sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — i denna förordning ett mått på utbildning på grundläggande och vuxenutbildning som särskild ut- ning på grundläggande och gym- ning beräknas 20 verksamhets- nasial nivå samt vuxen- poäng för en veckas heltidsstudier utbildning som särskild utbildning eller för validering av kunskaper av motsvarande omfattning. för en veckas heltidsstudier eller för validering av kunskaper av Inom vuxenutbildning på gymnasial nivå beräknas en verksamhetspoäng för varje gymnasiepoäng. Inom vuxen- utbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå beräknas en verksamhetspoäng för varje gymnasiesärskolepoäng. En årsstudieplats inom kom- En årsstudieplats inom kom- munal vuxenutbildning på grund- läggande eller gymnasial nivå eller som särskild utbildning motsvarar 11Senaste lydelse 2020:461. 12Senaste lydelse 2020:461. Hemkommunen ansvarar för att en individuell studieplan upp- rättas för varje elev. I 20 kap. 8 § skollagen I 20 kap. 8 § skollagen (2010:800) anges att den indivi- (2010:800) anges att den indivi- duella studieplanen ska innehålla duella studieplanen ska innehålla uppgifter om den enskildes ut- uppgifter om den enskildes ut- bildningsmål och planerad om- bildningsmål och planerad om- fattning av studierna. fattning av studierna. ningen av studierna ska anges i ningen av studierna ska anges i verksamhetspoäng när det gäller ningsmålet för en elev i kommu- grundläggande och gymnasial nivå nal vuxenutbildning på gymna- sial nivå är en gymnasieexamen, som särskild utbildning. ska det i planen anges vilket pro- bildningsmålet för en elev i kom- gram inom gymnasieskolan som munal vuxenutbildning på gym- nasial nivå är en gymnasieexamen, Vidare ska i förekom- ska det i planen anges vilket pro- mande fall målen för individuella gram inom gymnasieskolan som kurser framgå av planen. utbildningen huvudsakligen mot- svarar. Vidare ska i förekom- mande fall målen för individuella kurser framgå av planen. Den individuella studieplanen ska utarbetas i samverkan med eleven. Eleven ska i samband med utarbetandet erbjudas studie- och yrkesvägledning. I vägledningen ska det ingå information om möjlig- heter till fortsatta studier, arbetslivets kompetens- och rekryterings- behov samt studieekonomiska förutsättningar. Planen ska upprättas i nära anslutning till antagningen och ska vid behov revideras. Rektorn ansvarar för att planen revideras och att hemkommunen informeras om revideringen. 13Senaste lydelse 2013:360. får meddela föreskrifter om utformningen av och innehållet i individuella studie- planer. Av planen ska framgå om en elev helt eller delvis ska få sin undervisning genom distansunder- visning och skälen för detta. Rek- torn ansvarar för att behovet av och förutsättningarna för distans- undervisning vid behov omprövas. får meddela föreskrifter om utformningen av individuella studieplaner. Denna förordning träder i kraft och ska tilläm- pas på utbildning efter . 1.3Förordning om ändring i förordningen (2011:556) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:556) med in- struktion för att 2 § ska ha följande lydelse. I 26 kap. skollagen (2010:800) finns bestämmelser om myndig- hetens ansvar för tillsyn och kvalitetsgranskning. Myndigheten har även tillsyn över vissa andra utbildningar och verksamheter i den omfattning som följer av föreskrifter eller särskilda beslut. Kvalitetsgranskningen och den tillsyn som utövas löpande ska genomföras med utgångspunkt dels i en behovsanalys, dels i att de ska omfatta sådana aspekter som kräver en kvalitativ bedömning av undervisningen och verksamheten. Den löpande tillsynen över Den löpande tillsynen över förskola, fritidshem, annan peda- förskola, fritidshem och annan gogisk verksamhet och vuxen- pedagogisk verksamhet ska i utbildning ska i huvudsak utövas huvudsak utövas på huvudmanna- Den löpande tillsynen över tillsynen över övrig barn- och övrig utbildning ska utövas på ungdomsutbildning ska utövas på huvudmannanivå och skolnivå. huvudmannanivå och skolnivå. Denna förordning träder i kraft . 