sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Om en elev riskerar att få betyget F eller betyget Fx i ämnet på den nivå eleven läser måste skolan utreda och vid behov sätta in extra anpassningar eller särskilt stöd i ämnet. Kraven på stödåtgärder är i huvudsak kopplade till att en elev riskerar att inte uppfylla betygs- kriterierna för det lägst godkända betyget. I en ämnesutformad gym- nasieskola och gymnasiesärskola anser utredningen att stödet ska följa med och följas upp även när eleven frivilligt väljer att läsa fler nivåer i ämnet. En risk som utredningen ser med ämnesbetyg är att många ämnen kommer att pågå än vilket kan medföra att elever skjuter upp studierna i ämnet till den sista nivån. Vi vill bland annat av denna anledning betona vikten av att extra anpassningar eller särskilt stöd sätts in under studierna i ämnet. En elev som inte har fått ett godkänt betyg på en nivå har rätten att gå om nivån en gång. Har eleven slutfört nivån två gånger och inte fått ett godkänt betyg får eleven gå om nivån ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl. 11.5.4Hur betyg redovisas i slutliga betygsdokument Som nämnts tidigare kommer elever att läsa olika många nivåer i ett ämne beroende på vilket program de går på och vilka val de gör i sina studievägar. Det medför att elever kommer ha betyg av olika om- fattning i ett ämne på samma sätt som de har läst olika många kurser i ett ämne. De nivåer i ett ämne som ingår i betyget och betygets poängomfattning måste därför anges i examensbeviset, gym- nasiesärskolebeviset, studiebeviset eller gymnasieintyget. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … När en elev får ett godkänt slutligt betyg i ett ämne omfattar det alla poäng eleven har läst i ämnet. Detta betyg redovisas i det slutliga betygsdokumentet. Betyg som satts på en tidigare nivå i ämnet redo- visas bara om elevens betyg på den slutliga nivån är underkänt och betyget på den tidigare nivån är godkänt, se nedan. Vidare kan eleven om ett ämne delas in i block få flera godkända slutliga betyg i ett ämne i det slutliga betygsdokumentet, ett från varje block. Nedan beskrivs hur betygen redovisas i de slutliga betygsdokumen- ten när det gäller underkända betyg, streck och betyg från utökat program. Hur ett underkänt betyg och streck redovisas För att få en gymnasieexamen måste eleven ha betyg i 2 500 poäng38, varav godkända betyg i minst 2 250 poäng. Som nämnts tidigare är det av stor vikt att införandet av ämnesbetyg inte försämrar elevernas möjligheter till en gymnasieexamen. Har eleven visat kunnande till och med en viss nivå i ett ämne anser utredningen att det också är rimligt att detta framgår av betygsdokumenten även om eleven får underkänt på en efterföljande nivå. I modellen för ämnesbetyg är det därför möjligt att både godkända och underkända betyg anges i elevens slutliga betygsdokument enligt följande. –Om en elev får betyget F eller Fx i ämnet på en nivå kan det er- sättas av ett nytt betyg i ämnet på nästa nivå. En elev som får betyget F eller Fx i ämnet på samtliga nivåer får ett underkänt slutligt betyg i ämnet som omfattar alla poäng eleven har läst i ämnet (eller i blocket). –Om eleven får betyget F eller Fx i ämnet på en nivå men därefter får ett godkänt betyg i ämnet på nästa nivå har det ingen betydelse att eleven hade betyget F eller Fx på den föregående nivån. Det god- kända betyget omfattar alltid hela ämnet till och med den senaste godkända nivån. Detta är en naturlig konsekvens av att nivåerna är konstruerade i progression och att alla nivåer i ett ämne delar samma betygskriterier. –Om en elev har fått ett godkänt betyg i ämnet på en nivå men underkänt på efterföljande nivå (-er) får eleven två slutliga betyg 38Som betyg räknas även de underkända betygen F och Fx men inte ”streck”. