sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Tidiga studier har pekat ut detta som ett problem genom att delning och stöttning ses som enkla och ytliga interaktioner som inte leder till djupgående pedagogiska diskussioner och kanske inte heller omfat- tar forskningens mer komplexa sammanhang. Däremot betraktar senare forskning sådan delning och stöttning som mycket viktiga för lärare eftersom de bidrar till att öka lärares professionella själv- förtroende. Grupperna kan fungera som ett viktigt komplement till traditionella och kollegiala samtal, och bidra till att ge nya perspektiv på den egna undervisningen. Särskilt användbart kan det vara för lärare som arbetar i en liten skola med få kollegor. Sammanfattningsvis kan man säga att lärares deltagande i sociala medier kan erbjuda professionellt stöd och bollplank, men det kan också ses på som ett svar på en avsaknad av förutsättningar för reflektion på arbetsplatsen och som avsaknad av relevant kompe- tensutveckling. Utredningen vill tillägga att det vid läsning av inlägg och diskussionstrådar i grupper för sfi blir tydligt att strikt admi- nistration av grupperna behövs så att inte spridning av fakta som strider mot gällande regleringar får fäste och inte heller alltför för- enklade forskningsresultat eller undervisningsmetoder. Vidare beskrivs på webben och via sociala media även resultat av olika utvecklingsprojekt såsom projektredovisningar och -utvärder- ingar. Det kan handla om t.ex. ESF-projekt eller projekt inom ramen för statsbidrag för sfi (se 11.8.2, Andra överväganden). Det kan också handla om utvärderingar av projekt/utvecklingsarbete som huvudmän genomför själva eller med stöd av olika aktörer. Som tidigare beskrivits (se 11.3.1 och 11.8.1) publicerar artik- lar/reportage och rapporter, men rapporterna är inte systematiskt uppbyggda och sammanställs inte. Utredningen menar att sådant material kan fungera som inspiration och underlag för reflektion. Det är däremot tveksamt huruvida eller i vilken omfattning mate- rialet kan sägas definitivt kunna bidra till beprövad erfarenhet och en ämnesteoretisk kunskapsbas som grund för sfi- och andraspråks- lärares professionalisering. 11.8Förslag och bedömningar om forskning Bakgrunden ovan visar att det visserligen finns ett flertal verksamheter som stödjer och/eller producerar forskning, som sammanställer och kommunicerar forskning, samt verksamheter som stöder verksamma att tillämpa forskning. Avsnitten ovan visar dock att omfattningen av sådant arbete som är relevant för sfi och övriga komvux inte sker i någon större omfattning, och än mindre sätts undervisning för elever som studerar svenska som andraspråk och ämnen via sitt andraspråk i fokus. Utredningen bedömer att det är hög tid för en ambitions- höjning som bör omfatta en utbyggnad av utvecklingsprojekt samt praktiknära och didaktisk forskning rörande vuxnas lärande av och på andraspråket svenska. För att genomföra en sådan ambition krävs medel för sådan forskning och att det finns forskare som är intresserade av att forska kring vuxnas lärande. gjorde bedömningen att det bland lärosätena behövs åtgärder för att stärka resurserna för forskningen om vuxnas lärande och vuxendidaktik och öka intresset för detta forskningsområde. Övergripande instämmer KLIVA-ut- redningen i och bedöm- ning om att det behöver formas miljöer som integrerar forskning, lärarutbildning och huvudmän för att möjliggöra en aktiv och nära samverkan som grund för utveckling av praktiknära forskningen (SOU 2018:71, SOU 2017:35). VR betonar i sitt remissvar87 till prome- moria88 att omfattningen av forskning rörande vuxenutbildning är mycket begränsad och föreslår stöd för uppbyggnad av forsknings- området: har i sin Forsk- ningsöversikt (VR 2019, s. 18) konstaterat att svensk forskning om vuxenutbildning är mycket begränsad, trots att väldigt många elever genomgår sådan utbildning. Kommittén konstaterar vidare att yrkes- utbildning och lärande i arbetslivet, som berör vuxna i yrkesutbildning 87Vetenskapsrådet (2019). På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. 