sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — Holdingbolagen bildades för att underlätta samverkan och kommersialisering men stora skillnader finns Då de statliga högskolorna är statliga myndigheter, saknar de grund- läggande förutsättningar för kommersialisering av verksamhet och risktagande med statliga medel. Mot den bakgrunden beslutade riks- dagen 1993 att ge vissa högskolor möjlighet att själva förvalta holding- bolag.36 En viktig utgångspunkt för detta var att underlätta högsko- 1992/93:170, prop. 1992/93:170, bet 1992/93 UbU15, rskr.1992/93:338. Regeringen anförde att holdingbolagen skulle arbeta i nära anslutning till moderorganisationen för att möj- liggöra utbyte av personal och samnyttjande av vetenskaplig utrust- ning. Regeringen anförde vidare att det genom att verksamheten bedrivs inom ramen för bolag kan åstadkommas en klar och tydlig ansvarsfördelning ekonomiskt, materiellt och juridiskt mellan å ena sidan den industriellt orienterade verksamheten och å andra sidan universitetens traditionella huvuduppgifter inom forskning och utbildning.37 När holdingbolagen inrättades var tanken att forskning i bolags- form skulle möjliggöra en mer effektiv samverkan med näringslivet. Högskolorna skulle kunna delta aktivt i samarbeten med näringslivet och att bistå enskilda forskare i kontakt med företag. Holdingbolagen skulle även underlätta och stimulera flödet av forskare mellan akademi och det övriga samhället. Vidare skulle bolagen stödja innovations- utveckling genom att möjliggöra för högskolorna att bedriva kom- mersiell verksamhet och bidra till att arbetet med att nyttiggöra forskning. Det grundläggande uppdraget om att investera i bolag är någonting som bolagen har arbetat med . Tanken är att holdingbolagen ska fylla ett kapitalgap i högskoleanknutna bolag i mycket tidig fas. Det fanns således en önskan från regeringens sida att holdingbolagen skulle vara revolverande (det vill säga finansiera sin egen verksamhet), något som senare tonats ned genom en för- ståelse för att det är svårt att uppnå givet holdingbolagens investe- ringsfokus.38 Enligt granskning ”Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning” har syftet med holdingbolagen varit relativt under holdingbolagens existens och bolagsordningen är också likalydande för samtliga bolag. Om högskolan eller holdingbolaget önskar förändra bolagsordningen krävs medgivande från regeringen som beslutar om bolagsordningar utifrån beslut om inriktning. har beslutat om ändringar, avseende holdingbolagens verksamhet, . 2002 beslutade att bolagen även ska få ägna sig åt att förmedla uppdragsutbildning. 2011 beslu- tade regeringen att bolagen får bedriva motsvarande verksamhet med andra högskolor än det egna. Det grundläggande uppdraget om att 1992/93:170, s. 33 ff. 2016/17:50, s. 136. förvärva, förvalta och sälja andelar i företag som kommersialiserar kunskap från forskningen har funnits med hela tiden.39 arbetar flera av holdingbolagen med uppdragsutbildning, konsultverksam- het och uppdragsforskning. Som beskrivs mer ingående i kommande avsnitt, finns det stora skillnader mellan holdingbolagen vad gäller investeringsverksamhet. Det finns exempel på holdingbolag som genomför ett stort antal investeringar i bolag i tidiga faser och på bolag som inte bedriver någon investeringsverksamhet överhuvudtaget. De flesta holding- bolagen bedriver någon form av investeringsverksamhet, men på en ganska låg nivå. Vissa holdingbolag får medel för idébanker startades idébanker vid flera av högskolornas holdingbolag efter utlysning av medel från . Syftet var att öka antalet forsk- ningsresultat, som kommersialiseras och nyttiggörs genom uppbygg- nad av idébanker med forskningsresultat, som av olika anledningar inte drivs vidare till kommersialisering av forskaren själv. Medlen avsågs främst att användas för uppköp av hela eller delar av forsk- ningsresultat, vilket innebär att holdingbolagen helt eller delvis, utgör den juridiska