortfarande som socialtjänst i både offentlighets- och sekretesslagen och lagen om behandling av personuppgifter inom . 1993/94:165 s. 30 f. 1993/94 :165 s. 30. 1996/97 :115 s. 87. Ärenden i patientnämnd om allmän omvårdnad Patientnämndernas kompetensområde omfattar all offentligt finansie- rad sjukvård oavsett driftsform samt vissa sociala insatser inom äldre- omsorgen m.m. som ges i samband med sådan hälso- och sjukvård som kommunen ansvarar för. Enligt 1 § lagen (2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården ska det i varje region och kommun finnas en eller flera patientnämnder med uppgift att stödja och hjälpa bl.a. patienter och deras närstående inom den hälso- och sjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen som bedrivs av kommuner eller enligt avtal med kommuner och den allmänna omvårdnad enligt socialtjänstlagen som ges i samband med sådan hälso- och sjukvård. I offentlighets- och sekretesslagen anges att ärenden hos patient- nämnd om allmän omvårdnad jämställs med socialtjänst. Sådan verk- samhet omfattas inte av lagen om behandling av personuppgifter inom . Ärenden enligt lagen om utredningar att förebygga vissa skador och dödsfall ansvarar för att genomföra utredningar enligt lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och döds- fall. Syftet med utredningsverksamheten är att ge regeringen under- lag för beslut om åtgärder som har som mål att förebygga att barn far illa samt att vuxna utsätts för våld eller andra övergrepp av när- stående eller tidigare närstående personer. När lagen först trädde i kraft rörde den bara utredningar för att förebygga att barn far illa.24 I förarbetena diskuteras frågan om huru- vida verksamheten utgör socialtjänst eller inte. ansåg inte att den ifrågavarande verksamheten var socialtjänst eller ens låg nära, eftersom utredningarna omfattar alla myndig- heter vars verksamhet berör barn. Regeringen anförde emellertid att socialtjänstlagen är en målinriktad ramlag och att begreppet social- tjänst är mångfacetterat och vidsträckt. Det är som har det yttersta ansvaret för att barn får det skydd och stöd de behöver. I detta ligger bl.a. att har ett särskilt ansvar för att upp- märksamma och vid behov utreda fall där ett barn kan misstänkas 24Den utvidgades lagen till att omfatta även vuxna som utsatts för våld eller andra övergrepp från närstående eller tidigare närstående. Enligt socialtjänstlagen innebär detta yttersta ansvar inte någon inskränkning i andra huvudmäns ansvar, men med det yttersta ansvaret följer en skyldighet att ge insatser i avvaktan på att någon annan ansvarig tar vid. I frågor som rör barn som far illa eller riskerar att fara illa har socialnämnden vidare enligt 5 kap. 1 a § SoL en skyldighet att samverka med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs och nämnden ska aktivt verka för att sam- verkan kommer till stånd. har således enligt uttalan- den i lagens förarbeten ett förstahandsansvar för att samverkan kommer till stånd. Sådan samverkan kan även innefatta övergripande frågor som t.ex. att motverka missbruk eller ungdomskriminalitet. Ett annat viktigt inslag i socialtjänstlagen är socialnämndens uppgift att enligt 3 kap. 2 § SoL medverka i samhällsplaneringen. Enligt denna bestämmelse ska socialnämnden bl.a. ta initiativ till och bevaka att åtgärder vidtas för att skapa en god samhällsmiljö och goda förhål- landen för barn och ungdom. I arbete med att påverka samhällsstrukturen för att därigenom förebygga uppkomsten av indi- viduella hjälpbehov, är givetvis barn och unga en av de viktigaste mål- grupperna. På samma sätt är allmänt inriktade insatser till stöd och skydd för barn och ungdom en av mer väsentliga upp- gifter. För detta arbete krävs bl.a. att socialnämnden samverkar med och inhämtar kunskaper från andra samhällsområden. Utrednings- verksamheten syftar enligt förarbetena till att ge underlag för förslag till åtgärder som förebygger att barn far illa. Mot denna bakgrund ansåg regeringen att den föreslagna utredningsverksamheten skulle inordnas under begreppet socialtjänst.25 Utredningsverksamhet för att förebygga vissa skador och döds- fall fördes därför in i definitionen av socialtjänst i både offentlighets- och sekretesslagen och lagen om behandling av personuppgifter inom . Reglerna om sekretess finns dock numera i en egen bestämmelse i 26 kap. 10 a § OSL och omfattas således inte längre av den s.k. socialtjänstsekretessen. Avsikten med att verksamheten fick en egen reglering var att tydliggöra att denna utredningsverksamheten i sekretesshänseende ska utgöra en separat verksamhetsgren i för- hållande till övrig verksamhet inom utredningsmyndigheten.26 2006/07:108 s. 28 f. 2011/12:4 s. 49 ff. och s. 62. Verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av nämndens beslut eller särskild tillsyn Till socialtjänst räknas, enligt offentlighets- och sekretesslagen, verk- samhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av social- nämndens beslut eller särskild tillsyn över nämndens verksamhet. Vad som avses med formuleringen verksamhet hos annan myndighet som innefattar omprövning av nämndens beslut, utvecklas inte i för- arbetena Däremot anförs att det inte är fråga om