88Promemoria (2019) På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdig- het inom komvux för elever med svenska som andraspråk. på Komvux, också är underbeforskade områden. menar att ett stöd till uppbyggnad av forskningsområdet bör göras långsiktigt genom förstärkning av medelsramen till utbildningsvetenskaplig forsk- ning, för fördelning till exempelvis forskarskolor, nätverksbidrag eller projektbidrag efter kvalitetsbedömning /…/. 11.8.1En övergripande ambitionshöjning behövs Utredningens bedömning: bör i utökad omfattning sammanställa och sprida forskning rörande undervisning av elever som lär svenska som andraspråk och använder sitt andraspråk för att lära ämnen och yrke inom komvux. ska enligt sin instruktion (SFS 2015:1047) sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning inom utbildnings- området, inklusive komvux. Målet är att öka kunskapen om forsk- ning hos lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal, rek- torer, förskolechefer och huvudmän i hela skolväsendet, så att de kan dra nytta av och använda forskningsresultaten i praktiken. Utred- ningen redogjorde i avsnitt 11.8.1 för en övergripande granskning av sammanställningar av resultat av forskning som är rele- vant för undervisning av vuxna som lär andraspråket svenska och lär ämnen och yrken via andraspråket. Granskningen visade att mycket lite av materialet var direkt relevant. Att även verksamma inom kom- vux kan hitta sammanställningar och artiklar om relevant forskning, särskilt nya rön, är av stor betydelse för möjligheterna att basera undervisningen på forskning och beprövad erfarenhet. Det kan vara särskilt viktigt för lärare och rektorer som inte kontinuerligt kan ta del av kompetensutveckling exempelvis via högskolepoänggivande kurser. webb utvecklas kontinuerligt och det finns utan tvekan redan befintliga artiklar med mer generellt innehåll som även rektorer och lärare inom vuxenutbildningen kan ha nytta av, t.ex. ledarskap, bedömning, kvalitetsarbete och flerspråkighetsfrågor. Det är dock anmärkningsvärt att specifika kunskapssammanställningar för arbete inom vuxenutbildningsområdet saknas. Enligt instruk- tionen till har man ett ansvar för att sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning för hela skolväsendet även om det enligt webb är de anlitade lärosätena som själv- ständigt svarar för urval av artiklarna. Det kan därmed finnas anled- ning att reflektera över prioriteringar och intresset hos såväl Skol- verket som lärosätena vad gäller sfi-elever och andra elever som lär på sitt andraspråk i den stora skolformen vuxenutbildning. Ambitionshöjning avseende forsknings- och utvecklingssamverkan Utredningen instämmer övergripande i rekommendationerna i betän- kandet Forska tillsammans – samverkan för lärande och förbättring (SOU 2018:19) och uppmanar regeringen att särskilt beakta och in- kludera den kommunala vuxenutbildningens förutsättningar i kom- mande forskningspolitiska propositioner och i andra beslut rörande samverkan mellan lärosäten och skolverksamheter. Ovan beskrev utredningen den försöksverksamhet som pågår –2021 och som benämns . Syftet är att utveckla och pröva olika modeller för långsiktig samverkan mellan lärosäten och huvudmän inom skolväsendet. Försöksverksamheten ska bidra till en stärkt vetenskaplig grund i lärarutbildning och skolväsendet, men medverkar komvux i denna försöksverksamhet endast genom ett projekt. Att komvux är underrepresenterat i ULF-samarbetet kan enligt företrädare för de lärosäten som ingår ha flera orsaker. En anledning kan vara att komvux i vissa kommuner sorterar under arbetsmark- nadsförvaltningen medan ULF-samarbetet i kommunen vanligtvis sker nära utbildningsförvaltningen. Det medför att kommunens re- presentant i ledningsgruppen för inte har kunskap om/mandat för komvux. Det finns dock exempel på att avtal skrivs såväl med verksamhetsdirektören för arbetsmarknads- och