ägarplattformen för resultaten och att innova- tionsstödjande verksamheter vid högskolan, som till exempel inno- vationskontor, står för en struktur och process för nyttiggörandet och kommersialiseringen. omvandlades medlen till kapitaltillskott till elva högskolors holdingbolag. Dessa idébanks- medel rekvireras från Kammarkollegiet och ska finansiera kostnader för industriell äganderätt inom ramen för idébankerna. Stödet om och per holdingbolag betalas ut med hänvis- ning till kommissionens förordning (EG) nr 651/2014 genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den gemensamma marknaden. Kapitaltillskottet har fram till nu även benämnts som ovillkorat aktieägartillskott. Enligt granskningsrap- port redovisar holdingbolagen idébankmedlen som ett pågående utvecklingsarbete för exempelvis investeringar i immateriella rättig- heter, utveckling av avtal, investeringsanalyser med mera. 39Riksrevisionen (2020:4): Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning, s. 21. samma rapport redovisar merparten av holdingbolagen dock inga kostnader för verksamheten med idébankerna.40 Arbetet med uppdragsutbildning sker på olika sätt och i olika omfattning Holdingbolagen kan inte bedriva uppdragsutbildning själva utan enligt regeringens riktlinjer bara ”förmedla” uppdragsutbildning, något som av högskolorna tolkas som att uppdragsutbildningen ska tas fram av högskolan och sedan förmedlas vidare av holdingbolaget men då under de villkor bolaget verkar under. Regeringen har också tidigare uttryckt att det är meningen att uppdragsutbildningarna ska hanteras på det här sättet. När holdingbolagen gavs möjligheten att förmedla uppdragsutbildning anfördes av regeringen bland annat att uppdragsutbildningen inom universitet och högskolor ökar men den har fortfarande en relativt begränsad omfattning. I uppdragsutbildning (1999:14 R) betonar verket bland annat vikten av att skapa en sammanhållen funktion som har insikt i och överblick över all uppdragsutbildning inom högskolan. Högskolans ledning får därmed större möjlighet att styra och utveckla uppdragsutbildningen. Om högskolan skapar en expertfunktion på om- rådet, vilken kan bistå med att förmedla och marknadsföra uppdrags- utbildning, kan detta leda till att högskolan i ökad utsträckning kan möta de önskemål som finns om att köpa uppdragsutbildning inom högskolan. Högskolans ledning får därmed större möjlighet att styra och påverka uppdragsutbildningen. Regeringen föreslår därför att hold- ingbolagen ska kunna bilda dotterbolag som får i uppgift att förmedla uppdragsutbildning åt statliga universitet och högskolor. Lärosätet ska bedriva utbildningen och förordningen (1997:845) om uppdragsutbild- ning vid universitet och högskolor ska tillämpas. Dotterbolagen får således inte bedriva uppdragsutbildning i egen regi. Regeringen vill dock understryka att uppdragsutbildning endast får köpas av annan än enskild. Uppdragsutbildningen får inte heller inverka negativt på den grundlägg- ande högskoleutbildning som eller högskolan ska bedriva41 Som framgår av tabellen nedan arbetar nio av holdingbolagen med uppdragsutbildning. Vad utredningen förstår sker uppdrags- utbildningen i olika uppfattning hos de olika holdingbolagen, där exempelvis holdingbolagen vid och står ut. 40Riksrevisionen (2020:4): Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning, s. 23. 2001/02:2, s. 45 f. Översikt över holdingbolagens verksamhet Tabellen nedan ger en bild av holdingbolagens verksamhet. Informa- tionen är hämtad från sammanställning och kom- pletterad av utredningen. Tabell 3.6 Verksamhet i holdingbolagen eller dess tjänstebolag () A: Förmedlar uppdragsutbildning. B: Konsultbolag/Studentkonsulter. C: Inkubator/Teknikpark. D: Innovationskontor inom bolaget. *Ägs av och ligger inte under statlig förvaltning. Källa: RiR 2020:4. 