sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — 36Den ersattes introduktionsprogrammen Preparandutbildningen och Program- inriktat individuellt val av introduktionsprogrammet Programinriktat val. dokument när eleven ändå går över till ett nationellt program och kan få betygsdokument därifrån. Det förekommer också till viss del att eleverna läser gymnasie- gemensamma ämnen, vanligast är svenska eller svenska som andra- språk. Detta har sannolikt en förklaring i att det är betydligt van- ligare att eleverna, som är relativt nära behörighet, har godkänt betyg i svenska men underkänt betyg i matematik eller engelska. På grund av brister i betygsstatistiken för introduktionsprogram går det inte att redovisa betygsfördelningen på ett sätt som är representativt för respektive introduktionsprogram.37 Resultaten ger dock en indika- tion på att det är relativt ovanligt att elever läser gymnasiekurser på programmen individuellt alternativ, yrkesintroduktion och pre- parandutbildning.38 Betygsfördelningen i gymnasieskolans kurser skiljer sig mycket åt mellan olika ämnen och olika program. I detta avsnitt följer vi betygs- utvecklingen i ett urval av ämnen utifrån presentationen i statistikredovisning. Vi ger särskilt utrymme till kurser där elevernas resultat har störst betydelse för andelen som uppnår examenskraven. Vi redovisar även statistik om ämnen där eleverna läser flera kurser efter varandra och undersöker hur elevernas betyg skiljer sig mellan tidiga och sena kurser inom samma ämne. Statistiken gäller generellt avgångselever . När jäm- förelser görs är det avgångselever 2014 som används som jämförelse. Detta var den första kullen som gick ut gymnasie- skolan med betyg enligt betygsskalan A–F. En försvårande omständighet för betygsstatistik i gymnasie- skolan är att elevers betyg bara finns i register om de har gått hela programmet, det vill säga fått en examen eller ett studiebevis som visar att eleven fått betyg i samtliga kurser på programmet. För elever som fått studiebevis men som inte har gått hela programmet och därmed inte fått betyg i alla kurser finns ingen information om de eventuella betyg som eleven hann få före avbrottet. 37Betygen samlas in genom en typ av betygsdokument, gymnasieintyg, som inte utfärdas till alla elever, vilket gör det svårt att säga hur många elever som får dessa intyg. 38Den ersattes introduktionsprogrammen Preparandutbildningen och Program- inriktat individuellt val av introduktionsprogrammet Programinriktat val. en skillnad mot betygsstatistik, där i princip alla får betyg åtminstone i engelska, svenska och matematik. Den främsta skillnaden är dock att av en årskull inte genomgår eller ens påbörjar ett nationellt program i gymnasieskolan utan en- bart går på introduktionsprogram.39 Relationen mellan kursbetyg och kraven för gymnasieexamen Kursbetygen i gymnasieskolans ämnen har betydelse för om eleverna når kraven för gymnasieexamen. En gymnasieexamen ska utfärdas till en elev som har gått ett nationellt program som omfattar minst 2 500 gymnasiepoäng. Kraven för en examen varierar mellan olika program, men gemensamt är att eleven ska ha godkända betyg i en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng, och som inne- fattar vissa kurser och ett gymnasiearbete. Utifrån statistik och uppföljningar ger vi nedan en fördjupad bild av hur relationen mellan olika kursbetyg och den övergripande måluppfyllelsen genom gymnasieexamen ser ut. Kurser med stor påverkan på andelen som tar examen har undersökt elever som var nära att klara av kraven för en gymnasieexamen men som inte nådde ända fram. Undersök- ningen gällde vilka examenskrav och vilka kurser som dessa elever inte fick godkänt betyg i. Undersökningen ger därmed en bild av vilka kurser som har störst direkt påverkan på andelen elever som tar examen. Det huvudsakliga skälet till att elever i denna grupp inte nådde examen var att de saknade godkända betyg i ämnena matematik, svenska, svenska som andraspråk eller engelska. Underkända betyg i matematikkurser var vanligt förekommande bland de elever som var nära en gymnasieexamen, både för yrkesprogrammens elever och för eleverna på högskoleförberedande program. 