sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — Detta skiljer sig från andra amerikanska universitet, där liknande OTL-kontor kan, till exempel, även erbjuda träning för entreprenörer, förmedla olika kontakter samt ge råd i etableringen av ett start-up. Anledningen till att inte erbjuder detta grundar sig i lokalisering i Bay Area där kontakter finns naturligt och som i sin tur minskar behovet av ytterligare stöd. På sker kommersialiseringen av innovationer både genom försäljning till företag och genom grundande av egna företag. bistår både med förmedling av företagskontakter och genom mentorskap för forskare/studenter som vill starta egna företag. har även utvecklat en systematik kring samverkan med industrin. Nedan följer några initiativ som vittnar om detta: ∙Industrial Affiliates Programs: Programmen utgörs av kluster av företag (cirka 5-10 stycken) som verkar inom samma grundläggande teknologiska område, och som är intresserade av att ha tidig tillgång till innovationer som sker vid . Dessa företag får även möjlighet att lära känna studenter för att potentiellt anställa dessa vid avslutad examen. har 65 affiliate programs och företagen betalar en avgift för att ansluta sig till programmen. De långsiktiga fördelarna för är att dessa kontakter även kan resultera i sponsrad forskning eller licenser. ∙Industrisponsrad forskning, d.v.s. samarbeten mellan företag och professorer. (genom dess OTL) bistår i att skriva kontrakt för dessa samarbeten. Många företag som grundats av alumni förblir i regel knutna till och samverkar med institutionerna. ∙Kommersialisering av innovationer genom licensiering: Här hjälper OTL till att marknadsföra innovationer till olika företag som kan tänkas vara intresserade av att etablera licensavtal. Denna typ av marknadsföring görs för samtliga innovationer, men leder endast till av alla licenser. Forskarnas egna industriella nätverk är väldigt värdefulla när de ska kommersialisera sina innovationer. Bilaga 2 exemplifierar genom en figur några av de organisationer och program som stödjer projekt medan de internt inom successivt mognar mot kommersialisering. Figuren beskriver hur man initialt genom statligt forskningsstöd (NIH, DoE, etc.) och slutligen genom innovationssystem utvecklat fyra olika bolag. Vad har man för investeringsstöd för att övervinna ”dödens dal” (egen fond eller via extern finansiering)? har tidigare haft en Technology Transfer-fond. finns istället mindre fonder i programmen som ryms inom , se exempelvis ovan. I övrigt får innovatörer vända sig till extern finansiering för att övervinna dödens dal. Vad gör lärosätet med eventuell vinst? Nuvarande royaltyfördelning innebär en delning mellan tre mottagare: 1) innovatören, tillhörande 2) institution och 3) School. tar också ut en liten del av intäkten i form av en infrastrukturkostnad. Eventuell vinst till återinvesteras i utbildning och forskning samt skapar en kraftig ökning i sparade kapital (endowment). sparade kapital uppgick till ca . har även aktier (equity) i en mängd företag som resultat av ett licensavtal. En utmaning för många universitet, inklusive , är att avgöra om man ska finansiera och påbörja en patentansökan då många innovationer inte kräver patent för att kunna licensiera teknologin. Vem äger idén? Enligt policy för immateriella rättigheter gäller: All potentially patentable inventions conceived or first reduced to practice in whole or in part by members of the faculty or staff (including student employees) of the University in the course of their University responsibilities or with more than incidental use of University resources, shall be disclosed on a timely basis to the University. Title to such inventions shall be assigned to the University, regardless of the source of funding, if any.4 Med andra ord, om upptäckten gjordes av fakultetsanställda eller studenter under deras universitetsuppdrag, äger idén. Om upptäckten gjordes med användning av resurser på , som är mer än ”incidental