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … i ämnet, dels det godkända betyget med angivelse om nivå och omfattning i poäng, dels betyget F eller Fx med angivelse om vilka nivåer betyget gäller och den omfattning i poäng som betyget omfattar. Motsvarande som ska fortsatt gälla när betyg inte kan sättas på grund av frånvaro, det vill säga när betygsunderlag saknas. Detta markeras med ett streck i betygsdokumentet.39 Streck hanteras på samma sätt som ett underkänt betyg i det slutliga betygsdokumentet (se ovan). Utredningen anser att det som en elev läser utanför den individuella studieplanen, det vill säga som utökat program i gymnasieskolan, även fortsatt ska redovisas separat i det slutliga betygsdokumentet. I de fall en elev som har utökat program bygger på med ytterligare en nivå i ett ämne i vilket eleven redan har betyg som ska ingå i gymnasieexamen, får det olika följder för meritvärdet beroende på hur de båda betygen används i meritvärderingen. Utredningen anser att det som är mest gynnsamt för eleven ska gälla för hur betyg från utökat program ska redovisas i betygsdoku- mentet och användas vid meritvärdering. Det innebär att ett betyg för en påbyggd nivå i utökat program ersätter betyget som redovisas i ämnet i gymnasieexamen när det gynnar eleven, det vill säga när betyget för den påbyggda nivån är högre än det betyg eleven hade i ämnet och som ingår i gymnasieexamen. När betyget i den påbyggda nivån i stället blir lägre än det betyg eleven hade tidigare i ämnet (och som ingår i gymnasieexamen), ska betyget på den tidigare nivån redovisas inom gymnasieexamen och betyget på den överliggande nivån redovisas för sig. Vid antagning till vidare utbildning gäller att elevens betyg från den sista nivån som krävs för behörighet omfattar hela ämnet upp till och med den aktuella nivån. 3915 kap. 27 §, 18 kap. 26 § skollagen, 8 kap. 27a § gymnasieförordningen. Inom vuxenutbildning ska streck sättas om betyg inte har kunnat sättas på grund av elevens bris- tande deltagande. 20 kap. 39 §, 4 kap. 23 § Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Utredningen ser att motsvarande kan tillämpas för behörighets- komplettering inom vuxenutbildningen.40 Vid tillträde till högskolan tas sådan behörighetskomplettering endast med i meritvärdet om den krävs för behörighet eller ger meritpoäng.41 De nivåer som en elev har läst inom vuxenutbildningen behöver markeras som lästa inom vuxenutbildningen, på motsvarande sätt som görs för kurser. 11.5.5Prövning på nivå i ämnet har en elev i gymnasieskolan rätt att genomgå prövning i alla kurser och det gymnasiearbete som ingår i elevens individuella studie- plan. En förutsättning för att en elev i gymnasieskolan ska få genom- gå prövning är att eleven har fått betyget F på kursen eller att eleven inte redan har ett godkänt betyg på kursen. Även inom vuxenutbild- ningen har personer som är bosatta i rätt att genomgå pröv- ning. Motsvarande ska gälla för prövning på nivåer i ämnen enligt följande. Vid prövning ska elevens kunskaper i ämnet prövas på den nivå i ämnet som eleven önskar få betyg i.42 Eleven behöver inte ha betyg i ämnet från en underliggande nivå för att få pröva i en viss nivå i ett ämne. Betyget efter prövning blir elevens nya betyg i ämnet på den nivån prövningen gjordes och betyget omfattar även eventuellt underliggande nivåer. Prövningen i ämnet görs följaktligen på det centrala innehållet för den nivå i ämnet som eleven vill pröva. Att en prövning på en nivå i ett ämne motsvarar elevens kunskaper i hela ämnet upp till och med den nivån är en naturlig konsekvens av att nivåerna är konstruerade i progression och att alla nivåer i ett ämne delar samma betygskriterier. Får eleven betygen F eller Fx i det prövade ämnet men sedan tidi- gare har godkänt betyg i ämnet på en underliggande nivå ska det god- kända betyget och dess omfattning framgå av i examensbeviset, gymnasiesärskolebeviset, studiebeviset eller gymnasieintyget liksom 40Med behörighetskomplettering avser utredningen att den studerande kompletterar med betyg i ämnen eller nivåer i ämnen (kurser) som krävs för behörighet och som inte ingår i gym- nasieexamen. 