39Som vi såg i tabell 7.1 har dock denna andel varit stabil , därför bör jämförelsen av betyg inte vara drabbad av någon större variation i gruppens sammansättning. På högskoleförberedande program pekar ut svenska 3, gymnasiearbetet samt matematik 2b40 som vanliga underkända kurser när elever är nära att lyckas ta examen. På yrkesprogram pekar Skol- verket ut matematik 1a, engelska 5 och religionskunskap 1. Det är relativt ovanligt att elever som kommit nära examen på yrkesprogram har fallit på grund av kravet på 400 godkända program- gemensamma kurspoäng. Det finns dock en variation bland pro- grammen och det är exempelvis vanligare på el- och energiprogrammet än andra yrkesprogram, att inte få examen på grund av underkända betyg på de yrkeskurser som ingår i de programgemensamma ämnena. Betygen för avgångselever på nationella program I gymnasieskolan finns drygt 1 000 olika kurser och många är relativt specialiserade kurser som läses av ett litet antal elever. När vi redovisar statistik om betygsfördelning i detta avsnitt utgår vi från kurser inom gymnasiegemensamma ämnen och programgemensamma ämnen, det vill säga ämnen som läses av många elever eller åtminstone av samt- liga elever inom ett program. Redovisningen utgår från statistik över kursbetyg för avgångselever från nationella program. Det betyder att det som redovisas avser elever som gått ett helt natio- nellt program (minst 2 500 poäng). Avgångselever jämförs med avgångselever för att ge en bild av betygsutveck- lingen sedan införandet av betygsskalan A–F i gymnasieskolan. Betygsutvecklingen i olika gymnasiegemensamma ämnen till kurser i matematik, svenska och engelska syns en ökning av andelen höga betygssteg i flera kurser. Utvecklingen skiljer sig något mellan olika kurser. Här undersöker vi ett urval av kurser i mate- matik samt kurserna svenska och svenska som andraspråk 1–3 och engelska 5–6. I tabellerna nedan redovisas betygsfördelningen bland avgångseleverna för dessa kurser. Först redovisas betygsfördel- ningen för avgångselever 2019 och sedan redovisas förändringen i betygsfördelningen mellan 2014–2019. 40Till skillnad från svenska 3 och gymnasiearbetet krävs inte matematik 2b för examen. Ett underkänt betyg i kursen bidrar dock till att man inte når upp till kravet på 2 250 godkända poäng. På grund av detta, samt att så pass många fått betyget F i kursen, kan kursen ändå anses var starkt kopplad till examensmisslyckandet. SOU 2020:43Betygs- och elevstatistik Betygsfördelning i ett urval av kurser i gymnasiegemensamma Avgångselever från nationella program 2019 (%) F (%) E (%) D (%) C (%) B (%) A Tabell 9.6 Förändring i betygsfördelningen –2019. Ett urval av kurser i gymnasiegemensamma ämnen. Förändring per betygssteg (procentenheter %) -2,8 -0,7 -1,3 -8,8 -0,1 -1,5 -3,8 -2,7 -0,9 -0,2 -0,7 -2,0 -1,1 -0,5 -0,5 -0,3 -2,6 -1,3 -3,2 -4,4 -3,1 -1,0 -3,4 -0,1 -0,8 -0,7 -0,6 -1,2 -2,8 -1,2 -1,8 -0,1 -3,3 -0,2 -0,6 -4,0 -2,0 -0,8 -0,4 -1,2 -2,1 -1,7 Vi har också tittat på skillnader mellan kvinnor och män. De under- sökta kurserna visar inte entydigt att kvinnors eller mäns betyg förändrats i olika takt. I engelska 5 och 6 är utvecklingen mycket liknande mellan män och kvinnor. I matematik 1a, 1b, och 1c samt matematik 2b är utvecklingen också mycket likartad mellan män och kvinnor. Män har en bättre betygsutveckling i matematik 4 än vad kvinnor har. Kvinnorna har fortfarande något högre betygssnitt i matematik 4. Här är det dock viktigt att veta att könsfördelningen mellan olika matematikkurser är mycket olika. Könsbundna prefe- renser, som leder till skillnad i hur mycket matematik som män och kvinnor väljer att läsa, kan ha mycket stor påverkan på hur stora betygsskillnaderna blir i högre matematikkurser. Att utvecklingen inte är densamma i olika matematikkurser kan bero