sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Delmål 14.1 Till 2025 förebygga och avsevärt minska alla slags föroreningar i havet, i synnerhet från landbaserad verksamhet, inklu- sive marint skräp och tillförsel av näringsämnen. Mål 17 Genomförande och globalt partnerskap Delmål 17.16 Stärka det globala partnerskapet för hållbar utveckling och komplettera det med partnerskap mellan flera parter som mobi- liserar och utbyter kunskap, expertis, teknik och finansiella resurser, för att bidra till att målen för hållbar utveckling nås i alla länder, i synnerhet utvecklingsländer. 3.2Mål på EU nivå beslutade om ikraftträdande av nytt reviderat avfallspaket bestående av sex olika direktiv, vilket inneburit att en rad förändringar behövts genomföras i svenska författningar. Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall och regeringen beslutade om en rad författnings- ändringar för att genomföra de nya direktiven. Författningsändringar som trädde i kraft . Direktiven ska genomföras stegvis fram till (2020b). 3.2.1Mål och krav i avfallsdirektivet med relevans för textil och textilavfall Mål för förebyggande av avfall Enligt artikel 9.3 i avfallsdirektivet ska medlemsstaterna övervaka och bedöma genomförandet av de avfallsförebyggande åtgärderna. De ska för detta ändamål använda lämpliga kvalitativa eller kvantitativa indi- katorer och mål, särskilt när det gäller mängden avfall som genereras. Enligt artikel 9.9 ska kommissionen granska de uppgifter om återanvändning som medlemsstaterna till- handahållit i enlighet med artikel 37.3 för att överväga om det går att införa åtgärder som uppmuntrar till återanvändning av produkter, också i form av kvantitativa mål. Kommissionen ska också under- söka om det går att införa andra avfallsförebyggande åtgärder, också i form av avfallsminskningsmål. Kommissionen ska för detta ändamål överlämna en rapport, vid behov åtföljd av ett lagstiftningsförslag, till och rådet. Mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning I syfte att uppnå målen i avfallsdirektivet och närma sig en europeisk cirkulär ekonomi med en hög nivå av resurseffektivitet ska medlems- staterna enligt artikel 11.2 vidta alla nödvändiga åtgärder som är av- sedda att uppnå följande mål: •Senast 2020: Förberedande för återanvändning och materialåter- av avfallsmaterial, som ska omfatta åtminstone papper, metall, plast och glas från hushåll och, eventuellt, samma material från andra källor förutsatt att dessa avfallsflöden liknar avfall från hushåll, ska öka till totalt minst 50 viktprocent. •Senast 2025: Förberedelse för återanvändning och materialåter- av kommunalt avfall ska öka till minst 55 viktprocent. Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall •Senast 2030: Förberedelse för återanvändning och materialåter- av kommunalt avfall ska öka till minst 60 viktprocent. •Senast 2035: Förberedelse för återanvändning och materialåter- av kommunalt avfall ska öka till minst 65 viktprocent. Mål för textil kan komma att uppställas Enligt artikel 11.6 ska kommissionen överväga att uppställa mål för förberedelse för återanvändning och materialåtervinning för bland annat textilavfall. Kommissionen ska för detta ändamål överlämna en rapport, vid behov åtföljd av ett lag- stiftningsförslag, till och rådet. EU:s övergripande klimatmål är att hindra den globala uppvärmningen från att öka med mer än två grader jämfört med tiden innan in- dustrialiseringen startade. EU menar att de globala utsläppen av växt- husgaser måste minska med åtminstone till 2050 jämfört med och vara nära noll för att temperaturökningen ska kunna hållas under två grader. EU:s klimatmål3 handlar om fyra mål som EU ska nå . •minska växthusgasutsläppen med , jämfört med nivåer, •höja andelen förnybar energi till av all energikonsumtion, •höja andelen biobränsle för transporter till . Fördelningen av utsläpp av växthusgaser mellan EU-länderna base- ras på ländernas ekonomiska utvecklingsnivå. Det innebär att EU:s rikare länder ska minska sina utsläpp mer än EU:s fattigare länder, som till viss del kan öka sina utsläpp. ska minska sina växt- husgasutsläpp , jämfört med års Climate strategies and target. 2020 strategies_en Hämtad: . Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall EU:s klimatmål är att minska utsläppen av växt- husgaser inom EU med jämfört med (KOM 2020b). 