use”, äger också 4https://doresearch.stanford.edu/policies/research-policy-handbook/intellectual-property/inventions-patents-and- licensing Detta gäller oavsett källa för finansiering. Det är fakulteterna själva som avgör om det var mer än ”incidental use” som användes vid upptäckten eller inte. De immateriella rättigheterna regleras av som godkändes av Kongressen 1980. Se även Bilaga 3. Hur arbetar lärosätet med IPR? Har de egna kompetenser eller handlar de upp? Det finns några få IPR-advokater på som i sin tur förvaltar kontakterna med det nätverk av advokatbyråer som arbetar med patent å vägnar. På dessa byråer finns omkring 30-35 advokater med olika expertområden som regelbundet arbetar med . OTL hjälper till att skriva kontrakt mellan forskaren och advokaten, och lämnar sedan hela patentansökningsprocessen, ansvar för deadlines etc., till egna advokater. Varför anser ni att och en analys av hur framgångsrikt lärosätet är i sitt nyttiggörande av kunskap vid lärosätet genom dessa stödfunktioner eller andra relevanta faktorer? En relevant framgångsfaktor är det övergripande ekosystemet i Bay Area, som är en del av, och där stödfunktioner för interaktioner med industrin har vuxit fram och påverkats av en rad externa faktorer – exempelvis tillgången till federala medel. sker interaktionen i hög utsträckning spontat både för forskare och studenter, vilket i sin tur har bidragit till s.k. Dual Excellence: de är framgångsrika på att publicera i högt ansedda tidskrifter och konferenser som de bedriver kvalitativ forskning och utbildning som kommer samhället till nytta. Enligt f.d. rektor finns det tre centrala aspekter kring förmåga att ta fram nya innovationer: 1) kombinationen av talangfulla lärare/forskare och unga studenter som ser på världen med andra ögon. Exemplet Google, där två unga studenter löste ett äldre problem kring sökalgoritmer, är ett tecken på detta. 2) Lärosätet har skapat en kultur där man ser positivt på risktagning och där misslyckanden är en naturlig del av innovationsprocessen. Slutligen, 3) förmågan att överföra kunskap till organisationer som har möjligheten att omvandla denna kunskap till något med en större påverkan. utgångspunkt vad gäller undervisning av framtidens ledare och entreprenörer är att erbjuda en miljö som uppmuntrar nätverkande och samverkan mellan olika discipliner och industrier (pay-it-forward kulturen), att erbjuda möjligheter att testa idéer samt att vara öppen och välkomnande till nya och mer erfarna entreprenörer och investerare. Hur bör man då se på lärarundantaget i en miljö som denna? Kontorets bedömning är att ett universitet som har lyckats mycket väl då man, istället för principen med lärarundantaget (innovatören får ta del av hela vinsten), låtit utveckla ett stödsystem som ser till att det finns goda förutsättningar (tillgång till kunskap som finansiering) för att ta idén hela vägen till kommersialisering. är ett där studenterna initialt utvecklar en bred kunskapsbas innan de slutligen fördjupar sig i ett ämne (så kallade T-shape studenter). Denna interdisciplinära kunskap har troligtvis legat till grund för flera av de innovationer som mynnat ut från och som krävt ett bredare synsätt för att lösa en komplex problemställning. Andra observationer kring vad som skiljer (och flera amerikanska universitet) mot det svenska systemet är framförallt 1) en prioritering av undervisning framför forskning görs, där studenten står i centrum, 2) vid rekrytering av lärare/forskare görs en global sökning och lärosätet är mycket noggrann i sin uppföljning (kursutvärdering etc.), 3) mobilitet mellan och omgivningen stimuleras. utvecklade (med hjälp av /Prof. ) en av de första Research Parks i syfte att öka industrins närvaro i klassrummen och vice versa och 4) en vanlig del i karriärsystemet vid internationella och framstående universitet är att man emellanåt frigör forskaren från sin ordinäre tjänst (s.k. sabbatical), som då får möjlighet att fördjupa sig i sin forskning. Det