på att kurserna läses av olika många, och utvecklingen är något olika i olika elevgrupper. Samtliga elever läser 100 poäng i matematik i någon av kurserna matematik 1a, 1b eller 1c. I alla dessa kurser har andelen med betyget E eller betyget F minskat och andelen med högre betygssteg har successivt ökat. Matematik 2b läses av elever på samhällsprogrammet och ekonomiprogrammet – denna kurs bryter mönstret genom att det inte skett en minskning av andelen F eller E. I kurserna inom svenska och engelska syns en utveckling mot högre betyg i samtliga kurser. Detta gäller även svenska som andra- språk. har andelen elever som läser svenska som andra- språk ökat.41 Andelen A och B har ökat i svenska som andraspråk, dock inte lika mycket som betygen för kurserna i svenska har ökat. Stigande betyg i programgemensamma ämnen Vid jämförelse av betygen i programgemensamma ämnen mellan 2014–2019 framkommer en trend mot högre betyg i nästan samtliga kurser. Det är främst en ökning i betygssteget A som driver den genomsnittliga förändringen. I genomsnitt över alla programgemen- samma kurser ökar andelen med A . Ökningen i medelbetyg är större för kvinnor än för män. läste svenska som andraspråk 1 i stället för svenska bland avgångseleverna 2018. Motsvarande andel för avgångseleverna 2014 var . Bland de programgemensamma ämnen finns både yrkeskurser på yrkesprogram och kurser i gymnasiegemensamma ämnen på de hög- skoleförberedande programmen. Den generella utvecklingen som vi har beskrivit ovan gäller för båda programtyperna.42 Få elever får betyget A i alla kurser Sedan betygsskalan A–F infördes i gymnasieskolan har andelen med högsta betyg i alla kurser varit på en mycket låg och stabil nivå. Detta trots att betyget A blivit vanligare i många kurser. För avgångs- eleverna 2014–2018 har andelen varierat mellan 2–, vilket är 200–300 elever. 9.5.4Elevernas betygsutveckling mellan kurser I många av gymnasieskolans ämnen, både i gymnasiegemensamma ämnen och i yrkesämnen, läser eleverna flera kurser som bygger på varandra inom samma ämne. Vi har med hjälp av tagit fram statistik över hur elevernas betyg utvecklas mellan sådana kurser.43 Statistiken gäller ett urval av ämnen och inledningsvis presenteras uppgifter om matematik, svenska och engelska och där- efter för ett urval av yrkesämnen. Samtliga uppgifter gäller avgångs- elever från gymnasieskolan . Elever får ofta olika betyg i kurser i samma ämne. Sammanfattningsvis kan man konstatera att betygsutvecklingen mellan kurser kan se mycket olika ut på olika håll beroende på ämne. Matematikämnet sticker ut som ett ämne där betygsminskning är betydligt vanligare än i andra ämnen och där ökning av betygsvärdet alltså är ovanligare. Generellt sett är det relativt många elever som får olika betygssteg på de olika kurserna. 42Skolverket (2019f) och (2014). 43Redovisningen i detta kapitel utgår från bearbetade data om förekomster av olika betygs- kombinationer som bistått utredningen med. Data för detta avsnitt gäller avgångna från gymnasieskolans . Resultaten visar inga tydliga könsskillnader i betygsutvecklingen mellan första och sista kursen. Det finns stora betygsskillnader mellan män och kvinnor i svenska, engelska och matematik men just när det gäller andelen som höjer och sänker sina betyg mellan kurserna är dock könsskillnaderna förhållandevis små. Sammanfattningsvis ser vi att det sker många förändringar av betygs- poängen mellan olika kurser i samma ämne inom svenska, matematik och engelska. I svenska sker relativt många ökningar av betygen mellan kurserna (omkring en fjärdedel) medan det är lägre andel ökningar i engelska och matematik. Det är relativt små skillnader mellan män och kvinnor i jämförelserna. Det betyder att mäns och kvinnors betyg i de olika kurserna förändras i ungefär samma utsträckning. I diagrammet nedan redovisas andelen som höjer, sänker eller ligger på samma betygssteg i svenska 3 jämfört med de två tidigare stegen.44 44Här inkluderas samtliga elever som läst