3.3.3Inkubatorer riktar sig till företag i uppstartsfasen Som beskrivs i det inledande avsnittet i detta kapitel så finns inkuba- torer knutna till högskolorna på olika sätt. Ägandet av inkubatorerna skiftar mellan högskola, kommun, region, näringsliv, stiftelser med flera. De flesta högskolor med holdingbolag har någon form av formell koppling till inkubatorerna, men det finns också ett fåtal exempel på högskolor som inte har det. I hela riket finns det ett 40-tal inkuba- torer, varav 24 ingår i det nationella inkubatorsprogram som finansi- eras av . Organisationen (Swedish Incubators and Science Parks) har följande definition av inkubatorer på sin hemsida: En inkubator erbjuder en process (inkubationsprocess) för utveckling av företag. Personer med en affärsidé får i inkubatorn rådgivning av affärsutvecklare som är specialiserade på att utveckla företag. Inkuba- torn bistår också entreprenören och de nystartade företagen med olika stödtjänster som affärsnätverk, finansiering och kontorsservice. Syftet är att skapa ett gynnsamt växthus där företaget växer och kan ta steget ut på marknaden och bli vinstdrivande.42 Inkubatorer riktar sig till företag, som är i en tidig uppstartsfas och som kan dra nytta av support för att ta nästa steg i sin utveckling. Ofta handlar det om företag, som har en god idé men som behöver stöd för att utveckla sin affärsmodell och behöver tillgång till nätverk (i syfte att få tillgång till exempelvis finansiering, kompetens och/eller kunder), för att komma ut på marknaden. Nära besläktat med inkubatorer är landets acceleratorer. Accele- ratorer har till uppgift att snabbare utsätta företagen för marknadens prövning. Enligt SISP finns det skillnader i vilken typ av företag som acceleratorerna vänder sig till, deras utvecklingsfas och hur nära de står investerare.43 3.3.4Landets teknikparker innebär en infrastruktur för kunskapsintensiva tillväxtföretag En teknikpark är, enligt SISP, en miljö som erbjuder kunskapsinten- siva tillväxtföretag infrastruktur, nätverk och affärsutveckling. Till skillnad från inkubatorerna erbjuder teknikparkerna i regel inget affärsutvecklingsstöd. Exempel på en välkänd teknikpark är i . Ett ytterligare exempel är som är en internationell samverkansmiljö för forskning, innovation och ut- bildning inom transport, IKT och media i . 42SISP hemsida (): . 43SISP hemsida (): . 3.3.5Finansieringsstöd och aktörer i företagens olika utvecklingsfaser Figuren nedan ger en överblick av olika investeringsfaser. Hög- skolornas holdingbolag arbetar primärt i fas 1 och 2. Aktörer som och (beskrivs nedan) arbetar i de faser som kommer i anslutning till högskolornas holdingbolag. Här finns det en del privata aktörer som är verksamma, och för att locka dessa att investera i dessa (fortfarande) tidiga faser, går de offentliga aktörerna ofta in och motfinansierar de privata investeringarna. Med detta reduceras de privata investerarnas risk och kapitalinjektionen blir större än den hade blivit annars. I figuren nedan visar den ton- ande färgen att olika aktörers engagemang varierar i fokus i olika investeringsstadier. Högskolornas holdingbolag (frånsett ) gör merparten av sina investeringar i försådd och sådd. Det förekommer även vissa investeringar i uppstartfasen, men det normala är här att holdingbolagen gör sina avyttringar i den fasen. 1.Såddfasen: Företagsfas med forskning, bedömning och utveck- ling av ett initialt koncept innan företaget har nått startupfasen. Investeringarna här är små och används i regel för utveckling, verifiering och/eller utvärderingar. 2.Uppstartsfasen (även kallad startup-fas): Företagsfas med pro- duktutveckling och inledande marknadsföring. Företaget har precis startat eller bara varit igång ett kort tag. Företagets pro- dukter har vanligen inte lanserats kommersiellt. 3.Tidig tillväxtfas: I denna fas har företaget förbrukat sitt första kapital och behöver kapital för att växla upp tillverkning och för- säljning. I denna fas har företaget normalt inte börjat redovisa några vinster (break-even). 