41Bilaga 3, högskoleförordningen (1993:100). 42Utredningen konstaterar att i exempelvis dagens ämnen hantverk eller moderna språk kan rätten för eleven att pröva i ett ämne skapa svårigheter för huvudmannen att erbjuda prövning i ämnet som helhet. Detta beror på att ämnena består av kurser som kräver lärare med mycket olika kompetenser. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … det underkända betyget för den nivå eleven prövat i och det under- kända betygets omfattning (se avsnitt 11.5.4 om betygen F och Fx). Om möjligheten att sätta betyg efter block införs behöver läraren pröva och betygsätta elevens kunskaper på den nivå i blocket eleven prövar i. Betyg i ämnet sätts därefter inom respektive block. 11.5.6Meritpoängssystemet kan behöva ses över Utredningen bedömer att effekten av dagens meritpoängsfördelning kan bli delvis annorlunda i en ämnesutformad gymnasieskola med ämnesbetyg. Val av en högre nivå kan ge mindre utdelning propor- tionellt i den ämnesutformade gymnasieskolan jämfört med i den kursutformade i de fall eleven sänker sitt betyg när eleven läser vidare i ämnet. Beroende på de meritpoängsgivande ämnenas kommande utformning, samt om det i dessa ämnen ska kunna sättas flera god- kända slutliga betyg i ämnet (avsnitt 11.3.4), kan det behövas andra sätt att fördela meritpoäng för att uppmuntra till ämnesfördjupning. Enligt utredningen kan det därför finnas anledning att se över hur systemet med meritpoäng ska konstrueras i en gymnasieskola med ämnesbetyg (se även kapitel 16). 11.5.7De nationella provens konstruktion kommer att behöva ses över De nationella provens syfte är att stödja betygssättningen. är de nationella proven i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och matematik obligatoriska för gymnasieskolan att användas i den högsta avslutande kursen, medan de är frivilliga i de lägre kurserna. Den högsta avslutande kursen i dessa ämnen är olika för olika pro- gram och inriktningar. Elever på yrkesprogram måste till exempel genomföra det nationella provet i slutet av kursen matematik 1, medan elever på naturvetenskapsprogrammet inriktning naturveten- skap måste göra provet i slutet av kursen matematik 4. De nationella proven konstrueras utifrån det centrala innehållet i varje kurs och bedömningsanvisningarna utgår ifrån kursens kun- skapskrav. Vi föreslår en modell för ämnesbetyg som bland annat innebär att ett ämne endast ska ha en uppsättning betygskriterier för betygssättning och att varje nivå ska ha ett definierat centralt inne- Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Enligt utredningen skulle ett prov på en viss nivå, motsvarande dagens prov på den avslutande kursen, kunna utgöra ämnesprov för respektive program, alternativt inriktning. Proven ska fortsatt vara obligatoriska för de elever som ska få sitt slutliga betyg i ämnet på den aktuella nivån. Det skulle innebära att proven behöver revideras men att inga nya prov skulle behöva tas fram (se vidare kapitel 16). 11.6Ämnesbetyg i kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå Av utredningens direktiv framgår att vuxenutbildningen43 behöver vara flexibel så att kurser kan kombineras på ett friare sätt än i gym- nasieskolans nationella program och att utbildningen därmed kan individanpassas. Vidare framgår att det är angeläget att den flexibili- tet som bland annat kursutformningen ger finns kvar, och att de söm- lösa övergångarna mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen kan behållas. En modell för ämnesbetyg får därför inte utformas så att den hindrar eller försvårar elevers övergång till vuxenutbildning, varken för individer med ämnesbetyg eller äldre kursbetyg. En ut- gångspunkt vid utformning av ett system med ämnesbetyg är att stu- dierna från gymnasieskolan och gymnasiesärskolan fortsatt ska kunna kompletteras inom vuxenutbildningen på ett enkelt sätt. 11.6.1Det ska fortsatt vara smidiga övergångar mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen Utredningens förslag: Motsvarande modell för ämnesbetyg i gym- nasieskolan ska även införas inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild ut- bildning på gymnasial nivå44. 