svenska 1, svenska 2 och svenska 3 med betyg i samtliga dessa kurser. Figur 9.9 Elevers betygsutveckling i kurserna svenska 1–3 Andel (%) elever med betyg i svenska 3 som har ökat, samma eller minskat betygsvärde jämfört med sammanvägd betygspoäng i svenska 1 och 2 Not: totalt antal elever är – 61 277. Här inkluderas samtliga elever som läst engelska 5 och engelska 6. I jämförelse med svenska är det färre som ökar sitt betyg i den sista kursen. Till viss del beror detta på att en större andel hade högre betyg i engelska 5 än i svenska 1 och svenska 2. I engelska ökar männen sina betyg i högre utsträckning än kvinnor gör. Detta är alltså motsatta förhållandet till svenskämnet. Figur 9.10 Elevers betygsutveckling i kurserna engelska 5–6 Andel (%) elever med betyg i engelska 6 som har ökat, samma eller minskat betygsvärde jämfört med engelska 5 Not: totalt antal elever är 69 013. har gjort en analys av elevers matematikbetyg från grund- skola och genom matematikkurserna i gymnasieskolan. Av analysen framgår att det finns en stadig successiv nedtrappning av betygen. Det vill säga att för varje kurs förskjuts betygen nedåt. Detta gäller för både elever på program med många kurser i matematik, och för elever på program med enbart två kurser i matematik (samhälls- vetenskapsprogrammet och ekonomiprogrammet). för- klarar denna utveckling: ”Att elever successivt får lägre betyg i mate- matikkurserna kan förklaras av den ökande komplexiteten och abstraktionsnivån i matematikkurserna. Matematik 1 har till viss del samma innehåll som matematik i årskurs 9 medan matematik 2 har SOU 2020:43Betygs- och elevstatistik väsentligt annat innehåll. Kraven på eleverna höjs då för att kunna erhålla samma betyg som i matematik 1.” Särskilt tydlig nedtrapp- ning av betygen i matematik finns på samhällsvetenskapsprogram- met och ekonomiprogrammet enligt . Betygen i mate- matikämnet är genomgående lägst eller bland de lägsta av alla typer av betyg i såväl grund- och gymnasieskola som i vuxen- utbildning. beskriver detta genomgående mönster och poängterar att just mellan kurs 1 och kurs 2 är progressionstakten mycket hög.45, 46 Nedan redovisar vi hur vanligt det är med betygsförändringar uppåt eller nedåt för elever som läst de olika matematikspåren. Redovis- ningen fokuserar på högskoleförberedande programmens spår (B och C). Elever som läst B-spåret slutar antingen med 2B eller 3B. Där- för redovisas dessa i två varianter. För elever som läst naturveten- skaps- och teknikprogrammen redovisas utvecklingen mellan kurs 1C och 3C. Matematik 1B–2B – elever vars sista kurs var 2B Elevgruppen består av eleverna på samhällsvetenskapsprogrammet (cirka 12 000), elever från estetiska programmet (cirka 2 500 elever) och ekonomiprogrammet (cirka 2 000 elever). Det var vanligast att eleverna fick ett lägre betyg i den andra matematikkursen jämfört med den första. Det var dock också relativt vanligt att eleverna fick samma betyg i båda kurserna. Ökningar av betygen förekom knappt alls. 45Skolverket (2018e). 46Skolverket har reviderat ämnesplanen i matematik, bland annat med syftet att införa en jämnare progression mellan matematik 1 och matematik 2. Den reviderade ämnesplanen planeras införas . Figur 9.11 Elevers betygsutveckling i kurserna matematik 1−2b Andel (%) elever med betyg i matematik 2b som har ökat, samma eller minskat betygsvärde jämfört med matematik 1b Not: totalt antal elever – 16 713. Matematik 1B–3B Elevgruppen som läst upp till tredje kursen i B-spåret består främst av elever från ekonomiprogrammet (cirka 9 000) och samhällsveten- skapsprogrammet (cirka 4 400). Omkring 500 elever kommer från estetiska programmet och humanistiska programmet. En mycket stor majoritet av eleverna sänkte sitt betyg i matematik 3B jämfört med sitt betyg från de två första kurserna. Endast var tionde elever ökade sitt betyg. Figur 9.12 Elevers betygsutveckling i kurserna matematik 1−3b Andel (%) elever med betyg i matematik 3b som har ökat, samma eller minskat betygsvärde