sou · H8B38 · 2020-02-19 00:00:00 — förekommer även olika former av samverkan mellan kom- muner och landsting, bl.a. för att erbjuda enskilda en mer samordnad samhällsservice eller för att främja lokal och regional utveckling. Det finns anledning för kommittén att analysera hur denna samverkan ytterligare kan bidra till att stärka kommunernas kapacitet. Sammanläggningar av kommuner är ett betydligt mer långtgående alternativ för att stärka kommunernas kapacitet. Senast någon större sammanläggning av kommuner genomfördes var 1974. Därefter har 13 nya kommuner bildats genom delning. Det finns aktuella erfaren- heter av omfattande indelningsreformer i och , och konkreta förslag till sammanläggningar diskuteras i . Många mindre kommuner har stärkt sin förmåga att hantera olika uppgifter genom samverkan. Under de närmaste decennierna kommer denna strategi att sättas på prov för kommuner med en fort- satt negativ befolkningsutveckling, höga nettokostnader och skatte- satser samt tilltagande problem med att rekrytera personal. Det finns därför behov av en grundlig analys av konsekvenserna av att lägga sam- man kommuner utifrån ett effektivitets- och demokratiperspektiv. Ana- lysen ska utgå från att kommunsammanläggningar ska vara frivilliga. Ett annat alternativ som det finns anledning att överväga är att förändra kommunernas uppgifter så att de bättre överensstämmer med kommunernas nuvarande kapacitet. Detta kan ske genom att samtliga kommuner får ett förändrat uppdrag till följd av att ansvaret för vissa uppgifter flyttas till en annan huvudman. Sådana förändringar bör främst aktualiseras om ett förändrat huvudmannaskap för samtliga kommuner är motiverat. Det kan dock finnas anledning att endast förändra uppgifterna för vissa kommuner. En asymmetrisk ansvarsfördelning innebär ett av- steg från den nuvarande ordningen, där samtliga kommuner i princip har samma uppgifter. En sådan ansvarsfördelning kan utformas på olika sätt, exempelvis genom en lagstadgad differentiering av upp- gifter som baseras på kommunens storlek eller genom att enskilda kommuner ges möjlighet att frivilligt överlämna vissa uppgifter till en annan aktör. Innan en ändring av ansvarsfördelningen genomförs behöver det övervägas vilka verksamheter och uppgifter som skulle komma i fråga samt vilken aktör som skulle ta över ansvaret, t.ex. en statlig myndighet, eller en annan kommun. Dessutom behöver konsekvenserna av att göra avsteg från dagens enhetliga kom- munstruktur analyseras. Det saknas erfarenheter av en mer omfat- tande och konsekvent genomförd förändring av detta slag från såväl som övriga nordiska länder, vilket gör det särskilt viktigt att närmare analysera detta alternativ. Det finns även behov av att identifiera och analysera andra åtgärder för att stärka kommunernas strategiska kapacitet än de som behand- lats ovan. Det finns vidare anledning att anta att det inte finns någon enskild lösning som är tillräcklig för att ge kommunerna förutsätt- ningar att möta alla utmaningar eller som är lika ändamålsenlig i alla kommuner. Därför bör möjligheten att kombinera olika åtgärder över- vägas. Det bör särskilt övervägas vilka åtgärder som är lämpliga för olika typer av kommuner, utifrån deras storlek, befolkningstäthet, av- stånd till större städer samt andra geografiska och strukturella för- utsättningar. Kommunerna tar själva ett stort ansvar för att stärka sin förmåga att möta samhällsutvecklingen och vidtar konkreta åtgärder för att effektivisera verksamheten, konsolidera ekonomin, klara personal- och kompetensförsörjningen och stärka den kommunala demokratin. Vid bedömningen av behovet av strukturella åtgärder bör därför kommunernas egna insatser beaktas. Det finns slutligen behov av att överväga vilka förändringar av den statliga styrningen som de ovan nämnda strukturella åtgärderna kan motivera. Kommittén ska mot denna bakgrund, och utifrån ett principiellt perspektiv, •analysera i vilken utsträckning strukturella åtgärder, som sam- verkan mellan kommuner respektive mellan kommuner och lands- ting, frivilliga kommunsammanläggningar, förändringar av kommu- nernas uppgifter samt asymmetrisk ansvarsfördelning, kan stärka kommunernas strategiska kapacitet, •överväga andra typer av åtgärder och möjligheten att kombinera olika åtgärder för att stärka kommunernas strategiska kapacitet, och •analysera hur kommunernas olika strukturella förutsättningar på- verkar åtgärdernas ändamålsenlighet. Strategi för att stärka kommunernas kapacitet Kommitténs