vuxenutbildning som med cheferna för övriga skolförvaltningar. Skälen till underrepresentation inom kan förmodligen också sökas i att antalet lektorer och förestelärare hos huvudmannen, som är de som ofta är aktiva i ULF-arbetet, inom komvux är litet eller obefintligt. Även det faktum att övningsskolor, som är en stödpunkt i ULF-arbetet, inte finns för komvux, kan bidra till att komvux inte är med i samarbetet. Försöksverksamheten avslutas och ska slutredovisas till re- geringen . Utredningen erfar i samtal med företrä- dare för att det finns ett brett stöd för fortsättning i någon form hos olika parter. Man framför till utredningen att stöd för den kommunala vuxenutbildningens medverkan i vore ange- läget och önskvärt och att det finns goda möjligheter att inom ULF- strukturen inkludera även komvux-verksamheter. Enligt företrädarna bör specifika förutsättningar såsom t.ex. relativt korta upphand- lingsperioder inte omöjliggöra att sfi omfattas av eftersom av- talen mellan lärosäten och huvudman ofta uppdateras. Det krävs dock att processerna inom ULF-samverkan relateras till huvudman- nens upphandlingsperioder. Utredningen bedömer att berörda inom i än högre grad bör eftersträva att även komvux involveras i samverkansarbetet så att strukturer och processer som möjliggör utvecklingsprojekt inom komvux kommer till stånd. Att rektorer och lärare samverkar med doktorander och andra forskare/lärarutbildare inom bidrar till att verksam- heterna får fler förutsättningar att utveckla sin samlade kompetens och kvalitet. På så sätt kan förbättringskapaciteten i sfi-verksam- heter öka som det kan leda till att lärare önskar studera på högre nivåer. Att komvux involveras i högre grad stödjer utredningens förslag i följande avsnitt 11.8.2 om forskarskola. Upp- arbetande av kontaktvägar och strukturer kan också gynna lärar- studenters möjligheter att göra sin VFU på komvux. Samverkan är också viktig för lärarutbildningarnas koppling till beprövad erfaren- het och skolverksamheternas förutsättningar och behov. Utredningen ser, som tidigare nämnts, ett stort behov av lång- siktigt och strukturerat utbyte mellan lärosäten och komvuxverk- samheter. Ytterst få arenor för utbyte och samverkan finns dock . Det är inte tillräckligt förekommande att lärarutbildare och skolverksamma möts inom ramen för VFU (se 11.5.5) och struk- turerat utbyte sker inte heller via de relativt få långvariga uppdrag som lärosäten får rörande kompetensutveckling eller skolutveckling för komvux (se 11.3). Flera företrädare för huvudmän har till utred- ningen framfört att man upplever det som svårt att hitta rätt kon- takter på lärosätena för frågor om forskning och utveckling; man vet inte vilka forskare/lärarutbildare – eller institutioner – som arbetar med vuxnas lärande. Det är också tydligt i utredningens samtal med lärarutbildare att man önskar möjligheter till ökad kontakt med komvuxverksamheter. Forskarskolor som verktyg för ambitionshöjning Utredningens förslag rörande stärkt kompetens syftar till att skapa en långsiktigt hållbar sammanhängande kedja; ett ekosystem för den kunskapsökning rörande vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk som vi menar behövs hos flera aktörer inom och kring komvux, såväl skolverksamma som lärarutbildare och skolmyndig- heter. Detta förutsätter ett strukturerat utbyte mellan aktörerna/ parterna och att man upplever incitament för samverkan och annat utbyte. Som ett led i detta föreslår utredningen i det följande inrät- tande av en forskarskola samt specifika medel till forskningsprojekt. Utredningen ser inrättande av en nationell forskarskola med ett praktiknära och ämnesdidaktiskt fokus rörande vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk som ett sätt att långsiktigt öka kompe- och tillgången till relevant ämnesdidaktisk forskning. Forskar- skolor är ett relativt vanligt förekommande sätt att bygga kompetens, ofta genom att flera doktorander genomför sin forskarutbildning inom ett tema såsom exempelvis