är vanligt att forskaren under sin sabbatical besöker andra universitet, där nya kontakter och intryck skapas. Vi vill ytterligare betona vikten av den första punkten ovan, fokus på studenten, något som i sin tur har en stark koppling till lärosätets framgångsrika alumn- och donationssystem. Det är, i detta avseende, intressant att jämföra licensintäkter i relation till donationerna. Licenserna genererar , som lärosätets donationssystem attraherar ett kapital med en faktor 20 av licenspengarna, dvs. (notera att de avdelningar som arbetar med donationer, alumner och samverkan består av flera hundra personer). Det innebär att nöjda studenter, som är framgångsrika efter sina studier, är en större ekonomisk tillgång för än avtalspengarna från innovationerna/licenserna. Vilka reflektioner går att göra av detta? Vår studie av innovationssystem väcker flera, för frågan, relevanta funderingar. För att skapa ett jämförbart externt engagemang vid svenska lärosäten behöver (generellt) en studentcentrerad verksamhet utvecklas. Med andra ord, undervisningen behöver få en högre status och vara lika meriterande som forskning. Att skapa förutsättningar och incitament till förändring i attityd är delvis en ledningsfråga. Är det nuvarande systemet tillräckligt ändamålsenligt? Är karriärmöjligheterna inom akademin optimala? Hur premieras personal som sätter undervisningen först? Dessa frågeställningar inkluderar även lärosätenas samverkansuppdrag. Vilka meriteringar är möjliga om man inom akademin arbetar med samverkan med omgivningen? Hur värderas patent och erfarenhet av startade bolag? Svenska lärosäten har tagit ett initiativ inom området samverkan som kallas för K3- projekten (finansierat av ): Titta gärna specifikt på projektet av samverkansskicklighet: . Patent är en viktig kunskapskälla i ett innovationssystem. är framgångsrika på att marknadsföra sina licenser och patent. Hur kan vi i skapa en större kunskap om tillgängliga patent och dess möjligheter kring kommersialisering? PRV har en unik databas som akademin använder sig för lite av. Här finns utrymme till ökad kunskap och informationsspridning. Ytterligare en aspekt kring patent är att tidigt kunna identifiera om innovationen redan finns. av de amerikanska ansökningarna får avslag som resultat av detta. Ett svenskt bolag som arbetar med att effektivisera patentprocessen och som även genomgått TINC-program i är: . Avslutningsvis, tidigare nämnda Industrial Affiliates Programs är ett konkret initiativ som gynnar relationen mellan fakulteter och industrin. Ett relevant råd till svenska lärosäten är följaktligen att initiera några få program kopplade till de fakulteter som har flest beröringspunkter med industrin, för att på så sätt bygga upp ett industrinätverk. Exempel– Corporateå stödfunktionerand FoundationinomRelationsStanford:fosters relationships between and companiesCFR and private foundations. handles agreements for industry clinical trials at . http://medCT‐RMG .stanford.edu/rmg/clinical_trial.html – The of Research is responsible for university research policies, including conflictDoR of interest and export controls and oversees independent labs, institutes and centers. includes , Business Development, and InformationOffice of BusinessSecurityAffairsoffices. – The Office of Development handles gifts and grants to . http://givingOOD .stanford.edu/ – The Office of General provides legal advice and guidance. https://ogcOGC .stanford.edu/ – The Office of handles all non-industry, research agreements. – administers equipment and other property. – handles grants, proposals and budgetsRMG . – handles invoicing and receivables accounting forSRMsponsored projects, clinical trials and certain other university operations Figur från “The Annual Report 2017, – Office of ”: Kort historik över teknologiöverföring vid universitet i . ägdes alla IP rättigheter av staten för forskningsresultat som till någon del finansierats med federala medel. All licensiering skedde då