43Som tidigare nämnts använder utredningen i kapitlet även begreppet vuxenutbildning som synonym till de skolformer i kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå som utred- ningen lämnar förslag kring, det vill säga vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. 44Särskild utbildning för vuxna (särvux) är inte längre en egen skolform utan ingår i skolformen vuxenutbildning (komvux) med benämningen ”komvux som sär- skild utbildning på grundläggande nivå” respektive ”komvux som särskild utbildning på gym- nasial nivå”. 2019/20:105, bet. 2019/20: UbU22, rskr. 2019/20:300. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Vuxenutbildningen kännetecknas av flexibilitet och anpassning utifrån individens behov I kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå ingår vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå samt statsbidragsfinansierad regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux). Syftet med vuxenutbildningen på gymnasial nivå är att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar utbildningen i gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan.45 För att underlätta samverkan och övergångar mellan skolformerna används därför i princip samma ämnes- planer och betygssystem för den gymnasiala nivån. Målet för den kommunala vuxenutbildningen på gymnasial nivå är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande och att vuxna ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet. Den ska även främja en personlig utveckling, ge en god grund för elevernas fortsatta ut- bildning och utgöra en bas för den nationella och regionala kompe- tensförsörjningen till arbetslivet. Utgångspunkten ska vara den enskildes behov och förutsättningar.46, 47 En grundläggande princip är med andra ord att den som studerar inom vuxenutbildningen bara ska behöva läsa just det som den personen vill och behöver. Det ställer krav på flexibilitet i både organisation och upplägg av utbild- ningen, som till exempel möjlighet att läsa på distans48, att kunna kombinera betyg från olika system och att kunna kombinera studier med arbete. Nästan 194 000 individer studerade 2018 inom vuxenutbildning på huvudsakligen gymnasial nivå.49 Ungefär hälften av dem läste minst en kurs i ett yrkesämne. Det är relativt vanligt att studerande läser inom vuxenutbildningen i nära anslutning till gymnasiestudierna. av födelsekull hade 2018 gått i kommu- nal vuxenutbildning på gymnasial nivå efter det för- väntade gymnasieavslutet. av de studerande på 4520 kap. 4 § skollagen. 4620 kap. 2 § skollagen. 47De övergripande målen med utbildningen har kompletterats så att det nu framgår att utbildningen även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet och ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning. 2019/20:105, bet. 2019/20: UbU22, rskr. 2019/20:300). 482018 studerade av kursdeltagarna på distans. (2019j). 49Skolverket (2019j). Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … gymnasial nivå var (se även kapitel 9). Vuxenutbild- ningen har med andra ord en nära koppling till studier i gymnasie- skolan eftersom elever från gymnasieskolan ofta kompletterar sina gymnasiebetyg med betyg från vuxenutbildningen. De som läser inom kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå gör det av många olika skäl. Behoven handlar om att under hela livet till exempel kunna komplettera till en fullständig gymnasieut- bildning i syfte att ta sig in på arbetsmarknaden eller att studera vidare på yrkeshögskola eller högskola, komplettera för en viss kom- petens eller behörighet eller kanske att helt byta yrkesbana. Av de studerande som studerade inom vuxenutbildning var det till exempel