jämfört med sammanvägt betygsvärde i matematik 1b och 2b Not: totalt antal elever – 16 713. Matematik 1C–3C I detta spår läste elever från naturvetenskapsprogrammet (cirka 12 400 elever) och teknikprogrammet (cirka 7 700 elever). Liksom i de tidigare redovisade matematikspåren är det vanligare att eleverna sänker sitt betyg än att de ökar. I denna grupp var det dock så mycket som en femtedel som ökade sitt betygsvärde jämfört med de två första kurserna. Figur 9.13 Elevers betygsutveckling i kurserna matematik 1−3c Andel (%) elever med betyg i matematik 3c som har ökat, samma eller minskat betygsvärde jämfört med sammanvägt betygsvärde i matematik 1c och 2c Not: totalt antal elever – 20 205. Kommande diagram redovisar samma typ av statistik för ett urval av yrkesämnen. Vi har gjort ett urval av yrkeskurser som läses av samt- liga eller en stor majoritet av eleverna på en inriktning. Vi redovisar kurserna frisör 1–6 a, husbyggnad 1–3 och måleri 1–4. Frisör 1–6a Avgångselever från frisörinriktningen på hantverksprogrammet har mycket sällan samma betyg i samtliga kurser inom ämnet frisör. över hela studietiden är det ungefär lika vanligt att man ökar som att man minskar sina betyg. Det är dock få elever som har underkänt betyg på sista kursen. Figur 9.14 Elevers betygsutveckling i kurserna frisör 1−6a Andel (%) elever i ämnet frisör som har ökat, samma eller minskat medelbetygsvärde i kurs 1–3 jämfört med kurs 4–6a Not: 458 avgångselever hade läst samtliga kurserna. Ingen könsuppdelning görs då mycket få män läste kurserna. Husbyggnad 1–3 Kurserna läses av alla elever på bygg- och anläggningsprogrammets inriktning husbyggnad. I kurserna i ämnet är det ungefär lika vanligt att eleverna får högre som lägre betyg i kurs 3 än vad de fått i de tidigare två kurserna. En knapp majoritet av eleverna har ett annat betyg i kurs 3 jämfört med kurs 1 och 2. Det är dock få elever som har underkänt betyg på sista kursen. Figur 9.15 Elevers betygsutveckling i kurserna husbyggnad 1–3 Andel (%) elever i ämnet husbyggnad som har ökat, samma eller minskat medelbetygsvärde i kurs 3 jämfört med kurs 1–2 Not: 2269 elever hade läst samtliga kurserna. Måleri 1–4 Kurserna läses av alla elever på bygg- och anläggningsprogrammets inriktning måleri. I ämnet, där alla elever läser fyra kurser, är det vanligt att eleverna har högre betyg i sista kursen jämfört med den första. Det förekommer dock även att eleverna får lägre betyg i första kursen jämfört med sitt snitt i de tidigare kurserna. Det är dock få elever som har underkänt betyg på sista kursen. Figur 9.16 Elevers betygsutveckling i kurserna måleri 1–4 Andel (%) elever i ämnet måleri som har ökat, samma eller minskat medelbetygsvärde i kurs 4 jämfört med kurs 1–3 Not: 441 elever hade läst samtliga kurserna. Gymnasiesärskolan är en frivillig skolform som riktar sig till ung- domar som har en utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada och som avslutat grundsärskola eller träningsskola. Betyget F ges inte i gymnasiesärskolan. I gymnasiesärskolan gick 2019/20 knappt 6 400 elever. Utveck- lingen av elevantalet följer i stort sett samma utveckling som antalet elever i gymnasieskolan. Detta betyder att elevantalet kommer att öka under det kommande decenniet. Av gymnasiesärskolans elever går på nationella program och på individuella program. Administration, handel och varuhantering samt hotell, restaurang och bageri är de två största programmen med 703 respek- tive 679 elever. Till skillnad från grundsärskolan sätts betyg i gymnasiesärskolan, när betyget är ett godkänt betyg (kursbetyg). När eleven inte har uppnått kraven för betyget E sätts inget betyg. Det samlas dock inte in någon nationell betygsstatistik. Därför finns till exempel inga uppgifter om hur betygssättningen har utvecklats över tid.47 47Det har dock gjorts uppföljning av gymnasiesärskolans elever med avseende på etablering på arbetsmarknaden. Se (2018). 