de befintliga forskarskolorna Språk och lärande i ett mångfaldsperspektiv eller Flerspråkighet, litteracitet och utbildning för att nämna några för utredningen relevanta teman. Pri- märt ökas på detta sätt kunskapen inom forskningsfältet och hos doktoranderna, men även hos lärosätets handledare och andra berörda . Kommunlektorer anger att de i sin forskarutbildning, utöver kunskaper inom avhandlingsområdet, utvecklat en mängd kompe- tenser av värde för utvecklingen av en skola som ska vila på veten- skaplig grund och beprövad erfarenhet89. Hit hör exempelvis att för- stå och förhålla sig till forskning och vetenskapliga resultat liksom till olika forskningsmetoder, förmågan att snabbt kunna överblicka nya kunskapsområden samt ett kritiskt tänkande som innefattar kunskap om analys och reflektion. För den nödvändiga uppbygg- naden av en kunskapsbas är detta avgörande kompetenser. Inom ramen för en forskarskola och dess tema kan flera dokto- antas, vilket kan möjliggöra specialutformade kurser, sär- skilda seminarier, doktorandsamarbeten och annat som kan stödja doktorandens väg inom utbildningen. Det är också vanligt att 89Serder, M. (2016) Tillbaka i skolan som kommunlektor med forskarutbildade lärare kring deras uppdrag hos kommunala och enskilda huvudmän. doktorander, som ibland har en lärarexamen, undervisar i lärarutbild- ning och/eller på kurser . På det sättet kan den pågående forskningen direkt komma lärarutbildningen tillgodo. Det finns olika typer av forskarskolor som på olika sätt är knutna till ett eller flera lärosäten. Aktuella är t.ex. forskarskolor för lärarutbildare. Utredningen finner dock att inget perspektiv på vuxnas lärande inryms i pågående forskningsprojekt däri. Ytterligare ett exempel är det i forsknings- och innovationspropositionen 2020 föreslogs en forskarskola till licentiatnivå för yrkesverksamma folk- högskollärare. Forskningen inom den forskarskolan förväntas bidra med att ny kunskap tillförs forskningsfältet om folkhögskolan och folkbildningen, men även utveckla den vetenskapliga grunden för undervisning på landets folkhögskolor. Det finns också forskarskolor som delfinansieras av lärosäten och kommuner där verksamma lärare på deltid studerar mot en licentiatexamen eller en doktorsexamen. Tanken här är bland annat att läraren meriterar sig för arbete som lektor i skolan. Utred- ningen erfar att denna struktur initialt upplevdes som angelägen och relevant av såväl kommuner som lärosäten men att formatet kan vara tveksamt av flera anledningar, bland annat eftersom lärare/dokto- efter doktorsexamen tenderar att stanna i akademin i stället för att fortsätta sin anställning hos huvudmannen. Att byta yrkesroll, dvs. att gå från att arbeta som erfaren lärare till att bli ”nybörjarforskare” i en forskarutbildning – eller upprätt- hålla båda rollerna – är ofta mycket utmanande på många sätt. Att gå i en sammanhållen forskarskola/-utbildning kring ett tema innebär att doktoranderna lättare kan få stöd och sammanhang i sina studier. 11.8.2Vetenskapsrådet ska utlysa medel till en forskarskola Utredningens förslag: ska tilldelas medel för ut- lysning av en nationell forskarskola mot doktorsexamen. Forskar- skolan ska ha ett praktiknära och ämnesdidaktiskt fokus rörande vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk inom komvux. Vid utformandet av forskarskolan ska tas hänsyn till de för- utsättningar som råder för verksamma inom komvux. Syftet med forskarskolan ska vara att både utveckla verksamhets- relevant didaktisk kunskap och att stödja utbyte och samverkan mellan lärosäten och komvux. ska därför utforma en relevant och ändamålsenlig utlysning så att forskarskolan får förutsättningar att bidra till en ökad kunskapsbas och så att forskare efter genomgången utbildning kan fortsätta bidra till utveckling av komvuxverksamheter i landet. Utredningen resonerar här nedan om några faktorer som kan behöva beaktas vid utformandet av utlys- ningen och forskarskolans utformning. Att formulera en ansökan