3.2.3EU:s handlingsplan för cirkulär ekonomi Den Europeiska Gröna given är till 2030 (KOM 2019). Strategin har fokus på att skapa en modern, resurseffektiv och konkurrenskraftig ekonomi, som är klimatneutral, rättvis och har frikopplat tillväxt från resursanvändning. En viktig del av strate- gin är EU:s Nya handlingsplan för cirkulär ekonomi som kom 2020 (KOM 2020c). I är textil en av sju produktvärdekedjor som utpekas som särskilt viktiga att arbeta vidare med. Mot bakgrund av hur komplex den textila värdekedjan är föreslås att en omfattande EU-strategi för textilier ska tas . Syftet med den kommande textilstrategin är att •stärka konkurrenskraft och innovation inom textilsektorn, •främja hållbara och cirkulära textilier liksom marknaden för åter- användning av textilier, •ta itu med problemet med s.k. fast fashion och driva fram nya affärsmodeller. Strategin kommer att utgöra ett ramverk innehållande bland annat ekodesignåtgärder för att säkerställa att textilprodukter anpassas för cirkulära affärsmodeller. Dessutom ska strategin innehålla åtgärder för att minska förekomsten av farliga kemikalier och öka möjlig- heterna för företag och privata konsumenter att välja mer hållbara textilier och främja tillgången till återanvändnings- och reparations- tjänster. Därutöver vill man med strategin främja sortering, åter- användning och materialåtervinning av textilier, bland annat genom innovation och lagstiftningsåtgärder, exempelvis genom utökat pro- ducentansvar. Dessutom utlovas vägledning till medlemsländerna för att uppnå höga nivåer av separat insamling av textilavfall som ska finnas på plats i alla länder inom EU (KOM 2020c). Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall Det svenska miljömålssystemet består av ett generationsmål och sexton miljökvalitetsmål samt ett antal etappmål inom områdena avfall, biologisk mångfald, farliga ämnen, hållbar stadsutveckling, luft- föroreningar och klimat. miljömål är det nationella genom- förandet av den ekologiska dimensionen av de globala hållbarhets- målen och en språngbräda till att snabbt komma igång med arbetet för att uppnå de globala hållbarhetsmålen.4 Det av beslutade generationsmålet är ett övergripande mål som pekar ut riktningen för den svenska miljöpolitiken och är väg- ledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Det övergripande målet för miljöpolitiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. I de strecksatser som förtydligar målets innebörd och visar vad miljö- politiken ska fokusera på anges bland annat att: –Människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan sam- tidigt som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas. –Kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen. –En god hushållning sker med naturresurserna. –Konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Miljökvalitetsmålen beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. De miljökvalitetsmål som främst är rele- vanta för hantering av textil är: begränsad klimatpåverkan, giftfri 4http:///sa-fungerar-arbetet-med-sveriges-miljomal/ Hämtad . Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall miljö, bebyggd miljö, hav i balans, levande kust och skärgård samt levande sjöar och vattendrag. Eftersom utredningens uppdrag är att föreslå ett producentansvar för textil kommer fokus att hamna på förebyggande åtgärder och insamling och hantering av textilavfall vilka åtgärder främst berör miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö samt Begränsad klimatpåverkan utifrån effekter av förlängd livslängd på textil. Arbetet med att minska riskerna med farliga ämnen finns under miljökvalitetsmålet Giftfri Miljö. Preciseringarna ska förtydliga vad miljökvalitetsmålen innebär och i det följande redogör vi för de pre- ciseringar som är av störst betydelse för producentansvaret för textil. Halten av växthusgaser i atmosfären ska i enlighet med FN:s ramkonven- tion för klimatförändringar stabiliseras på en nivå som innebär att männi- skans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. har tillsammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan uppnås. •Den globala medeltemperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål. Städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och så att en lång- siktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall •Hushållning med energi och naturresurser: Användningen av energi, mark, vatten och andra naturresurser sker på ett effektivt, resurs- besparande och miljöanpassat sätt för att minska och att främst förnybara energikällor används. •Hållbar avfallshantering: Avfallshanteringen är effektiv för sam- hället, enkel att använda för konsumenterna och avfallet förebyggs som resurserna i det avfall som uppstår tas till vara i så hög grad som möjligt samt att avfallets påverkan på och risker för hälsa och miljö minimeras. Förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av