14Senaste lydelse 2017:301. I arbetet med betänkandet har utredningen inhämtat synpunkter från , , Arbetsförmedlingen och Kommuner och Regioner (SKR, tidigare SKL). Före- trädare för dessa samt företrädare från /departe- ment har även ingått i den expertgrupp som utredningen har haft tillgång till. Möten har hållits med expertgruppen som haft möjlighet att bidra med fördjupade resonemang och perspektiv samt komma med synpunkter på förslag och texter. Vid sidan av arbetet med expertgruppen har utredningen fört tät dialog med och Skolinspektionen i enskilda frågor. Även har bistått utredningen. har utredningen genomfört fördjupade samtal kring såväl problemanalys som förslag till lösningar med av utred- ningen utsedda referensgrupper. I referensgrupperna har bland annat forskare, skolchefer och fackförbund deltagit. Urvalet har gjorts med tanke på geografisk spridning, kommunstorlek, kompetensområden med mera. Vi har även fört upprepade samtal med ett flertal lärar- utbildare. Utredningen har deltagit vid SKR:s nätverksträffar för chefer inom vuxenutbildning och i SKR;s regi mött nätverket för språkutvecklande arbetsplatser. Relevant forskning har utöver läsning kommit utredningen till del genom samtal med forskare för att belysa utredningens uppdrag och preliminära förslag ur olika perspektiv. Professor vid har bidragit till utredningens arbete genom att inkomma med ett rättsutlåtande av- seende upphandling, valfrihet och auktorisationssystem inom vuxen- utbildningen. har genomfört en form av samhällsekono- misk analys med syfte att klargöra kostnaderna i sfi och sfi i kombi- nation och huvudmännens analys av resultat i verksamheterna. Detta för att ge utredningen ett diskussionsunderlag för resonemang om lönsamma insatser och prioriteringar. Utredningen har genomfört en kommunenkät med syfte att skaffa underlag för nulägesbeskrivningen av vuxenutbildningen, fördjup- ning av problembilden och som stöd för förslag. Utredningen har efter initiativ från sam- manträtt med företrädare för vissa lärosäten och regionförbund i frågan om möjligheter till sfi på lärosäten. Verksamhetsbesök har genomförts i komvux som särskild utbild- ning där elever kombinerar studierna med sfi. Utredningen har besökt folkhögskolor som bedriver sfi samt kom- binerar sfi med andra kurser och mött ledning, medarbetare och elever. Utredningen har besökt sfi-verksamheter och alternativa former för språkträning för elever i behov av stöd och deltagare som har avslutat sfi utan att ha nått målen med kurs D. Erfarenheter och underlag som inhämtats under utredningen arbete med den promemoria som lämnades till regeringen har använts även i arbetet med betänkandet, exempelvis lärare, studiehandledare och vägledares kunskaper och erfarenheter. Utredningens arbete har i den så viktiga sista delen ägt rum under den pandemin som har präglat 2020 och som har medfört att flera av utredningens planerade aktiviteter har ställts in. Detta har i viss mån kompenserats med individuella samtal med olika företrädare. Detta kapitel utgör en bakgrund till betänkandets kommande kapi- tel. Innehållet är utvalt för att ge en saklig grund till de förslag och bedömningar utredningen lämnar i detta betänkande. I de följande kapitlen ges bakgrundsbeskrivningar som bedömts vara relevanta i det aktuella sammanhanget och upprepas därför inte här. Här beskrivs bland annat: •Utredningens förslag och bedömningar i promemorian På väg – mot kvalitet och likvärdighet, •Kommunernas vuxenutbildning – regelverk och innehåll på en övergripande nivå, •Den kommunala vuxenutbildningen – målgrupper och nuläge, •Ett samlat resultat från utredningens enkät till kommunerna som genomfördes vecka 4–10, 2020. Förslag om sammanhållen utbildning för vissa nyanlända vuxna Utredningen har haft i uppdrag att