analyser ska utgöra underlag för en samlad bedömning av vilka typer av utmaningar som kommunerna ska kunna hantera, och vilka åtgärder av strukturell eller annan karaktär som är mest verkningsfulla. Kommittén ska utifrån en sådan bedömning ta fram förslag till strategi för hur kommunernas kapacitet att möta samhälls- utvecklingen ska stärkas. Eventuella förslag om samverkan, kommun- sammanläggningar, asymmetrisk ansvarsfördelning eller förändringar av kommunernas uppgifter ska ha en principiell inriktning. Kommittén ska således inte lämna konkreta förslag om huvudmannaskapsföränd- ringar. Strategin kan innehålla förslag om enskilda åtgärder, men också kombinationer av olika åtgärder, om detta är motiverat utifrån olika kommuners skiftande förutsättningar. Förslagen ska kunna genom- föras inom ramen för nuvarande system för finansiering av den kom- munala sektorn, och utan att statens utgifter ökar. Eventuella förslag som rör sammanläggningar av kommuner ska bygga på frivillighet. Vissa åtgärder kan kräva ett bättre beslutsunderlag och därför behöva föregås av försöksverksamhet i begränsad omfattning. Oavsett om kommittén föreslår åtgärder som bygger på frivillig- het eller förändringar som är obligatoriska krävs en hög grad av del- aktighet från kommunerna. Det behöver bl.a. finnas utrymme för lokala och regionala analyser, dialoger mellan kommunerna, med aktö- rer på regional nivå och mellan respektive kommun och dess in- vånare. Det är således viktigt att strategin ger utrymme för breda och konstruktiva diskussioner, som kan bidra till att de beslut som fattas är väl förankrade. Långsiktiga förändringar förutsätter även ett aktivt deltagande från statens sida. Det är därför viktigt att kom- mittén överväger behovet av insatser för att stödja de inblandade aktörerna under besluts- och genomförandeprocessen och av incita- ment för att stimulera konkreta initiativ. Kommittén ska mot denna bakgrund •föreslå vilka strukturella åtgärder som bör vidtas för att stärka kommunernas strategiska kapacitet, •föreslå en strategi för genomförandet, som innefattar hur kom- munerna ska involveras, hur arbetet ska bedrivas och samordnas samt en tidsplan, och •vid behov föreslå försöksverksamhet och nödvändiga författnings- ändringar. Möjligheter till utvidgad och förenklad avtalssamverkan Samverkan genom avtal är ett sätt att med en liten administrativ över- byggnad kunna samla resurser. SKL har vid ett flertal tillfällen fram- hållit behovet av ökade möjligheter till avtalssamverkan. Statskonto- ret fick mot denna bakgrund i uppdrag av regeringen att analysera behovet av ytterligare möjligheter till avtalssamverkan inom kommunsektorn. Uppdraget redovisades till regeringen i okto- ber 2016 (Statskontoret 2016:23). Statskontoret konstaterar i sin rap- port att behovet av avtalssamverkan är särskilt stort när det gäller specialisttjänster inom områden där kommuner har uppgifter som innefattar myndighetsutövning, möjligheter till gemensam admini- stration samt möjligheter att samverka avseende frågor om it och digita- lisering. Myndigheten anför vidare att en generell rätt till avtalssam- verkan skulle vara positiv för kommunsektorn samt att det kan finnas skäl för regeringen att på nytt analysera frågan om det är möjligt och lämpligt att införa en sådan rätt. Statskontoret anser att det finns skäl att i andra hand pröva om det i kommunallagen (1991:900) bör införas en reglering som tillåter avtalssamverkan och extern delegation mellan olika kommuner och landsting i ärenden som avser myndig- hetsutövning. En invändning som anförts mot en generell rätt till avtalssamver- kan är att det är svårt att förena en sådan rätt med reglerna om offentlig upphandling. Efter förslag i propositionen Nytt regelverk om upp- handling (prop. 2015/16:195) har beslutat om en ny lag om offentlig upphandling (), en ny lag om upphandling inom för- sörjningssektorerna (LUF) och en lag om upphandling av koncessio- ner (). Lagarna trädde i kraft . I , LUF och ingår bl.a. bestämmelser om undantag från upphandlingsreglerna vid samarbeten mellan upphandlande myndigheter (s.k. Hamburg- samarbeten), som bygger på praxis. I och ges vidare inköpscentraler möjlighet att bedriva grossistverksamhet. Mot denna bakgrund har regeringen gett i uppdrag att analysera undantaget från upphandlingsreglerna vid samarbeten mellan upphandlande myndigheter och enheter samt analy- sera möjligheterna för inköpscentraler att bedriva grossistverksamhet (Fi2016/02563/K). Analysen