via federala myndigheter i , vilket innebar att motivationen för forskare eller universitet att kommersialisera forskningsresultat och innovationer var låg. 1980 antogs lagen och kunde universiteten behålla rättigheterna till forskningsresultat- och innovationer som till någon del finansierats av federala medel. Även resultat med annan finansiering vilka använt substantiella resurser på ett universitet om fattas av detta. ställdes krav på universiteten: -Universiteten måste ha teknologiöverföringskontor (Tech Transfer Office, TTO) -Eventuella intäkter ska även komma forskaren/uppfinnaren till godo -En substantiell del av tillverkning ska ske i -Fokus på mindre företag för licensiering blev startpunkten för universitetens teknologiöverföringsverksamheter. kännetecknades av en start- och uppbyggnadsfas med mottot ”learn as you go” och information och relationsbyggande mellan industrin och universitetens TTO. sågs en kraftig tillväxt av TTO-aktiviteter, men verksamheten bestod fortfarande näst intill uteslutande av licensiering av patenträttigheter.På 2000-talet växte såväl betydelsen av som påverkan på platsen där låg, det vill säga det närliggande samhället och ekosystemet. ökade licensieringen till, och antalet, start ups kraftigt. Den finansiella kraschen 2008 medförde omvälvande förändringar. Företagens riskbenägenhet minskade kraftigt och därmed intresset för forskningsresultat och uppfinningar i tidig fas varvid Dödens dal gapet ökade. Många företag gick från att ha en ”R&D” funktion till att ha en ”A&D (Aquisition and Development)” funktion. Universiteten fokuserade än mer på start ups och att stödja tidiga faser av kommersialisering med olika utvecklings- och riskkapitalliknande finansieringsformer. Medel till dessa kommer dels från internfinansiering, men även från royalties, alumni samt andra källor. Federal finansiering av universitetens forskning har sjunkit från till dagens <60% och förväntas i närtid sjunka till . Universiteten fokuserar därmed allt mer på att involvera industrin i ett tidigare skede för att på så sätt identifiera problem som kan lösas med den specifika forskningen eller uppfinningen. är ett genomgående tema för TTO ”impact not income”, där påverkan (impact) kan vara nya produkter, nya företag och arbetstillfällen, men även rekrytering av toppforskare. Med den ökande betydelsen av IP rättigheter sker ett mer målmedvetet arbete för att förbereda nästa generations forskare med kursutbud inom IP på såväl grund- som avancerad nivå. Fallstudier innovationssystem från fyra svenska högskolor Inom ramen för utredningen har ett urval av högskolor ombetts att inkomma med en beskrivning av sitt arbete med innovation och nyttiggörande. Detta för att skapa en ökad förståelse för hur arbetet bedrivs . Föreliggande bilaga innehåller fallstudier från , , samt . Till utredningen om ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor, U2019:02 NYTTIGGÖRANDE AV INNOVATION VID erhåller inget innovationsstöd men bedriver omfattande verksamhet som fullgör den tredje uppgiften: samverkan/synliggörande/nyttiggörande. 1992:1434: Lärosäten ska samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Hur arbetar med innovation? Hur synliggörs den? Hur skapas entreprenöriella möjligheter för studenter, alumni och lärare så att innovationen kommer till nytta för individ och samhälle? är en konstnärlig högskola, professionsdriven på det sätt att högskolan leder till relativt tydliga yrkesval inom kreativa näringar som modedesigner, produktdesigner och visuell kommunikatör. Skolan startade med en vilja att verka närmre samhället och näringslivet än dåvarande Tekniska Skolan (nuvarande ). Ett viktigt mål var att skapa förutsättningar för god design genom att få industrin att förstå de konstnärliga värdena. Synssättet att verka nära det offentliga samhället, näringslivet samt bidra till lösningar på samhällsproblem genomsyrar utbildningarna och högskolan även . medverka till att uppfylla de globala målen för en ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbar utveckling. Högskolan samverkar med forskningssamhället och industrin för ny kunskap inom sina branscher och genomför studentprojekt för att stödja synliggörandet av andras forskning, till exempel med om vatten och med om Nobelprisen. Högskolan har också en omfattande verksamhet inom breddad rekrytering, i alumni-projekt samarbetar vi till exempel långsiktigt med för att genom workshops intressera barn och tonåringar från orten för konstnärlig designverksamhet. 