någon omprövning av socialnämndens beslut när allmän domstol prövar en ansökan eller framställning från en socialnämnd.27 Ifråga om tillsyn utövar Inspek- tionen för vård och omsorg () särskild tillsyn över socialtjäns- ten. Att sådan handläggning hör till socialtjänst följer emellertid till stor del redan av hänvisningarna till särskild lagstiftning i 26 kap. 1 § OSL.28 Inom ramen för lagen om behandling av personuppgifter inom omfattas tillsyn, uppföljning, utvärdering, kvalitetssäk- ring och administration av den verksamhet som i övrigt räknas upp i bestämmelsen. Utöver definitionerna i offentlighets- och sekretesslagen och lagen om behandling av personuppgifter inom anges vidare i 2 kap. 13 § diskrimineringslagen (2008:567) att diskriminering är förbjuden i verksamhet inom . I förarbetena anges att med socialtjänst avses verksamhet enligt socialtjänstlagen, LVU och LVM samt därutöver sådan verksamhet som omfattas av lagen om behandling av personuppgifter inom socialtjänsten.29 1979/80:2 s. 181. 1979/80:2 s. 181. 2007/08:95 s. 523. 5.1.2Innebörden av begreppet socialtjänst anges i lagen Utredningens bedömning: För att tydliggöra vilka verksamheter som omfattas av socialtjänstlagens tillämpningsområde bör det i socialtjänstlagen införas en bestämmelse som anger vad som avses med socialtjänst. Utredningens förslag: Det införs en ny bestämmelse i social- tjänstlagen som anger att med socialtjänst avses i lagen 1.verksamhet som bedrivs med stöd av denna lag, 2.verksamhet som bedrivs med stöd av lagen (1990:52) med sär- skilda bestämmelser om vård av unga eller lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall, eller 3.annan verksamhet som enligt lag eller förordning ska bedrivas av socialnämnd eller . Som socialtjänst räknas dock inte sådan verksamhet som bedriver med stöd av skollagen (2010:800) eller förordningen (1983:28) om undervisning av barn och ung- domar som vistas vid särskilda ungdomshem. Som socialtjänst räknas inte heller tillsyn som Inspektionen för vård och omsorg utövar med stöd av denna lag. Om det i annan lag eller förordning finns avvikande bestäm- melser för sådan verksamhet som avses i andra och tredje punk- terna tillämpas de bestämmelserna. Bestämmelsen i 10 § andra stycket lagen med särskilda bestäm- melser om vård av unga – som föreskriver att för vårdens innehåll och utformning gäller bestämmelserna i socialtjänstlagen och 11– 20 §§ lagen med särskilda bestämmelser om vård av unga – upphävs. Bestämmelsen i 2 § andra stycket lagen om vård av missbrukare i vissa fall – som föreskriver att för tvångsvårdens innehåll och utformning gäller bestämmelserna i socialtjänstlagen, om inte annat anges i lagen om vård av missbrukare i vissa fall – upphävs. Varje kommun svarar enligt socialtjänstlagen för inom sitt område. Av socialtjänstlagen framgår emellertid inte vad som avses med socialtjänst. Detta trots att begreppet förekommer i flera bestämmelser samt även är centralt för att avgränsa lagens tillämp- ningsområde. Däremot definieras socialtjänst i offentlighets- och sekretesslagen och lagen om behandling av personuppgifter inom . Utredningens bedömning är att det i socialtjänstlagen bör anges vad som avses med begreppet socialtjänst. Dels för att ringa in de verksamheter som ska omfattas av lagen, bl.a. vad gäller vetenskap och beprövad erfarenhet, kvalitet och uppföljning samt handläggning och dokumentation dels för att göra den nya social- tjänstlagen lättare att förstå. En definition är även relevant med hän- syn till att definitionerna i offentlighets- och sekretesslagen och lagen om behandling av personuppgifter inom inte är direkt tillämpliga på socialtjänstlagen. Att dessa dessutom tar sikte på verk- samheter som socialtjänstlagen inte ska tillämpas på riskerar att skapa osäkerhet kring socialtjänstlagens tillämpningsområde. Utredningen anser att begreppet socialtjänst ska avse verksamhet enligt socialtjänstlagen, LVU och LVM, vilket utgör kärnverksamhet. Sådan verksamhet omfattas även av definitionerna isåväl offentlighets- och sekretesslagen, lagen om behandling av per- sonuppgifter inom , diskrimineringslagen och Social- styrelsens termbank. Ska annan verksamhet också räknas som socialtjänst? Definitionerna i offentlighets- och sekretesslagen och lagen om be- handling av personuppgifter inom omfattar flera verk- samheter som inte anses vara socialtjänst i egentlig mening, men där det har bedömts vara motiverat att motsvarande sekretess eller regler om behandling av personuppgifter ska gälla. De verksamhetsområden som räknas upp i offentlighets- och sekretesslagen och lagen om be- handling av personuppgifter inom behöver därför inte nödvändigtvis överensstämma med socialtjänstlagens tillämpnings- område. Annan verksamhet som ska bedrivas av socialnämnd När lagstiftaren har valt att uttryckligen peka ut socialnämnden – inte kommunen – som ansvarigt organ för en viss uppgift är det, enligt utredningen, rimligt att dessa verksamheter omfattas av samma regel- verk. Socialtjänstlagen utgör den mest centrala lagen för socialnämn- dens verksamhet och det bör därför vara uttalat att den ska tillämpas i all verksamhet som enligt lag eller förordning ska bedrivas av nämn- den.