4.Expansionsfas: I denna fas rullar hjulen på företaget och kapital- tillskott kan behövas för ytterligare expansion. Det är i slutet av denna fas som överbryggsfinansiering sker. Överbryggsfinansi- ering är en finansiering för företag som precis står inför en mark- nadsnotering. 5.Mogna faser (även kallad buyout): Riskkapital i de mogna faserna kan användas för utköp eller som en metod för att vända en negativ utveckling. Investeringsfaser och olika aktörers fokus Källa: RiR 2014:1 och egen bearbetning. är landets största aktör för finansiering för SMF Utöver holdingbolagen finns det två statliga aktörer, som arbetar med riskkapitalfinansiering för små och medelstora företag. Saminvest arbetar med fond-i-fond lösningar och genomför, liksom holdingbolagen, egna investeringsbeslut. är i sin tur ett dotterbolag till (). har till uppgift att skapa tillväxt och förnyelse i näringslivet genom finansiering i kombination med rådgivning. Totalt sysselsätter cirka 500 personer på 40 olika platser i hela landet. tillhandahåller olika lån och stöd för små och medelstora företag. För innovativa idéer med hög risk finns verifierings- stöd (kallas verifieringsmedel). Verifieringsmedlen kan användas för att exempelvis verifiera en marknad eller juridiskt stöd (i snitt per projekt). har dessutom sex olika typer av lån, där mikrolån, innovationslån och tillväxtlån vänder sig mot företag i tidiga faser. Mikrolån (i snitt per lån) är en typ av lån med låg säkerhet och som riktar sig mot dem som ska grunda ett företag. Innovationslån (i snitt per lån) är ett så kallat villkorslån, vilket betyder att en låntagare inte behöver betala tillbaka lånet om den planerade lösningen aldrig skulle nå implementering. Tillväxtlånen (i snitt 1,2 mnkr per lån) används ofta till produktut- veckling. hade en portfölj om fördelade över 13 000 lån. Av dessa var 5 163 mikrolån, 812 innovationslån och 963 tillväxtlån. är ett branschoberoende riskkapitalbolag med uppdrag att bidra till en fungerande riskkapitalmarknad över hela landet. Bolaget har ett 40-tal så kallade investment managers och är mest aktiva investerare i startup-bolag.44 genomförde cirka 250 nyinvesteringar45 och totalt mer än 1 000 investeringar över hela landet.46 flöde av innovationer 2015–2019 Källa: inrapportering till utredningen. En genomsnittlig investering för bolaget var 1,12 mil- joner kronor. Det kan jämföras med holdingbolagens investeringar som i genomsnitt var . En starkt bidragande anledning till att investeringar är större än holding- bolagen, är att investeringar i snitt sker i senare faser än holdingbolagens (se figur 3.5). Enligt själva genomför de en del investeringar även i såddfasen. Generellt har som krav att varje investering ska ske med privat medfinansiär. Innan den ekonomiska nedgången hade bolaget som krav att den privata medfinansieringen skulle uppgå till minst 50,1 pro- cent.47 investerar i startup-bolag i hela i olika branscher. Kapitalet för investeringarna kommer från , ERUF, regionerna och avkastning från tidigare investeringar. intar ofta rollen som en aktiv medinvesterare, vilket innebär att de försöker bidra med sin kompetens i syfte att gynna projektbolagens tillväxt. 44Almi Invests hemsida (): . 45Regeringens hemsida (): /pressmeddelanden/ 2020/04/okat-utrymme-for-almi-att-vara-en-aktiv-investerare-i-innovativa-foretag. 46Almis Invests inrapportering till utredningen. 47Regeringen beslutade att justera ned kravet på privat medfinansiering till Utöver finns det även regionala satsningar för företags- finansiering. Den privata marknaden för investeringar i tidiga faser Den privata marknaden för s.k. riskvilligt kapital kan schematiskt delas in i fyra olika kategorier – privatpersoner, affärsänglar, Family Offices och Venture Capital bolag (VC-bolag). I viss mån följer även denna indelning de faser respektive kategori investerar i, där privatpersoner och affärsänglar typiskt investerar i företagens tidiga faser. Privatpersoner och affärsänglar är ofta organiserade genom olika nätverk eller genom mer