sam- hället ska inte hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen är nära noll och deras påverkan på människors hälsa och ekosystemen är försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen är nära bakgrundsnivåerna. •Den sammanlagda exponeringen för kemiska ämnen: Den sam- manlagda exponeringen för kemiska ämnen via alla exponerings- vägar inte är skadlig för människor eller den biologiska mångfalden. •Användningen av särskilt farliga ämnen: Användningen av sär- skilt farliga ämnen har så långt som möjligt upphört. •Oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper: Spridningen av oavsiktligt bildade ämnen med farliga egenskaper är mycket liten och uppgifter om bildning, källor, utsläpp samt spridning av de mest betydande av dessa ämnen och deras nedbrytningsprodukter är tillgängliga. •Förorenade områden: Förorenade områden är åtgärdade i så stor utsträckning att de inte utgör något hot mot människors hälsa eller miljön. Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall •Kunskap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper: Kun- skap om kemiska ämnens miljö- och hälsoegenskaper är tillgäng- lig och tillräcklig för riskbedömning. •Information om farliga ämnen i material och produkter: Informa- tion om miljö- och hälsofarliga ämnen i material, kemiska pro- dukter och varor är tillgänglig. Arbetet med avfallsförebyggande åtgärder och minskad miljöpåver- kan från avfallshantering berör även direkt eller indirekt flera av de övriga miljömålen exempelvis Levande sjöar och vattendrag, Hav i balans samt levande kust och skärgård och Ingen övergödning. Etappmålen ska göra det lättare att nå generationsmålet och miljö- målen genom att identifiera en önskad omställning av samhället och ange stegen på vägen hur man uppnår önskat läge. Etappmålen ska vara vägledande för allas miljöarbete, för såväl regeringen som myndig- heter och andra aktörer. Etappmålet Utsläpp av växthusgaser Det klimatpolitiska ramverket inbegriper fem etappmål som ska nås . Fyra av etappmålen handlar om minskade ut- släpp av växthusgaser , 2030, 2040 och 2045 i förhållande till nivå. Målsättningen är att inte ska ha några netto- utsläpp av växthusgaser till atmosfären och att utsläppen från verk- samheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Därtill finns målet som handlar om utsläpp från inrikes transporter: Etappmålet Utsläpp av växthusgaser från inrikes transporter Växthusgasutsläpp från inrikes transporter ska minska med minst 70procent jämfört med . Det finns flera styr- medel som begränsar utsläppen, inte minst genom energieffektivare Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall nya fordon och ökad användning av biodrivmedel. Men styrmedlen behöver förstärkas och kompletteras för att 2030-målet ska kunna nås. har det funnits två beslutade etappmål för avfall: ökad resurshushållning för byggsektorn respektive livsmedelssektorn.5 beslutade regeringen om fyra nya etappmål med beröring till avfallsområdet varav två är riktade mot att minska matsvinnet och två för att öka återanvändning och materialåtervinning. Dessa är en del i arbetet för en cirkulär ekonomi (2020c). Ett av de nya etappmålen berör kommunalt avfall och pekar ut en stegrande ambitionsnivå fram , då minst 65 viktprocent av det kommunala avfallet ska förberedas för återanvändning eller material- återvinnas. Målår och viktprocent är desamma som i avfallsdirektivet. är textilavfallet en del av hushållsavfallet och omfattas därför av detta mål. Om ett producentansvar införs kommer detta dock inte längre att vara fallet. Ett annat av de nya etappmålen ska bidra till om- ställningen till en cirkulär ekonomi genom ökad återanvändning av förpackningar där andelen återanvändbara förpackningar som släpps ut på marknaden ska öka successivt med minst 30 pro- cent till år 2030.6 Utöver de avfallrelaterade etappmål finns etappmål för begränsad klimatpåverkan, luftföroreningar, farliga ämnen, biologisk mångfald och hållbar stadsutveckling vilka är relevanta att beakta vid hantering av textil och textilavfall.7 Om generationsmålet och miljökvalitetsmålen Uppföljningar och utvärderingar visar att det är en lång väg kvar för att nå Generationsmålet och de flesta av de 16 miljökvalitetsmål som beslutat om. Regeringen har uttalat en ambition om att öka takten för genomförandearbetet genom att utveckla miljömåls- systemet och att ta fram nya etappmål (2020c). 5www.sverigesmiljomal.se/etappmalen/. 6www.sverigesmiljomal.se/etappmalen/ateranvandning-av-forpackningar/. 7www.sverigesmiljomal.se/etappmalen/. Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall 3.4Sveriges strategi för cirkulär ekonomi strategi för cirkulär ekonomi (Regeringen 2020) pekar ut rikt- ningen för arbetet mot en långsiktigt hållbar omställning av det svenska samhället. Strategin för cirkulär ekonomi ska bidra till att uppnå de nationella miljö- och klimatmålen såväl som de globala målen i Agenda och bidra till att uppfylla ambitionen att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Visionen för strategin är ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material. Det nationella arbetet för en omställning till en cirkulär ekonomi kommer att riktas mot följande fyra fokus- områden: hållbar produktion och produktdesign; hållbara sätt att konsumera och använda material, produkter och tjänster; giftfria och cirkulära kretslopp samt den cirkulära ekonomin som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärsmodeller (Regeringen 2020). Figur 3.1 Cirkulär ekonomi – strategi för omställningen i Cirkulär ekonomi – strategi för omställningen i . Mål som påverkar hantering av textil och textilavfall Textil pekas ut som en av sex prioriterade strömmar att arbeta med i omställningen till en cirkulär och biobaserad ekonomi. I strategin nämns specifikt att det ska vidtas åtgärder för att göra det enklare för hushåll att återbruka och återvinna textilier, bland annat genom att ett producentansvar för textilier införs. Dessutom ska ”fram- komliga vägar för att kraftigt öka återbruk och materialåtervinning av textilier prövas där branschen och ideella aktörer involveras” (Regeringen 2020). Strategin kommer att kompletteras med handlingsplaner innehål- lande styrmedel och åtgärder och eventuellt kommer också handlings- planer riktade mot specifika områden eller materialströmmar att tas fram (2020c). 4 Textila flöden och miljöpåverkan I kommittédirektivet för utredningen framgår att: Syftet med producentansvaret är att åstadkomma miljönytta genom ökad insamling av textil för återanvändning och av textilavfall för åter- , i första hand för förberedelse för återanvändning och material- återvinning. Detta kapitel syftar till att ge en översiktlig bild av den textila värdekedjans påverkan på klimat och miljö. Figur 4.1 Klimatpåverkan i de olika delarna av den textila värdekedjan –från fiber till avfall 4.1Textila flöden – en översikt Flöden av textil och textilavfall är globala. Exempelvis kan bomull odlas i med konstgödsel som framställs i för att där- efter transporteras till för att spinnas till tråd. Textila flöden och miljöpåverkan kanske vävs till tyg i och färgas i för att slutligen sys ihop till ett par jeans i innan de transporteras till för försäljning i butik. Knappar, dragkedjor och andra tillbehör genomgår egna separata men liknande produktionskedjor (Mistra 2019, 2019b och 2019e). I konsumerar vi textil per person och år varav kläder utgör (se avsnitt 5.1).1 Vi använder ett par jeans i genomsnitt cirka 240 gånger, medan en t-shirt används i snitt 30 gånger (Mistra 2019). När vi sedan tröttnar på våra textilier hamnar de ofta i soppåsen (se avsnitt 4.4) men i bästa fall säljer eller lämnar vi det vidare till en aktör som samlar in textil. Insamlade begagnade textilier exporteras från till bl.a. Öst- och för sortering. Vidare export sker sedan till exem- pelvis och , där textilierna återanvänds, för att när de är uttjänta slutligen brännas eller läggas på deponi (se avsnitt 4.6) (2016b). av den totala klimatpåverkan från en textilprodukt som konsumeras i uppkommer i produktionsledet (se figur 4.1) För produktionen kräver råvaror, vatten, energi och kemikalier och pro- duktionen orsakar även utsläpp till luft, mark och vatten (Mistra 2019). Dessa utsläpp påverkar klimatet globalt såväl som miljön i produk- tionsländerna och textilarbetarnas hälsa. av de kläder och den hemtextil som säljs i produceras i länder utanför och EU:s gränser (Mistra 2019). Produktionen sker ofta i låglöneländer, där en stor del av tekniken är gammalmodig och miljölagstiftning och tillsyn kan vara bristfällig. Energiförsörjningen kommer företrädesvis från fossila källor, van- ligen kol (IVA 2020b). 