till forskarskola eller ett forsknings- projekt är ett omfattande och kvalificerat arbete som kräver bland annat doktorsutbildning och senior forskningserfarenhet. Inom de utvecklingsområden utredningen prioriterar är det ytterst få seniora forskare som kan ansöka. Här kan övervägas om aktiviteter inför en utlysning kan bidra till att fler kan söka och till att kvaliteten i an- sökningarna kan bli högre. För att forskarutbildningen ska bli eftertraktad är det fördelaktigt att doktoranderna är fortsatt anställda hos huvudman under forskar- utbildningen, eftersom det gör det möjligt att studera med bibehål- len lön. Fler lärare kan förväntas söka forskarutbildningen om en eko- nomisk situation likvärdig med anställningen som lärare kan erbjudas. Det finns få behöriga inom området och det är viktigt att attrahera de som har bäst förutsättningar att klara forskarutbildningen. För att säkerställa att doktoranderna går igenom utbildningen i relativt hög takt bör studierna omfatta . Resterande tid kan ägnas åt att upprätthålla ett praktiknära fokus genom närvaro i komvuxverksamheten. Doktoranden kan då exempelvis pröva teo- rier i egen eller annan lärares undervisning, diskutera studien med kollegor eller medverka i kompetensutvecklingsinsatser. Ersättning bör därmed utgå till huvudmännen för den tid läraren/doktoranden använder till studier, t.ex. . Lärosäten bör ersättas för tid för handledning och administration samt utveckling och genom- förande av sammanhållande kurser. En strukturerad samverkan med lärosäten är betydelsefullt för komvux arbete att utveckla en under- visning på vetenskaplig grund. Huvudmannen bör involveras tidigt i processer kring forsknings- projekten. Utredningen ser det som viktigt att möjlighet ges till sam- verkan kring de projekt som den sökande läraren/blivande dokto- randen vill genomföra. Det är viktigt att diskutera möjligheten att projekten ses som en del av huvudmannens systematiska utveck- lingsarbete. Det betyder självklart inte att någon av parterna en- samma ska avgöra fokus för ett projekt. Det handlar i stället om att samverka och bjuda in till erfarenhetsutbyte mellan parterna för att diskutera det tänkta projektets relevans. Det kan också handla om en möjlighet att i samråd med läraren/doktoranden planera för såväl aktiviteter under den verksamhetsförlagda arbetstiden under stu- dierna som för fortsatt anställning efter doktorsexamen. Detta för- farande kan bidra till att läraren i högre grad än vid traditionell forskarutbildning väljer att kvarstå i anställning hos huvudmannen efter doktorsexamen och till att forskningsprojekten kan stödja verksamhetens specifika behov av utveckling. Att forskarskolans projekt härstammar från behov i komvux- verksamheter är en fördel. Lärares (be-)prövade erfarenhet bör ut- göra en av flera utgångspunkter för forskarskolan. Härvidlag kan eventuella kommande regionala skolmyndighetskontor spela en roll för sammanställningar (se även SOU 2018:71). Vi menar också att det är av vikt att utlysningen på ett väl avvägt sätt riktas mot de prioriterade utvecklingsområdena (se 11.4.1) för att bidra till stärkt förbättringskapacitet och effektivt kunskaps- bygge. Det är också viktigt att säkerställa att teoretiskt inriktade forskningsprojekt inte prioriteras framför projekt med praktiknära och didaktiska fokus. Den föreslagna forskarutbildningen bör kunna ingå i professions- programmets kvalificeringsprocesser. Ett antal komvuxlärare kan söka forskarutbildning De lärare som kan komma ifråga för en forskarutbildning bör vara legitimerade lärare och behöriga att söka forskarutbildning. Forskar- skolan bör alltså inte riktas enbart mot lärare i svenska som andra- språk utan även lärare i teoretiska och yrkesämnen kan söka. För att ha grundläggande behörighet till utbildning på forskarnivå ska sökanden ha en avlagd examen på avancerad nivå, minst 240 avkla- rade högskolepoäng (hp), varav minst 60 på avancerad nivå, eller i huvudsak motsvarande kunskaper förvärvade på