2017 inleddes högskolans arbete med konstnärlig forskning då fyra lektorer gavs resurser för forskning inom sina respektive ämnesområden. Forskningsprojekten publiceras i form av utställningar (Sven- och ), workshops, trycksaker och seminarier öppna för allmänheten . har högskolan konkurrensutsatt medel för forskning Begreppet innovation kopplas ofta till teknisk utveckling även om en innovation kan vara både samhällelig och konstnärlig. De begrepp som ligger nära termen innovation som vanligtvis används inom konstnärlig högskola eller för att beskriva konstnärlig designverksamhet är nyskapande, unik, originell, personlig, förnyande, kreativ eller innovativ. Dvs adjektivet innovativ används men inte substantivet innovation. Exempelvis kan en alumn som är designer på sägas vara innovativ i sitt designuttryck men också i val av och behandling av material samt i hur designen kan packas mest hållbart. De studenter som utbildar ska kunna verka globalt som anställda, egna företagare eller frilans i samverkan med stora, medelstora eller små företag, verksamheter och organisationer. Under utbildningen visas studenternas arbeten återkommande i utställningar och visningar på officiella platser som museer, gallerier, butiker och branschmässor inom och utanför . Press, bransch och allmänhet bjuds in till vernissager och premiärer. Projektsamarbeten: Under utbildningen deltar samtliga studenter i projektsamarbeten med företag och organisationer som presenteras i offentliga och professionella sammanhang. Studenterna löser verkliga uppgifter och möter både en professionell publik och allmänheten. Projektledning, entreprenörskap: Studenterna tränas i projektledning och projektorganisation. om att driva egen verksamhet eller vara entreprenör i en större verksamhet. Praktik: Inom ramen för utbildningen praktiserar samtliga studenter i eller utomlands hos designer eller på designintensiva företag. Portfolioarbete: Studenterna bygger under utbildningen upp en portfolio som presenterar deras arbeten. Portfolion är ett redskap för att visa studentens arbeten för samarbetspartners och arbetsgivare. Under utbildningen träffar studenterna potentiella arbetsgivare för handledning av portfolioarbetet. Yrkesverksamma lärare: möter professionella yrkesutövare genom hela utbildningen. Utbildningens lärare och gästlärare är yrkesverksamma och tar med sig kunskap om arbetsmarknad och bidrar med relationer på arbetsmarknaden. Yrkesverksamma lärare: anställda lärare är yrkesverksamma inom de branscher vi utbildar till och arbetar som lärare . Många av lärarna är ledande designer inom sin bransch och tar med sig kunskap och erfarenheter till undervisningen. Synliggörande av egen verksamhet: Flera lärare med egen verksamhet har omfattande utställningsverksamhet och visar sitt arbete på museer, i gallerier och på mässor både internationellt och i . Alumniverksamhet: startade med syfte att utöka vårt nätverk och öka kännedomen om vårt varumärke i och internationellt. Detta för att våra studenter och alumni ska få relevant praktik och arbete, skapa en internationell karriär och sätta avtryck. Verksamheten syftar också till att deltagarna ytterligare ska fördjupa och bredda förmågan att visuellt och verbalt kommunicera sitt eget arbete samt att öka förståelsen för helheten av sitt eget arbete och kunna dra professionella slutsatser för sin egen fortsatta utveckling. Högskolan har genomfört alumniprojekt i , , , , , och . Genom projekten