1Konsumtionsdata (import minus export) baseras på kläder och hemtextil inklusive arbets- kläder och verksamhetstextil som importeras till och tulldeklareras. Data baseras på tulltaxe- och statistiknomenklaturen dvs. KN-nummer i kapitel 61, kapitel 62 och delar av kapitel 63. Textila flöden och miljöpåverkan Figur 4.2 Klimatpåverkan i de olika delarna av den textila värdekedjan –från fiber till avfall De beslut som fattas i designfasen har avgörande betydelse för den totala miljö- och klimatpåverkan som varje textilprodukt kommer att orsaka under sin livslängd (Mistra 2019d). Att redan i design- stadiet utforma produkter för lång aktiv livslängd, som produceras resurseffektivt i hållbara material, som lämpar sig för att lagas, upp- graderas och omarbetas samt utformas för att lätt kunna återvinnas när de är uttjänta är helt avgörande för produktens totala miljö- och klimatpåverkan. Inom forskningsprogrammet konstateras att genom att fördubbla den aktiva livslängden i kombination med att använda förnyelsebar energi i produktionsledet kan den totala klimatpåverkan av svensk textilkonsumtion minska med hela 67 pro- cent (beräknat på att användningen ersätter nyinköp) (Mistra 2019). Mistras forskning pekar också på att det absolut mest avgörande valet för hur stor total miljöpåverkan en produkt kommer att få är hur produkten tillverkas, vilka behandlingsprocesser och vilken energi som används i produktionsledet etc. Valet av fiber har mindre betydelse Textila flöden och miljöpåverkan för miljö och klimatpåverkan. Men å andra sidan kan val av fiber och material ha stor betydelse för möjligheterna att förlänga textiliers livs- längd samt för fiberåtervinning, och därmed utgör dessa val väsentliga komponenter i ett cirkulärt flöde. I IVA:s branschrapport textil i – Textil från avfall till resurs konstateras att det ofta är enklare och billigare att göra mindre bra val, då tillgängligheten på resurseffektiva pro- duktionsprocesser är bristfällig och priserna är höga på mer hållbara material (IVA 2020b). Dessutom råder ofta brist på kunskap och fokus på hållbarhetsfrågor hos designers, inköpare, produktions- ansvariga och företagsledare vilket leder till att hållbarhetsperspek- tivet inte finns med i tillräcklig utsträckning när de avgörande be- sluten fattas. Detta i kombination med att textilier och kläder ofta designas för kortlivade modetrender, gör det svårt att bryta och för- ändra inarbetade linjära affärsmodeller. I strategi för en cirkulär ekonomi är Hållbar produktion och produktdesign ett av fyra fokusområden som pekas ut och där insatser anses vara nödvändiga för att åstadkomma en långsiktig omställning. Den uttalade ambi- tionen är att produkter ska utformas för lång livslängd och att det ska ställas höga krav på giftfrihet för såväl återvunnet material som jungfrulig råvara. jungfruliga material så långt det är möjligt ersättas av resurser som används effektivt i cirkulära flöden och hänsyn ska tas till behov av att tillföra jungfruliga material för att möjliggöra klimatomställning och materialåtervinning (Regeringen 2020). I strategin pekas textil ut som en av sex prioriterade strömmar i det nationella arbetet i omställningen till en cirkulär och biobaserad eko- nomi (se avsnitt 3.4). Textila flöden och miljöpåverkan Figur 4.3 Koldioxidavtryck och energianvändning i de olika delarna av den textila värdekedjan Textilkonsumtion och användning i Energianvändning (miljoner MJ) Den globala textilfiberproduktionen uppgick , varav utgjordes av bomullsfibrer och över 62 pro- cent av syntetfibrer tillverkade främst från fossil råvara (). Det innebär att den globala fiberproduktionen har fördubblats . Prognoser som togs fram före pande- min indikerade en ökad efterfrågan på upp till textil- fibrer (). Den stora efterfrågan på textilfibrer är en utmaning då produk- tionen har stor miljö- och klimatpåverkan och tillgången på jungfru- liga råvaror är begränsad. Det finns därmed en risk att en framtida brist på råvaruförsörjning kan inträffa.2 Bomull är en populär fiber och står för av världens fiber- konsumtion (2019) och av totala fiber- konsumtion (Mistra 2019). Bomullsfiberns tekniska egenskaper och Textila flöden och miljöpåverkan komfort gör den unik och eftertraktad. är bomullsplantan en av de grödor i världen som kräver mest vatten, vilket är ett pro- blem då bomull ofta odlas i subtropiska områden där sötvatten är en bristvara (Mistra 2019e). Konventionella bomullsodlingar kräver för- utom stora mängder vatten också kemiska ämnen i form av gödning och bekämpningsmedel, vilka urlakar jorden och påverkar den bio- logiska mångfalden negativt Framställningen genererar även växt- husgasutsläpp. Dessutom kräver bomullsodlingar stora landarealer. som i allt högre grad behövs till matproduktion då världens be- folkning beräknas öka från dagens 7,7 miljarder till närmare 9,7 mil- jarder till 2050. De alternativ som finns tillgängliga för att ersätta konventionellt odlad bomull är ekologisk bomull som står för cirka 1–av den totala bomullsproduktionen och bomull från Better Cotton Initiative (BCI)3 som enligt en ny rapport från upp- ges stå för av den globala bomullsproduktionen ().