fondliknande arrangemang där flera affärsänglar går samman i gemensamma bolag/fonder. Nätverken erbjuder ofta övriga delar av innovationsstödet kontaktytor till in- vesterare.48 Industriforskningsinstituten (forskningsinstitut) är en typ av aktör i innovationssystemet, som bedriver behovsmotiverad forskning och utveckling i global samverkan med högskolor, näringsliv och sam- hälle inom flera olika områden och branscher. Det finns forsk- ningsinstitut som har statlig myndighetsform, forskningsinstitut som ägs (helt eller devis) av staten, forskningsinstitut som är kopp- lade till någon av de statliga högskolorna, samt forskningsinstitut som är fristående. Forskningspropositionen definierar forskningsinstitut som följer: Industriforskningsinstituten är intermediärer mellan näringsliv och läro- säten. De utgör noder för spetskompetens inom kunskapsområden och bidrar till nyttiggörande och kommersialisering av forskning och utveck- ling… Instituten vidareutvecklar kunskap och kompetens, stärker indu- strins och näringslivets konkurrenskraft och löser viktiga samhällsut- maningar.49 48Enligt inrapportering till utredningen från . 2016/17:50, s. 31. Som en följd av konsolideringar av olika forskningsinstitut har of () kommit att bli det i särklass största forskningsinstitutet i . Två tredjedelar av de ingår i . förfogar över ett hundratal test- och demonstrationsmiljöer där nya pro- dukter, processer och tjänster kan testas under realistiska förhåll- anden i full skala innan de introduceras på en marknad.50 är organiserat i fem divisioner (bioekonomi och hälsa, digi- tala system, material och produktion, samhällsbyggnad samt säker- het och transport). Dessa divisioner arbetar utmaningsdrivet och har sex innovationsområden i digitalisering, energi- och bio- baserad ekonomi, hälsa och life science, hållbara städer och samhällen, materialomställning och mobilitet.51 omsättning var där av omsättningen finansierades av privata aktörer.52 Till skillnad från landets högskolor arbetar forskningsinstituten inte med lärarundantaget för de anställda, utan de immateriella rättig- heter som uppstår i verksamheten tillfaller forskningsinstituten. Inom tillgängliggörs forskningsresultat som uppstått vid av enheten Kommersialisering och uppskalning, där Transfer Office (TTO) organisatoriskt är placerat. TTO arbetar med att kommersialisera de resultat som själva inte bedömer behövs för sin övriga forskning och som efterfrågas av marknaden. Här sker nyttiggörandet antingen via licensiering eller avknoppning. De forskare som väljer att arbeta vidare med sina idéer får visst stöd av i tidiga faser och för detta tidiga stöd och för den investering som gjort i tekniken/idén, erhåller andelar i det bolag som uppstår. arbetar även med att implementera enhetliga riktlinjer för patent och kommersialisering, skärpt kontroll på immateriella tillgångar och rättigheter och att stärka affärsmässighet. 2016/17:50, s. 131 f. 51Rise hemsida () : . 52Rise årsredovisning för hämtad från hemsida (): / sites/default/files/2020-04/RISE-arsredovisning-2019.pdf. De resultat som TTO:n kommersialiserar, är uteslutande resultat som uppstått vid och verksamheten är åtskild från de stra- tegiska kompetensmedel som får från staten. När en idé från högskolan har verifierats och det har skapats ett bolag för att utveckla idén, finns det en uppsjö av olika innovationsstödj- ande aktörer spridda över landet. En bild som ofta brukar refereras till vid beskrivning av innovationsstöd är en kartläggning publicerad av tidningen år 2013.54 I den hade tidningen identifierat 120 olika aktörer i , som själva definierade sig som innova- tionsstödjande verksamheter. Det tillgängliga innovationsstödet sammanfattning varierar förstås över landet, men landets mer folkrika regioner uppvisar en liknande bild som den redovisade om . olika satsningar för att främja högskolornas innovationsstöd investerade i forsk- nings- och innovationsprojekt dessa beviljades knappt 