utreda och föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för ny- anlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utredningen föreslår en sammanhållen utbildning i vilken eleven garanteras en undervisningstid om minst . Den sammanhållna utbildningen består av ett 1I kapitlet återger vi valda delar ur kapitel 3 i utredningens promemoria. sammansatt urval kurser som är anpassat till målgruppens gemen- samma behov och förutsättningar. Förslaget utgår från utredningens pedagogiska bedömning av vad som kan anses vara effektiv under- visning för den nyanlända individens lärande samt en bedömning av vad som kan vara rimliga förutsättningar för att organisera undervis- ningen så att utrymme finns för individanpassning och flexibilitet. I den garanterade undervisningstiden om minst ryms de garanterade i sfi och minst 8 timmars under- visning i andra kurser i komvux. Huvudmannen kan i sam- råd besluta om flera sammanhållna utbildningar ifall det motiveras av målgruppers olika behov. Huvudmannen ansvarar för att ta fram en plan för den samman- hållna utbildningen (utbildningsplan) som ger en ram till den samman- hållna utbildningen genom att syftet, det huvudsakliga innehållet (de olika kurserna), organisation och utbildningens längd beskrivs. Det ska även framgå hur utbildningen ska organiseras så att den utgör en helhet för individen och så att samarbetsmöjligheter mellan olika per- sonalgrupper i utbildningen underlättas. Utbildningsplanen är alltså avsedd att stödja huvudmannen att skapa struktur i den samman- hållna utbildningen och bidra till framförhållning när det gäller re- sursfördelning och stödinsatser inom utbildningen, men också att avgränsa vad som inte ska ingå i den sammanhållna utbildningen för den aktuella målgruppen. Utredningen bedömer att andra individer i kommunerna kan ha motsvarande behov och därmed gynnas av att ta del av en samman- hållen utbildning. Utredningen avstår dock från att reglera rätten till utbildningen för dessa. Förslag om informationsöverföring från Arbetsförmedlingen till kommuner Utredningen ska utreda och föreslå hur det kan säkerställas att kom- muner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Utredningen föreslår att Arbetsförmedlingen till kommunerna ska lämna uppgifter om vilka individer som anvisats till etablerings- programmet och som enligt Arbetsförmedlingen omfattas av den s.k. utbildningsplikten. möjligheter att tillsammans med individen utifrån dennes behov och förutsättningar göra en individuell studieplan där kraven på de som omfattas av s.k. utbildningsplikt tillgodoses. Uppgiftsskyldigheten be- hövs också för att kommunerna ska veta vilka individer som omfattas av den garanterade undervisningstiden . Förslag om stöd till huvudmän Utredningen har haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elevernas behov och förutsättningar. Utredningen förslår att regeringsuppdrag om riktat stöd för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever i ökad grad ska användas för att höja kvaliteten i ut- bildning för nyanlända vuxna. ska bland annat genom olika informationsinsatser ge huvudmännen stöd i arbetet med att ta fram en utbildningsplan för sammanhållen utbildning. ska också kartlägga vuxenutbildningens behov av stöd och kompetensutveck- ling när det gäller nyanländas lärande. Utredningen bedömer att det finns stora behov av utvecklings- stöd i vuxenutbildningen när det gäller nyanlända vuxna och att nuvarande begränsning av hur stor del av medel som får användas till nyanlända elever därmed ska tas bort. Bedömning av garanterad undervisningstid i kurs A och B Utredningen bedömer att den garanterade undervisningstiden i kurs A och B ska vara oförändrad. Tillämpar huvudmannen regelverket om minst 15 timmars garanterad undervisningstid i kurs A och B med läs- och skrivinlärning utöver detta så studerar en relativt stor del av eleverna i kurs A och B sannolikt mer än . En övervägande del av de som studerar kurs A och B kommer att om- fattas av s.k. utbildningsplikt och har därmed rätt till minst 15 tim- mars undervisning. Det saknas forskning eller annan form av uppföljning av hur an- talet timmar undervisning i sfi påverkar genomströmningen, i antal timmar per kurs eller i kalendertid per kurs. Utredningen be- dömer därför att det saknas stöd för en generell utökning av den garanterade undervisningstiden. Bedömning om stöd och andra insatser Utredningen bedömer att en delvis obligatorisk elevhälsa inom vuxen- utbildning enligt skollagen bör övervägas vidare. Utredningen bedömer att studiehandledning på modersmål eller på elevens starkaste språk är en viktig insats i nyanländas utbildning. Kvalitet och omfattning av den studiehandledning som erbjuds komvux-elever behöver undersökas. För att främja likvärdighet och ökad tillgång till studiehandledning i vuxenutbildningen bör behovet av kompetensutveckling för studiehandledare analyseras och möjlig- heterna att erbjuda studiehandledning via fjärrundervisning behöver undersökas ytterligare. Bedömning om kompetensutveckling för lärare Utredningen bedömer att behoven av kompetensutveckling i vuxen- utbildningen sannolikt är omfattande hos både obehöriga och be- höriga lärare och behöver kartläggas. Utredningen lämnar därför förslaget om stöd när det gäller kompetensutveckling kring nyanlända vuxnas lärande. Arbetet med kompetensutveckling ska ingå i huvudmannens systematiska kvalitetsarbete och ska ge- nomföras i linje med verksamhetens behov. Utredningen instämmer i förslag om kartläggning av kompetensutveck- ling i komvux. Bedömning om statistik och uppföljning Utredningen bedömer att och som ett led i arbetet med kvalitet och genomströmning behöver utveckla den nationella statistiken när det gäller vuxenutbildningen generellt, men i synner- het sfi, så att den bättre beskriver verksamheten utifrån dess förut- sättningar och möjliggör uppföljning och analys av hur utbildningarna och verksamheterna utvecklats i förhållande till de nationella målen och hur resurser används. Kommunerna behöver även tydligare in- struktioner till vad som ska rapporteras in. Utredningen bedömer också att Skolinspektionen i ett tidigt skede bör granska hur utredningens förslag om sammanhållen utbildning och utbildningsplan realiseras i kommunerna. I detta avsnitt ges en översiktlig beskrivning av vuxenutbildningens mål, roll och former. 3.2.1Vuxenutbildning för individ, samhälle och arbetsmarknad Den kommunala vuxenutbildningen, komvux har som övergripande mål att den vuxna individen enligt skollagen 20 kap. 2 § ska stödjas och stimuleras i sitt lärande och ges möjlighet at utveckla sina kunskaper och kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. har komvux fått en allt mer framträdande roll för kompetensförsörjning och olika målgruppers etablering på den svenska arbetsmarknaden, vilket bidragit till att de övergripande målen i skol- lagen fått tillägget att komvux ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Dessa mål genomsyrar även såväl vuxenutbildningens läroplan (Lvux12) som dess kursplaner. Målgruppen för komvux har både vuxit och förändrats med fler nyanlända och personer i behov av stöd. Sam- tidigt utvecklas samhället och arbetslivet i snabb takt och ställer nya krav på kunskap och kompetenser hos individerna. Utmärkande för såväl komvux som annan vuxenutbildning är att man kontinuerligt behöver se över sina organisatoriska och andra förutsättningar för att erbjuda en utbildning i takt med omvärldens och individernas behov. Den svenska arbetsmarknaden är enligt Arbetsförmedlingen hög- kvalificerad och konstaterade myndigheten i sin rapport på etableringsuppdraget2 att en av de tydligaste skilje- linjerna på arbetsmarknaden går mellan de som saknar gymnasie- utbildning och de som har gymnasieutbildning eller högre. I , liksom i de flesta andra länder har befolkningens utbildningsnivå successivt ökat som arbetsmarknaden blivit allt mer kvalificerad. Ur ett internationellt perspektiv är i andelen jobb med kortare krav på utbildning eller introduktion mycket liten och utgör av svensk arbetsmarknad (SSYK1)3. En konsekvens av detta är att sysselsättningsgraden bland de som saknar en gym- nasieutbildning är bestående låg och parallellt är arbetslösheten hög. Detta gäller såväl för utrikes som inrikes födda. Andelen utrikes födda med högst förgymnasial utbildning är hög och låg på 21,5 pro- cent 2018 medan motsvarande andel för inrikes födda var 13,8 pro- cent4 . Människor flyttar till av olika skäl, vilket visar sig i olika invandrargruppers utbildningsnivå. Personer som har sökt skydd från krig, förtryck och förföljelse har generellt sett lägre utbildningsnivå än de som flyttat till av andra skäl. Under de senaste årens högkonjunktur har allt fler nyanlända individer tidigt kommit ut på arbetsmarknaden i sina första jobb. I det läge som råder med den pågående pandemin är det personer med i och ungdomar som har en svag etablering på arbetsmarknaden, som drabbas hårdast av arbetslöshet. 3.2.2Kommunal vuxenutbildning (komvux) Vuxenutbildning är ett brett begrepp som kan sägas rymma såväl vuxenutbildning som universitets- och högskoleutbild- ningar samt () och folkhögskolornas samtliga utbildningar. vuxenutbildning (komvux) är en skolform som även omfattar vuxenutbildning som särskild ut- bildning då särskild utbildning för vuxna (särvux) upphörde att vara Perspektiv på etableringsuppdraget. Dnr Af-217/0017 9995. 3Standarden för svensk yrkesklassificering (SSYK 2012) används inom arbetsmarknadsstati- stiken och är ett system för att gruppera individers yrken eller arbetsuppgifter. Läs mer via . 4www.ekonomifakta.se/fakta/arbetsmarknad/integration/utbildningsniva/. en egen skolform. Utöver komvux som särskild utbildning består komvux av vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi), vuxenutbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Utredningen använder både begreppen vuxenutbild- ning och komvux i betänkandets olika avsnitt. Utredningen använder genomgående begreppet sfi och avser då vuxenutbildning i svenska för invandrare. 3.2.3Kommunal vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) Sfi är en kvalificerad språkutbildning som syftar till att vuxna in- vandrare får grundläggande kunskaper i svenska språket. Eleven ska få möjligheten att utveckla ett funktionellt andraspråk för aktiv del- aktighet i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt för fortsatta studier. Huvudmannen ska erbjuda minst undervisning i genomsnitt i en fyraveckorsperiod. För elever som saknar eller har kort formell utbildning och som inte är funktionellt litterata ska utbildningen, enligt skollagen inne- hålla grundläggande läs- och skrivundervisning. Detta gäller även elever med annat skriftsystem än det latinska. Den grundläggande läs- och skrivundervisningen är enligt kursplanen inte inkluderad i de undervisning som beskrivs ovan men ska kombineras med den sfi-kurs som eleven läser. Nödvändiga avvikelser från sfi-kursplanen får enligt förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning göras för de elever med utvecklings- störning som har behov av att läsa sfi. Även anpassningar ska göras för döva och hörselskadade elever i sfi. Undervisningen i sfi ska, enligt skollagen, kunna kombineras med andra aktiviteter som arbetslivsorientering, praktik, validering och annan utbildning som gynnar elevens språkutveckling och förutsätt- ningar företablering i samhället. Kursplanen i sfi saknar centralt inne- håll och möjliggör därigenom en högre grad av individanpassning av undervisningens innehåll än andra kursplaner. Sfi omfattar tre studievägar, 1, 2 och 3 och fyra olika kurser, A, B, C och D. Systemet med studievägar och kurser möjliggör en mål- gruppsanpassning av sfi i form av exempelvis studietakt och arbets- sätt. Tabell 3.1 visar hur systemet med studievägar och kurser ser ut i relation till tidigare formell utbildningsbakgrund. Elevernas studiebakgrund per studieväg Mycket kort eller ingen studiebakgrund 1A, 1B, 1C och 1D 2B, 2C och 2D Sfi är en rättighet för den individ som är folkbokförd i kommunen och saknar den kunskap som sfi ska ge. Den som har uppehålls- tillstånd som ligger till grund för bosättning, till exempel i väntan på folkbokföring, omfattas också av denna rättighet. Individer med till- fälliga uppehållstillstånd omfattas på samma sätt så länge uppehålls- tillståndet gäller. Sfi kan erbjudas från och med andra kalenderhalv- året det år individen fyller . Plats ska erbjudas om särskilda skäl inte föreligger. Dock ska kommunen aktivt verka för att nyanlända som omfattas av etableringslagen5 erbjuds plats på sfi inom en månad. Den elev som avbryter sfi, har rätt att återuppta studierna så länge eleven gör tillfredsställande framsteg och betyg i kurs D inte uppnåtts. 3.2.4Kommunal vuxenutbildning på grundläggande nivå vuxenutbildning på grundläggande nivå är en rättighet för vuxna om saknar de kunskaper som vanligtvis uppnås i grund- skolan. Utbildningen omfattar samma ämnen som i med undantag för bild, musik, idrott och hälsa, slöjd, teknik samt hem och konsumentkunskap. Ämnet hem- och konsumentkunskap utgick som grundläggande kurser i samhällsoriente- rande och naturorienterande ämnen tillkom. Svenska som andraspråk är det ämne på grundläggande nivå som har flest deltagare. Svenska som andraspråk kan läsas i sin helhet eller som nationella delkurser, vilket även är möjligt i ämnena svenska, matematik och engelska. Inom vuxenutbildning på grund- läggande nivå får nationella kurser delas upp i delkurser om natio- nella delkurser saknas. 5Lag 2019:197 om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 3.2.5Kommunal vuxenutbildning på gymnasial nivå vuxenutbildning på gymnasial nivå vänder sig till vuxna som saknar sådana kunskaper som normalt uppnås i gymnasieskolan. Utbildningen erbjuder såväl yrkeskurser som högskoleförberedande kurser. är det en rättighet att delta i en utbildning på gymnasial nivå för att uppnå grundläggande och särskild behörighet till högskola och yrkeshögskola. I övrigt är vuxenutbild- ning på gymnasial nivå inte en rättighet utan den som fått minst utbildning ska prioriteras. Urvalsförfarandet kommer dock att änd- ras genom en ändring i skollagen som träder i kraft och innebär att ”de som har störst behov av utbildning ska prioriteras”. Nationella kurser inom vuxenutbildning på gymnasial nivå får delas upp i delkurser. har, i samråd med bransch- kunniga, utformat nationella yrkespaket som är kortare yrkesutbild- ningar som beskriver vilken specifik kombination av gymnasiala yrkeskurser som motsvarar kompetenskraven på nationell nivå för olika yrkesområden. Yrkespaketen kan användas inom komvux på gymnasial nivå och komvux på gymnasial nivå i kombination med sfi eller kurser på grundläggande nivå. För utrikes födda elever som ska läsa vidare på högskola och universitet utgör sfi endast inledningen på en omfattande utbildning i svenska som andraspråk eftersom kursen svenska som andraspråk 3 är behörighetskravet för högre studier. 3.2.6Kommunal vuxenutbildning som särskild utbildning vuxenutbildning som särskild utbildning är en del i skolformen komvux. Utbildningen vänder sig till vuxna med utvecklingsstörning eller med begåvningsmässig funktionsnedsätt- ning på grund av förvärvad hjärnskada. Utbildningen finns på grund- läggande och gymnasial nivå och motsvarar grundsärskolan inklusive träningsskolan respektive gymnasiesärskolans nationella program. De vuxna som saknar dessa kunskaper och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen omfattas av samma rättighetslagstift- ning som elever i komvux på grundläggande och gymnasial nivå. Komvux som särskild utbildning har egna kursplaner med betygs- krav men utan betyget F.