drygt 33 000 studerande registrerade i kurser motsvarande en sammanhållen yrkesutbildning och drygt 4 200 () tog ut en gymnasieexamen. Ämnesbetyg även inom vuxenutbildningen Utredningens utgångspunkt har varit att hitta en modell för ämnes- betyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan som även fungerar i vuxenutbildningen på gymnasial nivå och som ger vuxna samma möj- ligheter som att på ett flexibelt och individanpassat sätt kom- plettera sin tidigare utbildning, läsa in behörighet för vidare studier, läsa in en gymnasieexamen eller växla över till en ny utbildning och yrke. Enligt modellen ska ämnen delas in i nivåer och ett betyg i ämnet sättas efter varje nivå. Detta innebär att det är möjligt för en stude- rande att läsa det antal nivåer som den studerande har behov av och därmed få ett betyg i ämnet upp till just den nivån. Genom denna konstruktion kan flexibiliteten och möjligheten till individanpassning i dagens vuxenutbildning bibehållas. får den studerande möjlighet att få mer tid till fördjupning i ämnet innan den studerande får sitt slutliga betyg i ämnet. Det innebär vidare att det blir fortsatt smidiga övergångar mellan gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen och vi undviker att ha parallella system i de olika skolformerna. Genom att använda samma modell motverkas dessutom att elever i gymnasieskolan av meritvärdestaktiska skäl planerar att slutföra studierna i ett ämne inom vuxenutbildningen i tron att han eller hon av olika skäl skulle tjäna på det. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Mot denna bakgrund föreslår vi att ämnesbetyg ska införas inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå på motsvarande sätt som i gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan. Det ska fortsatt vara samma ämnesplaner för den gymnasiala nivån Vi anser att vuxenutbildningen på gymnasial nivå även i fortsätt- ningen ska ha samma ämnesplaner som gymnasieskolan respektive gymnasiesärskolan, utom när det särskilt beslutas annat. Det medför att studerande som läst ämnen i gymnasieskolan eller gymnasie- särskolan så sömlöst som möjligt kan fortsätta ämnesstudierna i vuxenutbildningen, exempelvis kan en studerande som har läst nivå 2 i ett ämne i gymnasieskolan läsa nivå 3 i vuxenutbildningen. Det innebär också att man undviker parallella system där utbildning som har samma kunskapsinnehåll regleras på två olika sätt. Nivåerna kommer i många fall att omfatta 100 poäng men inom flera yrkes- ämnen kan nivåerna bli större, dock ej mer än 250 poäng (se avsnitt 11.3.2). förekommer kurser inom yrkesämnen om 300 poäng, vilket gör att utredningen bedömer att en nivå om högst 250 poäng kommer att kunna hanteras inom vuxenutbildningen. Eftersom samma ämnesplaner ska användas inom hela den gym- nasiala nivån är det viktigt att de passar både unga och vuxna. Som tidigare nämnts ska utgångspunkten för vuxnas studieplanering utgå från den vuxnes behov och förutsättningar och de ska inte behöva läsa mer än de behöver. Indelningen av ämnen i nivåer behöver därför vara anpassad utifrån dessa behov. Som nämnts tidigare föreslår vi att får i uppdrag att se över ämnen och ämnesplanerna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan och anpassa dem så att de fungerar för ämnesbetyg. I uppdrag bör även ingå att göra motsvarande för de ämnen på gymnasial nivå som enbart ges inom vuxenutbildningen. Som nämnts ovan föreslår vi att samma modell för ämnesbetyg som viföreslår för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan också ska in- föras inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Vi ger förslag i skollagen på införande av ämnesbetyg i vuxenutbildningen Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … och bedömer att motsvarande ändringar som görs i gymnasieförord- ningen50 även bör göras i vuxenutbildningsförordningen.51 Alternativa lösningar för vuxenutbildningen Utredningen har övervägt två andra alternativ. Det