40 pro- cent till projekt vid landets högskolor.55 har haft ett finansieringsprogram (Validering för Tillämpning 1 – VFT-1) för att verifiera och utveckla tidiga idéer sprungna ur högskolor. fanns mindre spridda initiativ för finansiering av tidiga idéer. Ett typiskt VFT-projekt genomförs under 1–6 månader genom att någon eller några aktiviteter genomförs för att svara på frågor kopplat till bland annat kundbehov och kommersiell potential. Mål- gruppen för användning av VFT-medel är studenter, forskare och anställda vid högskolor och forskningsinstitut. Aktiviteterna kan ut- föras av externa konsulter, av sökande, av affärscoach eller en kombi- nation av dessa. Syfte med VFT är att stödja tillämpning och nyttiggörande av innovativa idéer genom att verifiera/validera idéer och affärskoncept med potential att generera varor och tjänster som 54Sydsvenskans hemsida (): //konstigt-nar- det-offentliga-goder-sig-sjalvt. 55Förslag till statens budget , UO 24, s. 26. kan bidra till hållbar tillväxt, ökad konkurrenskraft och samhälls- nytta. En viss del av bidraget får gå till sökandens, det vill säga för högskolors del innovationskontorets, omkostnader för att bedöma, administrera och följa upp arbetet (max av den beviljade summan). –2019 fanns även VFT+. VFT+ riktade sig mot särskilt framgångsrika projekt/bolag. Dessa kunde, efter en samord- nad bedömningsprocess från samtliga innovationskontor, erhålla finansiering med per projekt eller bolag. Medlen fick användas för acceleration och utveckling. Satsningen på VFT+ byggde på behovet av ytterligare finansiering för idéer som ansågs ha större behov, till exempel inom life science och AI. 25 mil- joner kronor (varav cirka till landets högskolor) allokerades totalt under och typiskt har nationellt cirka 20–30 projekt/bolag kunnat beviljas finansiering . K3-projekten är ett samlingsnamn för 17 projekt som finansieras av inom ramen för utlysningen ”Utveckling av lärosätenas samverkanskapacitet”. Överlag har projekten pågått och avslutas . Projekten har utvecklats, leds och genomförs av den svenska universitets- och högskolesektorn. 31 uni- versitet och högskolor deltar i projekten och de flesta högskolor är delaktiga i flera projekt. Regioner och kommuner är viktiga aktörer i innovationsstödet En viktig aktör i innovationsstödet är regionerna och det stöd som finns inom hälso- och sjukvården. Inom flera regioner finns det innovationsstöd för företag som vill komma i kontakt med regionen (utifrån och in) och även för de anställda som vill utveckla sina egna idéer (inifrån och ut). De anställda i regionerna är ofta forskare som går mellan sina roller exempelvis i sjukvården och akademin.56 Det finns således också därför i flera regioner diskussioner om lärar- undantaget och regionens rätt till de anställdas idéer. I landets 290 kommuner finns det ett omfattande och diversi- fierat innovationsstöd, som på många ställen har liknande funktioner som hos regionerna – dels inifrån medarbetare och verksamhet och , P. , J. Sörvik och A. Zingmark: Innovationsslussar inom Hälso- och Sjukvården – Halvtidsutvärdering; , VR 2013:04. ut, dels utifrån samarbetspartners och andra viktiga aktörer och in i verksamheten. Hos många kan detta också vara en del i kommunens allmänna näringslivsarbete. Exakt hur kommunernas innovations- stödjande arbete fungerar har utredningen inte haft resurser att studera men konstaterar att många har olika former av samarbete med högskolorna. inom ramen för inkubatorer och tek- nikparker. Även hos kommuner förekommer det att medarbetare har tjänster delade mellan kommun och högskola. EU har satsningar som kan vara relevanta för högskolorna Från EU finns det flera satsningar som kan vara relevanta för högskolornas arbete med innovation/nyttiggörande. En viktig sats- ning för en del av innovationskontoren på högskolorna är The Euro- pean (). EIT är ett EU- organ, som skapades av Europeiska unionen, 2008 för att stärka EU:s innovationsförmåga.