9.7Kommunal vuxenutbildning (komvux)48 Skolformen vuxenutbildning (komvux) innefattar vuxen- studier på gymnasial nivå, vilket är den största delen av komvux, men även vuxenutbildning på grundläggande nivå och svenska för invan- drare (SFI). Komvux, har elever i många åldersgrupper och med vitt skilda bakgrunder. Eleverna kan också ha varierande syften med sina studier. I följande avsnittet belyser vi hur elevantal, omfattning och studieresultat har utvecklats och hur det ser ut . Detta avsnitt är avgränsat till att behandla statistik om komvux på grund- läggande och gymnasial nivå. Antalet elever i komvux har ökat Nästan 249 500 individer studerade inom komvux på grundläggande eller gymnasial nivå . Antalet elever har ökat med ungefär 51 000 . Andelen av befolkningen (20–) som varit inskrivna i komvux har också ökat med 0,7 procentenheter.49 Elevantalet i komvux kan fluktuera mycket och påverkas starkt av faktorer utanför utbildningssystemet. Konjunkturläget kan bidra till ökat och minskat intresse för komvuxstudier. Invandring och åldersfördelningen bland invandrare kan också påverka elevantalet i komvux. Komvux utgörs till stor del av gymnasial nivå En stor majoritet av elever, (cirka 194 000 elever), studerade huvudsakligen på gymnasial nivå. Inom komux kan man som elev också studera grundskoleämnen (komvux på grundläggande nivå). Gymnasial nivå och grundläggande nivå skiljer sig mycket åt sett till elevernas bakgrund. av eleverna på grund- 48Statistiken som presenteras gäller för komvux före den 1juli 2020, det vill säga innan särvux blev en del av komvux. 49Beräknat från uppgift i (2018f) samt befolkningsstatistik från . läggande nivå är födda utomlands. På gymnasial nivå är andelen ungefär 40 procent50. Andelarna utlandsfödda har ökat på respektive nivå. Yrkesämnen utgör hälften av all utbildning på komvux på gymnasial nivå Komvux på gymnasial nivå utgjordes ungefär till hälften av kurser inom yrkesämnen . läste drygt 93 000 elever någon yrkeskurs inom gymnasial komvux. Av dessa var ungefär en tredjedel (33 554) registrerade på minst 400 poäng i yrkeskurser inom en viss inriktning.51 Dessa kan sägas läsa sammanhållna yrkesutbild- ningar av någon typ. Av de som läste minst 400 poäng yrkesämnen var ungefär en fjärdedel . Andelen av komvuxeleverna som läst yrkeskurser har minskat med men antalet elever som läser yrkesämnen är ungefär detsamma 2018 som det var 2011.52 Det utbildningsinnehåll som till stor del dominerat yrkesutbildningen inom komvux är kurser inom vård- och barnomsorg. tar fram rekommendationer till yrkespaket, vilket är sammanhållna yrkesutbildningar i form av en samling kurser utifrån arbetsmarknadens behov på nationell nivå. Kommunerna kan också sätta ihop sammanhållna yrkesutbildningar utifrån lokala och regio- nala behov. I många fall sammanfaller dessa yrkespaket med Skol- verkets rekommendationer. De yrkespaket som har defi- nierat varierar mellan 400–1 500 poäng i omfattning. En majoritet av eleverna är på den gymnasiala nivån Medelåldern inom hela komvux är men spridningen är stor. Andelen elever har minskat från till . Av eleverna som studerar på gymnasial nivå var dock . 50SCB (2019). 51Gymnasieskolans program har använts av för att identifiera utbildningens inrikt- ning. Inriktning är inte ett formellt begrepp i detta sammanhang utan enbart ett beskrivande term för att kategorisera yrkesutbildningar någorlunda övergripande. 522011 var elevantalet drygt 91 000. Fler kvinnor än män läser i komvux Andelen kvinnor i komvux har länge varit högre än andelen män. 2018 var andelen kvinnor . Det är fler kvinnor än män både på gymnasial och grundläggande nivå. Andelen kvinnor har sjunkit under de senaste tio åren.53 Från gymnasieskola till komvux Av den officiella statistiken framgår att studerar på komvux första läsåret efter att de gått ut år tre i gymnasieskolan. Uppgiften gäller elever som gick år 3 . Hälften av eleverna som gick över direkt till komvux hade examen och syftet med komvuxstudierna var sannolikt att komplettera för behörighet eller gå yrkeskurser.