har alumni skapat relationer med svenska och internationella designer, designstudios, producenter och akademier. Alumni har fått erfarenhet och know how av att delta i visningar, showroom och utställningar på internationella arenor samt fått utökad kunskap om arbetsmöjligheter. Verksamheten stöder alumners etablering på arbetsmarknaden, dels genom att förmedla praktik och anställningar, dels genom att stödja att nya företag etableras och nya hållbara produkter produceras. FÖRHÅLLANDE TILL DE GLOBALA MÅLEN Studenterna tränas i att bidra med perspektiv och kunskaper som kompletterar, till exempel, ingenjörens eller lagstiftarens. Designen och kommunikationens unika position att nå och beröra många människor, ger studenter och alumni också goda förutsättningar att påverka samhället i positiv riktning. Den debatt som förs och de omställningar i framkanten av hållbarhet och design som görs pekar också på konceptuella och praktiska möjligheter att applicera designkunskaper och sensibiliteter bortom den fysiska produkten, på tjänster, upplevelser, system, förändringsprocessen– och att designa om själva designdefinitionen och designerrollen. Det är självklart att design måste ske i samarbete med andra discipliner, såsom ekonomer, ekologer och samhällsvetare. kan alumni använda sin kreativitet även utanför den specifika designdisciplinen och anta en strategisk roll i organisationer och samhälle. VAD KAN GÖRAS FÖR ATT ÖKA NYTTIGGÖRANDET AV FORSKNING/INNOVATION/RESULTAT/KONSTNÄRLIGT SKAPANDE? lärare och personal har stor kunskap om och erfarenhet av processen att nyttiggöra design från idé till färdig produkt på en marknad. Skolan har dock mycket begränsade resurser för att nyttiggöra innovation skapade av studenter, nyexaminerade och undervisande personal. Ett riktat innovationsstöd skulle ge stora möjligheter till samverkan/synliggörande/nyttiggörande. Ett innovationsstöd från offentliga medel skulle vara till mätbar nytta för samhället. Bilagt: Exempel på hur arbetar med studenter och alumni gällande innovation och entreprenörsskap: Alumni: Stöd till entreprenörskap Alumni: Skolprojekt som blir verkliga efter : Produkter som produceras av tidigare samarbetspartners efter utbildningen Examensarbeten: Produkter som produceras och/eller synliggörs i nya sammanhang efter utbildningen Nyttiggörande och innovation är ett omfattande verksamhetsområde vid som grundas på en bred definition där nyttiggörande är det vi gör för att kunskap och resultat ska komma samhället till värdeskapande nytta. Nyttiggörande och innovation kan variera , format och omfattning och är integrerat i forskning och utbildning. Därigenom bidrar nyttiggörande och innovation till att: ∙Ställa om till ett hållbart samhälle Detta lägger grunden till lärosätets förmåga att bidra till nyttiggörande som en central fråga för hela lärosätet, och inte enbart är en frågeställning som berör det tillhörande innovationsekosystemet. Lärosätets förmåga att bidra till nyttiggörande och innovation: Nyttiggörande‐ och in‐ novationstriangeln För att kunna stimulera utvecklingen av lärosätenas förmåga att bidra till nyttiggörande och innovat‐ ion behövs en beskrivning av vad den förmågan är1. erfarenhet är att förmågan på lärosä‐ tenivå utgörs av tre distinkta delar som hänger samman och som behöver utvecklas i förhållande till varandra. De tre delarna visualiseras i den s k Nyttiggörande‐ och innovationstriangeln i bilden ne‐ dan. Betydande insatser behövs över för att ett lärosäte ska utveckla förmågan att bidra till nyt‐ tiggörande och innovation. En förutsättning som underlättar arbetet är att nyttiggörande och inno‐ vation ses som en kärnuppgift i lärosätet, på samma sätt som forskning och utbildning. Nyttiggörande‐ och innovationstriangeln skapar tydlighet för hur olika initiativ, enheter eller organi‐ sationer inom nyttiggörande förhåller sig till varandra. Detta syftar till att skapa en röd tråd som ger en djupare förståelse för delarnas relationer sinsemellan.