något annat sätt. Hur många komvux-lärare kan då potentiellt söka till forskar- utbildning? När det gäller sfi-lärare och antalet högskolepoäng i svenska som andraspråk har utredningen tillgång till data rörande tjänstgörande sfi-lärare. I avsnitt 11.2.3 ser vi att det /20 fanns 172 tjänstgörande legitimerade lärare som har 61 hp eller mer i svenska som andraspråk. Vi ser också se att det finns 324 lärare som har mellan 31 och 60 hp.90 Inom övriga komvux har utredningen inte tillgång till lika detal- jerade data. Inom övriga komvux tjänstgjorde /20 totalt 2 818 lärare, ungefär lika många på grundläggande respektive gym- nasial nivå. Av dessa var legitimerade. Dessa lärare är behöriga i ett eller flera undervisningsämnen men det går inte utifrån dessa uppgifter att fastställa hur många som är behöriga att söka forskarutbildning. till antalet tjänstgörande legitimerade lärare som kan söka forskarutbildning så är det avsevärt större inom grund- och gym- nasieskolan men forskningsprojekt som riktas mot dessa skolformer är också avsevärt fler. I uppbyggnadsskedet av en gemensam kun- skapsbas är det enligt utredningen behövligt med en särskilt utfor- mad och praktiknära forskarutbildning. Det är också viktigt att komvux-lärare påbörjar högre studier och forskarutbildning med för lärare relevanta forskningsprojekt. För att fler lärare som undervisar i sfi och svenska som andraspråk ska kunna bli behöriga för forskar- utbildning föreslår utredningen en satsning på högskolepoänggivande kurser och möjlighet till förlängd visstidsanställning under studier (se 11.4.2). Utredningen räknar alltså med att fler lärare kan komma kvalificera sig för forskarutbildning bland annat med stöd i utred- ningens olika förslag. Utredningen bedömer att åtminstone 8 dokto- bör kunna antas i forskarutbildningen med start . 90Därutöver finns det lärare som har pedagogisk högskoleexamen men inte legitimation; av dessa har 30 lärare 61 hp eller mer och 129 lärare har mellan 31 och 60 hp. Utredningen har undersökt om det vore möjligt och lämpligt att inrätta en forskarutbildning som en del av det fortsatta utvecklings- och forskningsarbetet inom ramen för . Iavsnitt 11.7.2 beskrevs kort den nationella försöksverksam- heten som genomförs på uppdrag av regeringen . Försöksverksamheten ska utveckla och pröva hållbara samverkansmodeller mellan akademi och skola vad gäller forskning, skolverksamhet och lärarutbildning. Utredningen utgår här från att försöksverksamheten inom ULF- avtal kommer att fortsätta i någon form efter den slutredovisning som ska ske . Baserat i de samtal utredningen fört med företrädare för lärosäten, skolverksamma och bedömer vi att det finns ett stort intresse hos skolverksamma och forskare/lärar- utbildare att delta i . Utifrån det arbete som redan gjorts vad gäller uppbyggnad av strukturer, rutiner och processer för sam- verkan är det intressant att undersöka om skulle kunna nyttjas som en plattform för en praktiknära forskarutbildning som leder till ökad kunskap hos huvudman och lärosäte. Det alternativ utredningen övervägt baseras i följande tankegångar. Inom den befintliga processen inom kan lärare formu- lera skisser till utvecklingsprojekt som grund för beviljande av pro- jektmedel inom . Dessa skisser skulle med stöd av forskare från ett lärosäte kunna byggas ut till ansökningar till forskarutbildningen. Även forskare skulle kunna föreslå projekt och intresserade lärare/ doktorander skulle kunna eftersökas. Ett sådant förfarande skulle borga för att forskningsprojekten blev praktiknära och didaktiskt inriktade och ha en tydligt vetenskaplig bas och kvalitet. Detta skulle också kunna ses som en förberedande procedur för en matchning av potentiell doktorand och handledare. Urvalet/bered- ningen av ansökansförfarandet skulle kunna göras av en berednings- grupp inom och lärosäten. Lämpligen skulle en grupp bestående av företrädare för olika verksamheter gemensamt utforma innehåll och praktiska förhållan- den inom forskarutbildningen.