ena alternativet är att behålla det nuvarande kurssystemet inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Det andra alternativet är att vuxenutbildningen ska använda samma ämnesplaner som i gymnasieskolan men i stället ska separata betyg på nivåerna utfärdas, enligt samma princip som för de nuvarande kursbetygen. Nedan redogör vi för dessa överväganden. Alternativen samt förslaget sammanfattas i figur 11.8. Alternativ för betyg i vuxenutbildningen Två övervägda alternativ samt utredningens slutliga förslag (övervägt alternativ) (övervägt alternativ) (utredningens förslag) betyg i ämnet på första nivån betyg i ämnet på nästa nivå slutligt betyg i ämnet En uppsättning betygskriterier för En uppsättning betygskriterier i ämnet En uppsättning betygskriterier i ämnet Det förstnämnda alternativet, att inga förändringar görs, skulle inne- bära att vuxenutbildningen behåller det kursutformade systemet med nuvarande ämnesplaner. Viss flexibilitet behålls visserligen inom vuxenutbildningen i detta fall men övergången för elever från gymnasieskolan till vuxenutbildningen försvåras eftersom det blir två olika system där ämnena är uppbyggda på olika sätt.52 Med två olika system blir det också dubbelt så många ämnesplaner att hantera. Sammantaget kan detta medföra otydlighet och försvåra för sam- 50Gymnasieförordningen (2010:2039). 51Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 52Det kommer dock att finnas personer som söker till vuxenutbild- ningen med kursbetyg från gymnasieskolan och också med betyg från det tidigare linjegym- nasiet. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … planering mellan gymnasieskola och vuxenutbildning och för lärare som arbetar i båda systemen. Det andra alternativet, som innebär samma ämnesplaner men separata betyg, kan ha fördelar för studerande som ska komplettera sina studier efter att inte ha studerat . En studerande som vill läsa in till exempel nivå 3 i ämnet svenska eller svenska som andraspråk och som inte har lika färska kunskaper som när han eller hon lämnade gymnasieskolan presterar kanske sämre än om den studerande skulle ha läst klart ämnet i gymnasieskolan. Med separata ”nivåbetyg” inom vuxenutbildningen skulle den studerande då behålla sitt betyg på nivå 2 (200 poäng) från gymnasieskolan och få betyget på nivå 3 (100 poäng) som ett separat betyg, det vill säga två betyg i ämnet. På så vis skulle den studerande inte riskera att få ett lägre betyg i hela ämnet. Å andra sidan kan den studerande vara mer motiverad och ha utvecklat kunskaper i ämnet genom till exem- pel arbete och livserfarenhet och därför få ett högre betyg på nivå 3 än på de separata kursbetygen från gymnasieskolan. Om det bara fanns nivåbetyg inom vuxenutbildning skulle en sådan studerande gå miste om ett ämnesbetyg om 300 poäng. Yrkespaket för sammanhållna yrkesutbildningar Inom vuxenutbildningen på gymnasial nivå kan de studerande läsa en kombination av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde, så kallad sammanhållen yrkesutbildning. För att stödja kommunerna att erbjuda sammanhållna yrkesutbildningar har Skol- verket tagit fram förslag på yrkespaket som kan utgöra sådana. Yrkes- paketen motsvarar kompetenskrav på nationell nivå för olika yrkes- områden och består av en specifik kombination av kurser som är utformade i samråd med branschkunniga. För en del yrkespaket ger också förslag på påbyggnadspaket eller påbyggnads- kurser. De yrkespaket föreslår ska också kunna användas inom gymnasieskolans introduktionsprogram där så är lämpligt. Utredningen ser inte att den föreslagna modellen för ämnesbetyg i ett ämnesutformat system skulle innebära hinder för att konstruera yrkespaket bestående av en eller flera nivåer från olika ämnen. Det är dock viktigt att vid utformandet av ämnen ta hänsyn till de behov som finns när det gäller yrkespaketen så att de första nivåerna inte bara Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och …