ska inbegripa möjligheterna att samverka om administrativa tjänster och system och att erbjuda digitala tjänster till medborgarna. Uppdraget ska redovisas . Mot bakgrund av dels de utökade möjligheter till samverkan som de nya upphandlingslagarna innebär, dels efterfrågan på utökade möjligheter till avtalssamverkan bland kommuner och landsting, finns behov av att se över möjligheterna att utvidga och förenkla möjligheterna till avtalssamverkan. Kommittén ska mot denna bakgrund, med beaktande av behovet av att kunna överblicka kommunens eller organisation, •utreda möjligheterna att utvidga och förenkla möjligheterna till avtalssamverkan, •utreda förutsättningarna att införa bestämmelser om en generell rätt till avtalssamverkan respektive avtalssamverkan i ärenden som avser myndighetsutövning, och •lämna nödvändiga författningsförslag. För samtliga förslag som kommittén lämnar ska den göra en analys av hur de samhällsekonomiska kostnaderna förhåller sig till den samhälls- ekonomiska nytta som förväntas uppnås. Kommittén ska även redo- visa konsekvenserna för kommunerna och landstingen samt för de statliga myndigheter som kan komma att beröras av förslagen. Kom- mittén ska vidare redovisa förslagens effekter på utvecklingen av före- tagande, nyetablering och konkurrens. Kommittén ska i enlighet med 14 kap. 3 § RF beakta proportio- nalitetsprincipen i samband med överväganden om inskränkningar av den kommunala självstyrelsen och utförligt redogöra för sina bedöm- ningar i detta avseende. Kommittén ska också analysera vilka konse- kvenser förslagen får för kvinnor och män samt förslagens effekter för jämställdheten. Kommittén ska vidare belysa förslagens effekter på förutsättningarna att nå de nationella klimat- och miljömålen. Uppdragets genomförande och redovisning av uppdraget Kommittén ska föra en dialog med och kontinuerligt inhämta syn- punkter från kommuner, landsting, relevanta statliga myndigheter, forskningsinstitutioner och SKL. Kommittén ska hålla berörda cent- rala arbetstagar- och arbetsgivarorganisationer informerade om sitt arbete och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Kommittén ska även följa arbetet i och inhämta synpunkter från de utredningar som berörs av uppdraget, bl.a. Tillitsdelegationen (Fi2016:03), Utred- ningen om Översyn av kostnadsutjämningen för kommuner och lands- ting (Fi2016:12), (Fi2015:09), Mottagande- utredningen (A2015:02), skolkommission (U2015:03), Ut- redningen Bättre möjligheter till fjärrundervisning och undervisning på entreprenad (U2015:09), Utredningen om rättsliga förutsättningar för en digitalt samverkande förvaltning (Fi2016:13) och Utredningen om effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande för- valtning (N2016:01). Kommittén ska också samråda med Upphand- lingsmyndigheten beträffande uppdraget som rör avtalssamverkan. Kommittén ska vidare inhämta erfarenheter från andra nordiska länder om deras arbete med strukturreformer och andra åtgärder för att stärka kommunernas kapacitet. För att få ett fördjupat och konkret underlag ska kommittén särskilt inhämta synpunkter och erfarenheter från kommuner som planerar att utvidga och fördjupa sin samverkan, genomföra indelnings- förändringar eller att pröva andra lösningar för att stärka sin förmåga att möta samhällsutvecklingen. Det kan t.ex. ske genom bildande av referensgrupper med företrädare för sådana kommuner. Den del av uppdraget som avser avtalssamverkan ska redovisas . Uppdraget ska i övrigt redovisas . Tilläggsdirektiv till (Fi 2017:02) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om att ge en parlamentariskt sammansatt kommitté i uppdrag att utarbeta en strategi för att stärka kommunernas kapacitet att fullgöra sina upp- gifter och hantera sina utmaningar (dir. 2017:13). Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . kommuner enligt Tillväxtanalys indelning i kommunkategorier och funktionella analysregioner (FA-regioner) Kommunkod, kommunnamn, kommunkategori och Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner nära en större stad Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Landsbygdskommuner mycket avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner nära en större stad Täta kommuner avlägset belägna Täta kommuner avlägset belägna Socioekonomisk analys av kommuner 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Skärpta regler om utländska månggiften. Vägen till en klimatpositiv framtid. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering.