sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Hälften hade inte lyckats ta examen och skulle därmed komplettera för att få gymnasieexamen eller gå yrkeskurser för ökad möjlighet till anställning. Andelen som gått i komvux efter gymnasieskolan har varit rela- tivt stabil över det men den ökade något i samband med reformen av gymnasieskolan 2011.54 Vidare visar statistiken att andelen ökar ganska mycket efter gym- nasieavslutet. Bland elever som gått ett helt nationellt program ökar andelen som påbörjat studier i komvux till nästan en fjärdedel när gått efter avslutet i gymnasieskolan.55 Andelen är ännu högre sett till en hel födelsekull. Andelen som gått i komvux efter förväntade gymnasieavslutet är då ungefär 28 procent.56 Unga vuxna som inte tagit examen i gymnasieskolans nationella program har specifikt studerat elever som gått ett helt nationellt program i gymnasieskolans men inte lyckats nå examensmålen.57 Detta är en relativt stor58 grupp totalt och har gjort en uppföljning 53Skolverket (2018f). 54I studie omfattas ungefär 7 000 elever som inom efter gym- nasieskolan övergått till . 55Skolverket (2018f). 56Utredningens egna beräkningar av data över antal komvuxelever per födelseår. Andelen gäller elever födda . 57Skolverket (2018e). 58Studien gällde nästan 7 000 elever som alltså var relativt nära att ta examen. för att undersöka i vilken mån denna grupp går på komvux efter gym- nasieskolan, vad de läser, och hur det går för dem. slutsatser är att ungefär en fjärdedel av denna grupp gått till komvuxstudier 18 månader efter gymnasieskolan. Omkring hälften har efter komvuxstudierna klarat examensmålen. Vanligaste ämnena som denna elevgrupp läste var matematik, svenska, svenska som andraspråk och engelska. Matematikämnet fortsätter att vara en utmaning och omkring hälften av eleverna som läser matematik- kurser på komvux får inte godkänt betyg. 9.7.2Studieresultaten i vuxenutbildning på gymnasial nivå I detta avsnitt redovisar vi statistiken om elevernas betyg och vilken utsträckning som elever slutför sina studier i kurser i komvux på gymnasial nivå. Vi fokuserar särskilt på yngre elever och elever som kompletterar sina gymnasiala studier i nära anslutning till att de gått ut gymnasieskolan. Många studieavbrott – men hur ska de förstås? Avbrott i komvux är en svårtolkad statistik, eftersom det är svårt att värdera om ett kurs- eller studieavbrott är en negativ händelse för indi- viderna eller ej.59 av eleverna avbröt helt sina studier i komvux . Andelen har varierat mellan 14–. Kurser inom gymnasiegemensamma ämnen har ofta en hög andel avbrott, för de tio vanligaste kurserna60 2018 hade i genomsnitt avbrutit kursen . Kurser i yrkesämnen har en motsvarande andel på , det vill säga betydligt lägre avbrotts- frekvens än de teoretiska ämnenas kurser. Även betygen följer samma mönster. Elever i yrkesämnen får i högre utsträckning god- 59Främst gäller det elever som studerar och söker jobb. Får man arbete är det inte säkert att kursavbrott är en negativ händelse för eleven. 60Kurserna var svenska som andraspråk 1, engelska 6, psykologi 1, svenska som andraspråk 2, engelska 5, matematik 2b, svenska som andraspråk 3, samhällskunskap 1b, matematik 2a, svenska 2 och svenska 3. Flest avbrott var det i matematik och svenska och färre avbrott var det i svenska som andraspråk. känt betyg, och i genomsnitt också högre betyg än de som läser gymnasiegemensamma ämnen. Genom studier av olika individregister uppskattade att man kunde förklara av avbrotten med att eleven antingen etablerat sig på arbetsmarknaden, fått barn, övergått till annan studieform, emigrerat eller pensionerat sig.61 gjorde 2016 en uppföljning av elever som avbröt sina komvuxstudier. Där uppskattade man att inom kommunens komvux berodde av avbrotten på orsaker som ligger ”utanför utbildningsorganisa- tionens direkta kontroll” såsom arbete eller privata skäl. I av fallen angav dock eleverna som avbrutit att det fanns skäl inom organisationen och vägledningen som kunde ha underlättat för dem att slutföra utbildningen.62 9.7.3Kursbetyg i olika ämnen Komvux är kursbaserat och inte styrt av program som gymnasie- skolan. Studieresultat i komvux handlar därför till stor del om betyg på olika kurser. Vi ägnar detta avsnitt åt att belysa slutförande av kurser och vilka betyg som sätts i kurserna. I de vanligaste förekommande kurserna inom de teoretiska ämnena finns vissa mönster i betygsfördelningen. Andelen med betyget F varierar i huvudsak mellan 15–. Matematikkurserna har dock högre andel F, på nivå 1–3. Andelen med betyget A i de teoretiska kurserna varierar mellan 1–10 procent.63 För yrkesämnen är betyget E det vanligaste betyget, tätt följt av betygen C och D. Högst andel elever med underkänt betyg har kurserna Medicin 1 och Psykiatri 1. I tabellen nedan presenteras de 15 vanligaste kurserna inom teore- tiska ämnen och de 15 vanligaste inom yrkesämnen. De senare kurserna återfinns samtliga inom området vård och omsorg. Utöver kurser inom vård och omsorg är det vanlig att eleverna läser kurser inom barn- 61Skolverket (2011b). 62Göteborg Stad (2016). 63Moderna språk sticker ut som ett ämne där ovanligt många får betyget A. 50procent av eleverna hade betyget A i kurserna moderna språk 1–3. Anledningen till att ämnet avviker från andra ämnen i detta avseende är inte klarlagt. Moderna språk är dock inte alls lika vanligt förekommande på komvux som engelska, svenska och matematik. I dessa kurser är betyget F inte lika vanligt som i de teoretiska kurserna. Det är i stället betydligt vanligare att elever fått betyget E. Tabell 9.7 Kursbetyg i komvux på gymnasial nivå 2018 Svenska som andraspråk 1 Svenska som andraspråk 2 Svenska som andraspråk 3 Vård- och omsorgsarbete 1 Vård- och omsorgsarbete 2 Vård och omsorg vid Nästa tabell visar samma uppgifter fast nu avgränsat till gruppen unga vuxna (20–). Tabell 9.8 Kursbetyg i komvux på gymnasial nivå 2018 – Elever 20–24 år Svenska som andraspråk 1 Svenska som andraspråk 2 Svenska som andraspråk 3 Vård- och omsorgsarbete 1 Vård- och omsorgsarbete 2 Vård och omsorg vid I statistiken kan man utläsa att yngre vuxna (20–) i större om- fattning än de äldre eleverna läser teoretiska ämnen. De mest framträdande skillnaderna är att de äldre vuxna i något större omfattning läser yrkeskurser och svenska som andraspråk. Yngre vuxna har generellt sett något lägre betyg i kurserna än äldre vuxna. Detta gäller både yrkeskurser och teoretiska kurser Betygsfördelningen är dock i stort sett likartad. I de vanligaste förekommande kurserna inom de teoretiska ämnena finns vissa mönster i betygsfördelningen. Andelen med betyget F varierar i huvudsak mellan 15–. Matematik- kurserna har dock högre andel F, på nivå a. I yrkesämnen var andelen med betyget F i genomsnitt betydligt lägre. Andelen med F i de vanligaste 15 yrkeskurserna låg på . 9.7.4Elever som tar gymnasieexamen från komvux Det är möjligt att få en gymnasieexamen utfärdad på komvux. Det utfärdas både gymnasieexamen samt slutbetyg enligt tidigare gällande läroplan och betygssystem. Detta beror på att förhållande- vis många komvuxelever har gått sin utbildning inom den förra gymnasieskolan. Sammanlagt utfärdades drygt 4 200 examina eller slutbetyg , en ökning med ungefär 400 . Detta motsvarar av eleverna. I av fallen har eleven både betyg från gymnasieskolan och komvux i sin examen eller slutbetyg.64 9.8Särskild utbildning för vuxna (särvux)65 Särskild utbildning för vuxna (särvux) är en frivillig skolform för vuxna som har en utvecklingsstörning eller en förvärvad hjärnskada. Från är särvux en del av komvux och finns som särskild utbildning på grundläggande respektive gymnasial nivå. Under /19 hade särvux 3 760 elever vilket var en liten ökning innan. Frånsett den ökningen har skolformen minskat 64Skolverket (2019h). 65Statistiken som presenteras gäller för särvux före den 1juli 2020, det vill säga innan särvux blev en del av komvux. stadigt i antal då antalet elever nästan var 5 000. gick av eleverna på grundsärskolenivå och 35 pro- cent på gymnasiesärskolenivå. Resterande gick på träningsskolenivå. Könsfördelningen är i princip helt jämn. Betyg på skalan A–E sätts för i kurser och delkurser på grundläggande eller gymnasial nivå. Några uppgifter om betygen samlas dock inte in och därför finns ingen nationell statistik om dessa. 10Resultatredovisning av studiebesök och möten Utredningen har sett det som prioriterat att träffa och samtala med olika aktörer som arbetar med frågor som rör betyg och bedömning. Vi har sett det som särskilt viktigt att samtala med de som befinner sig i skolans vardag och främst påverkas av betyg och betygssättning, nämligen elever, lärare och skolledare. I detta kapitel sammanfattar vide synpunkter som har förts fram under dessa möten och samtal samt resultatet av en enkät som vi genomfört i samarbete med Elevkårer. Synpunkterna har, tillsammans med kunskaps- läget på området som framgår av våra andra kapitel, utgjort grund för våra ställningstaganden och förslag. Efter redovisningen av våra kommunbesök1 och möten följer en redovisning av vad som framkommit av våra utprövningar av ämnes- betyg, kompensatorisk betygssättning och två underkända betyg. Vi redovisar även en intervjustudie om betygsinflation och olikvärdig betygssättning som vi låtit genomföra med forskare och företrädare för olika organisationer inom skolsektorn. Sist i kapitlet redogör vi för de synpunkter som framkommit i våra möten med den parla- mentariskt sammansatta referensgruppen. I kapitel 3 Utredningens arbete redogör vi för samtliga de aktörer vi har träffat och de studiebesök vi har genomfört. Under mötena har samtalen utgått ifrån de fem frågor som framgår av våra direktiv. Vi har därför valt att i detta kapitel redovisa de synpunkter som kommit fram uppdelat dels på dessa fem frågor, dels på elever och elev- 1Vid kommunbesöken har vi träffat elever, lärare och skolledare från både kommunala och friststående skolor. Resultatredovisning av studiebesök och möten organisationer, lärare och lärares fackförbund respektive övriga skolaktörer. Av tabellen framgår hur många lärare, elever, skolledare och tjänstemän på förvaltningsnivå vi har träffat, uppdelat på skol- form. Tabell 10.1 Vilka utredningen har träffat 8 (+50)2 De gymnasieprogram som eleverna har representerat är: barn- och fritidsprogrammet, ekonomiprogrammet, el- och energiprogrammet, fordons- och transportprogrammet, handels- och administrations- programmet, hantverksprogrammet, hotell- och turismprogrammet, industritekniska programmet, naturvetenskapsprogrammet, samhälls- vetenskapsprogrammet, teknikprogrammet, vård- och omsorgspro- grammet samt några av introduktionsprogrammen (språkintroduktion och individuella program). Vi har i princip träffat lika många elever från yrkesprogrammen som från de högskoleförberedande programmen. Motsvarande fördelning gäller även för lärare. Vi har även träffat ett antal elever och lärare från några av introduktionsprogrammen. Inför våra kommunbesök skickade vi ut frågor angående ämnes- betyg, kompensatorisk betygssättning, betyget F och underlag vid betygssättning.3 Frågorna utgick från frågeställningarna i vårt direk- tiv och tanken var att deltagande elever, lärare, skolledare och för- valtningstjänstemän skulle få en förförståelse för utredningens upp- drag. Fokus för samtalen skiftade något beroende på skolform och samtalsgruppernas sammansättning. 2Den senare siffran avser en utprövning av en modell med två underkända betygssteg som genomfördes med samtliga 50 lärare på en högstadieskola. Utprövningens resultat redovisas i avsnitt 10.7.3. 3Avser riktlinjen i läroplanerna om ”all tillgänglig information”. Resultatredovisning av studiebesök och möten genomförde vi även en enkät i samarbete med Elevkårer med frågor om bland annat ämnesbetyg och dagens betygssystem.4 Enkäten besvarades av nästan 2 300 elever, merparten av dem boende i större städer () och de flesta elever gick på ett högskole- förberedande program. Enkäten bestod av tre frågor om ämnes- betyg, två frågor om kursbetyg, tre frågor om dagens betygssystem (kunskapskrav och betygsskala) samt tre frågor om omprov och sena inlämningsuppgifter. Frågorna hade fasta svarsalternativ samt en möjlighet att ge egna fritextsvar. Enkäten innehöll inga frågor om betygsinflation eftersom den genomfördes innan utredningen fått sitt tilläggsdirektiv om betygsinflation. Utredningen ska föreslå en modell för ämnesbetyg för gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan. 10.2.1Elevers synpunkter om ämnesbetyg Vid utredningens samtal med elevorganisationerna framkommer att de är positiva till ämnesbetyg och även ämnesutformning av gym- nasieskolan, men anser att det behövs genomföras en nog- grann utredning snarare än att bara införa ämnesbetyg i det befintliga kurssystemet. De ser en risk för en ökad dokumentation för lärarna vid ämnesbetyg. En annan konsekvens av ämnesbetyg skulle kunna vara att valfriheten och flexibiliteten minskar. Valfriheten stressar många elever, men elevorganisationerna framhåller att det är viktigt att en viss flexibilitet behålls. Rätten till en kontinuerlig åter- koppling av kunskapsutvecklingen framhåller elevorganisationerna som central. 4Enkätsvaren är diarieförda. Resultatredovisning av studiebesök och möten De elever som utredningen har träffat vid kommunbesöken har blandade synpunkter om att övergå till ämnesbetyg. De fördelar de ser med dagens kursbetyg är att det är skönt att kunna bocka av kurser och gå vidare. Det är också skönt att det lönar sig att jobba . En risk med ämnesbetyg är att man skjuter upp mycket pluggande till på gymnasiet. Många framhåller också att det känns stressigt och mer avgörande att bara få ett enda betyg i ett ämne. Några elever uttrycker en oro för hur lärare ska kunna vikta samman till ett enda betyg i ämnen som har ett spretigt innehåll. Eleverna ser även fördelar men en övergång till ämnesbetyg. Det skulle vara en lättnad att slippa bli bedömda , och det skulle ge tid för att lära sig och utvecklas snarare än att oroa sig för tidiga misslyckanden. Ett sådant system borde minska stressen tror många. Eleverna ser också att ämnesbetyg passar mycket bra för vissa ämnen där det finns en tydlig progression. Det framkommer också på många av våra möten att eleverna har svårt att förstå hur ett system med ämnesbetyg egentligen skulle bli, vilket beror på att de är så vana vid och införstådda med systemet med kursbetyg. av eleverna som svarade på enkäten skulle vilja ha ämnes- betyg i stället för kursbetyg. Majoriteten av dem tycker att man får mer tid på sig att lära sig ämnet med ämnesbetyg men att det finns en risk att man skjuter upp studierna till . De flesta elever håller i någon grad med i påståendet att det är stressigt med kurs- betyg. av eleverna håller inte alls med om att man får en ny chans efter varje kurs med kursbetyg, medan övriga i någon grad anser att kursbetygen ger en nya chanser efter varje kurs. Av fritextsvaren framkommer att flera elever ser att ämnesbetyg kan innebära att man får möjlighet att utvecklas inom ämnet, att det finns ett större utrymme för misstag och att det kan sänka stress- nivån och innebära bättre hälsa för eleverna. Flera påpekar det orim- liga i att man som elev aldrig får misslyckas på enstaka prov eller in- lämningsuppgifter utan ständigt måste prestera. Å andra sidan på- pekar några elever att en stressfri skola antagligen inte är möjlig och Resultatredovisning av studiebesök och möten att kursbetyg innebär att man får tydlig och regelbunden åter- koppling. Kursbetygen kan också lära eleverna bra studievanor och anpassning till arbetslivet där man måste prestera och inte kan skjuta på saker. Risken för ett uppskjutarbeteende, där studierna i ämnet skjuts upp till i gymnasieskolan, anses också av några elever som en stor risk med ämnesbetyg. 10.2.2Lärares synpunkter om ämnesbetyg Vid utredningens samtal med lärare i de kommuner vi besökt samt med lärarnas fackliga organisationer framkommer att de allra flesta är positiva till ämnesbetyg. Det är ingen skillnad mellan vad lärare från yrkesprogram och lärare från de högskoleförberedande pro- grammen tycker. Enligt lärarna skulle ämnesbetyg leda till för fördjupning och breddning av ämnet och mindre stress för elever och lärare. Flera lärare på yrkesprogrammen ser det som en stor fördel om det avgörande betyget skulle sättas i slutet av ämnet efter- som betyget då bättre visar elevens samlade kompetens i ämnet. Många lärare uppger att det är en omställning för eleverna att komma från till gymnasieskolan. Alla har inte samma förutsätt- ningar att inse vad studier i gymnasieskolan kräver och det höga tempo som kursbetygen innebär och för elever med en längre start- sträcka skulle ämnesbetyg vara bättre. Lärare ser också att ämnes- betyg innebär mindre dokumentation. Ämnesbetyg ses dock som något problematiskt i ämnen med spretigt innehåll (sidoordnade kurser), ofta yrkesämnen. Dessutom får ett ämnesbetygssystem inte utformas så att elever gör taktiska val, till exempel undviker att fortsätta studierna i exempelvis matematik för att de riskerar sänkt betyg. Komvuxlärare lyfter dessutom vikten av att det finns en över- bryggning mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Många lärare anser att det skulle vara svårt att införa ämnesbetyg i nu- varande kurssystem, och vissa menar att det inte är lämpligt med en stor reform. En vanligt förekommande åsikt är dock att ett arbete med att reformera gymnasieskolan skulle betala sig eftersom för- delarna med ämnesbetyg överväger nackdelarna. Resultatredovisning av studiebesök och möten 10.2.3Övriga skolaktörers synpunkter om ämnesbetyg En övervägande andel av de skolaktörer vi har träffat är positiva till ämnesbetyg. Återkommande reflektioner är att ämnesbetyg visar elevernas progression och skapar långsiktighet i lärandet. Ämnesbetyg kan också möjliggöra mer fokus på formativ bedöm- ning och främja djupinlärning. Många ser vidare mycket positivt på att ämnesbetyg innebär ett slut på ”avbockningen” av kurser och den ”poängpromenad” som kurssystemet har skapat. Ämnesbetyg anses också av de flesta som naturligt för gymnasiegemensamma ämnen och språk, men som mer komplicerat för vissa yrkesämnen som inte har en lika tydlig progression. En majoritet anser också att ämnesbetyg minskar stress. Det är särskilt bra för elever som mognar sent, och ämnesbetygen kan möjligen öka incitamentet för skoltrötta elever att stanna i gym- nasieskolan. Dock ser flera en risk för uppskjutarbeteende, alltså att stressen skjuts upp till i utbildningen. De flesta menar att ett system där ämnena delas in i nivåer är bra men också att det kan likna kurssystemet för mycket. Det framförs att det är viktigt med ett enkelt system som inte kan missförstås och att eleverna har kvar möjligheter till egna val. Timplan tar några upp som en positiv bieffekt av ämnesbetyg, en sådan skulle kunna styra upp och standardisera programmen. De allra flesta aktörer framför att införande av ämnesbetyg måste utredas noggrant, implementeras långsamt och inte får vara alltför omfattande. Återkommande förändringar och dåligt förberedda reformer har skapat en viss utmattning i skolsverige, och det måste krävas uthållighet och långsiktighet. Några farhågor lyfts fram. Lärar- och skolbyten är vanliga och därför krävs det system för tydlig överlämning och dokumen- tation. Någon slags delbedömning eller avstämning under gymnasie- tiden ser de allra flesta som nödvändig. Den stora andelen obehöriga lärare lyfts också som ett problem. Vidare tar många upp att ämnen kan bli olika stora och att system med viktning därför kan behövas när betygen ska användas för urval. Kursbetygen har en fördel i att eleverna ser att de har klarat en del i utbildningen, och ett bra betyg kan dessutom sporra eleverna att arbeta vidare. En återkommande synpunkt är att övergången till vuxenutbild- ningen måste vara smidig och att skolformerna måste vara kompatibla. Resultatredovisning av studiebesök och möten En konsekvens av ämnesbetyg som lyfts fram är att valideringen inom vuxenutbildningen måste ses över eftersom validering anses som en träffsäker metod för att kartlägga en elevs kunskaper, men den är också kostsam. 10.3Synpunkter om kompensatorisk betygssättning Utredningen ska analysera om, och i så fall föreslå hur, kompensa- toriska inslag ska införas i betygssystemet för alla skolformer som har betyg. 10.3.1Elevers synpunkter om kompensatorisk betygssättning Vid utredningens möte med elevorganisationerna framkommer att många elever anser att kunskapskraven är otydliga och att lärare bedömer olika. Systemet är därför inte transparent. En övergång till en mer holistisk bedömning skulle dock minska elevernas möjlighet att förstå och kunna ifrågasätta betygen. Kunskapskraven kan enligt elevorganisationerna fungera bra om eleven också får en regelbunden återkoppling. Elever vi mött på våra kommunbesök anser att tröskelregeln5 medför att man alltid behöver prestera på topp och att detta innebär en orimlig arbetssituation. Dessutom upplever många att vissa lärare använder sig av ett kompensatoriskt tänkande , vilket leder till ett olikvärdigt system. Att lärare bedömer och återkopplar mycket olika är en återkommande åsikt vid besöken. I gymnasie- skolan uttrycker elever att kunskapskraven är luddiga och att tiden inte alltid räcker till för att visa vad man kan. I anser elever att det är orättvist att enstaka delar kan stjälpa ett helt betyg, framför allt inom ämnena idrott och hälsa, musik och slöjd. En övergripande åsikt bland alla elever vi träffat är att motivationen 5Regeln om att en elev måste nå upp till alla kunskapskrav för ett betyg för att kunna få det betyget. Resultatredovisning av studiebesök och möten sjunker när enstaka prestationer drar ned betyget. betonar elever att kompensatorisk bedömning kräver mycket strikta rikt- linjer för att inte bli olikvärdig. På frågan om kunskapskraven är lätta att förstå håller av eleverna helt med om det påståendet. håller i stort sett med och håller med lite grann om att kunskapskraven är lätta att förstå. håller inte alls med. Vidare håller av eleverna inte alls med om att betygsskalan är tydlig. av eleverna håller med om detta påstående i varierande grad. av eleverna håller helt med eller i stort sett med om att man borde kunna få ett högt betyg även om man presterat dåligt i några moment av en kurs. Resterande dryga håller med lite grann eller inte alls i det påståendet. I fritextsvaren har några elever kommenterat kunskapskraven. Kunskapskraven är enligt dessa elever relativt lätta att förstå, speciellt när man förstått vad själva kursen handlar om, men det är svårt att tyda vad som är viktigast. Någon elev kommenterar också att lärarens tolkningar av kraven känns subjektiva, hur de tolkas beror mycket på lärare. Eleven funderar därför på ”vilken poäng de faktiskt fyller”. 10.3.2Lärares synpunkter om kompensatorisk betygssättning Vid utredningens kommunbesök säger många lärare att dagens lärar- kår visserligen ökat sin bedömningskompetens , men att betygsskalans reglering är svår att förstå och svår att förklara för elever och vårdnadshavare. Det är också problematiskt att obehöriga lärare saknar bedömarkompetens. Kunskapskraven upplevs som diffusa och som att olika delar väger olika tungt. Vissa lärare uppger att de använder ett kompensatoriskt tänkande, framför allt då elevers kunskaper vid betygssättningen motsvarar flera olika betygssteg i skalan. Godkäntgränsen anser dock det stora flertalet ska kvarstå. Sammantaget upplever många lärare att delar av betygssystemet är orättvist och att lärarnas yrkeskunnande gällande bedömning måste Resultatredovisning av studiebesök och möten värnas och uppvärderas. Flera lärare anser att nationella prov och bedömningsstöd är en hjälp vid tolkning av kurs- och ämnesplaner samt kunskapskrav och att de även kan stävja betygsinflation. 10.3.3Övriga skolaktörers synpunkter om kompensatorisk betygssättning Dagens betygssättning är enligt alla vi talat med omgärdad av flera problem.