sou · H8B34 · 2020-01-29 00:00:00 — 56Climate Focus (2019), Innovators (2019). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … För att undvika avskogning och bidra till ökade kolsänkor genom beskogning och återbeskogning finns också ett antal bilaterala och multilaterala initiativ som utvecklats under FN-programmet för att minska utsläppen från avskogning och ohållbar skogsskötsel i utveck- lingsländer, REDD+. Det är dock högst oklart om den sistnämnda typen av initiativ kommer kunna räknas under artikel 6 (6.2 eller 6.4) eller som resultatbaserad klimatfinansiering. Intrycket av de inledande pilotaktiviteterna är att de i relativt hög utsträckning bygger vidare på de åtgärdsområden där sena CDM- projekt befann sig, dvs. i mindre låginkomst- och medelinkomst- länder, av typen småskalig energiteknik samt metangasinsamling i avfallssektorn. 15.3Scenario 2 höjd ambitionsnivå I inledningen av kapitlet konstaterades att avståndet är betydande mellan dagens klimatplaner och de ambitioner som behöver sättas upp för att de samlade utsläppen i världen ska utvecklas i linje med temperaturmål. förutsätter att parterna successivt skärper sina bidrag för att försöka över- brygga dessa ambitionsgap. Men vilken typ av systemomställande åtgärder behöver genom- föras i stor skala enligt globala utsläppsminskningsscenarier om sådana skärpningar skulle ske , så att ambitionen sammantaget ökar betydligt? Och var behöver åtgärderna ske vid en kostnadsoptimerande ansats? Genomgången nedan syftar till att be- svara dessa frågor. 15.3.1Hur minskar utsläppen i globala 1,5- och 2-graders- scenarier? FN:s klimatpanel IPCC redovisar och analyserar resultat från model- lerade kostnadsoptimerande globala utsläppsscenarier som med viss sannolikhet kan vara förenliga med en begränsning av den globala temperaturökningen till 2 respektive jämfört med den förindustriella nivån. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Den främsta skillnaden mellan de två ambitionsnivåerna är minsk- ningstakten de närmaste decennierna som påverkas av att den åter- stående koldioxidbudgeten är betydligt mindre i de mer ambitiösa scenarierna. I 2-gradersscenarierna minskar utsläppen i medeltal till 2030 jämfört med dagens nivåer, medan de minskar med mer än det dubbla i 1,5-gradersscenarierna. Växthusgasutsläppen når nettonollutsläpp respektive omkring 2050 i 2-gra- ders respektive 1,5-gradersscenarierna. Men även den lägre minskningstakten i 2-gradersscenarierna inne- bär ett betydande trendbrott jämfört med den nuvarande utveck- lingen. I scenarierna tre- respektive femfaldigas investeringarna i fossilfri energitillförsel, främst i eltillförselsektorn och genom energi- effektiviseringar på efterfrågesidan jämfört med dagens utveckling.57 Stora och snabba systemomställningar Skillnaden i utsläppsutveckling mellan 2- respektive 1,5-graders- scenarierna gäller främst växthusgasen koldioxid. De ytterligare ut- släppsreduktioner som behövs för det ambitiösare temperaturmålet (1,jämfört med ) åstadkoms enligt modelleringarna genom en större minskning av utsläppen från användning av fossila bränslen för transporter, i industrin och i byggnader världen över. Utsläppen från eltillförselsektorn minskar till mycket låga nivåer till 2050 redan i 2-gradersscenarierna. 1,5-gradersscenarierna utmärks av en ännu snabbare reduktionstakt inom eltillförsel till 2035, sam- tidigt som mycket mer omfattande utsläppsminskningar sker på efter- frågesidan.58 1,5-gradersscenarierna karaktäriseras också av större bidrag från negativa utsläpp från bioenergi med avskiljning och lagring av koldi- oxid (bio-CCS), varav merparten sker efter 2050, samt ett ökat upptag av koldioxid genom förstärkning av sänkor, genom att avskogning upphör och kolinlagraringen ökar genom främst markrestaurering59 och ökad beskogning. De sistnämnda åtgärderna har en betydligt tidi- gare introduktion än bio-CCS i scenarierna och genomförs i hög grad ; de genomförs även delvis i 2-gradersscenarierna. 57UNEP (2018). 58Rogelj m.fl. (2015), Rogelj m.fl., IPCC (2018). 59I senare års litteratur benämns den här typen av åtgärder ”natural climate solutions”. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Åtgärder som möjliggör en hög integrering av variabel förnybar elproduktion är också centrala i 1,5-gradersscenarierna och på lite även i 2-gradersscenarierna. Ovan nämnda åtgärder är både sådana som kan genomföras till relativt låga kostnader och sådana som av olika skäl är något dyrare att genomföra. Åtgärderna för ofta med sig sidonyttor men de ställer krav på investeringskapital och kapacitet för att kunna genomföras.60 Att åtgärder kostar mer kan ha flera förklaringar – dels kan det bero på att de rent tekniska åtgärdskostnaderna skiljer sig åt mellan sektorer, bl.a. beroende på hur långt den tekniska utvecklingen nått, dels är barriärerna för genomförande av åtgärder olika stora. Resultaten från modelleringar av lågutsläppsscenarier visar även att de globala genomsnittspriserna på marginalen vid omställningar i enlighet med 1,5-gradersmålet kan komma att närma sig, och till och med överstiga, nivån på styrningen61 relativt snabbt, framemot 2030, och kostnaderna för åtgärder i och andra höginkomstländer på marginalen . De resulterande marginalkostnaderna (de s.k. skuggpriserna62 för att minska utsläppen av växthusgaser påverkas av en rad faktorer, bl.a. av hur den globala energiefterfrågan antas utvecklas i det aktu- ella scenariot, hur detaljerad modellens teknikrepresentation är samt hur aktörernas prisförväntningar modelleras63.64 Även socioekono- miska antaganden och antaganden om hur harmoniserad den globala klimatpolitiken är påverkar prisnivån. I IPCC-scenarierna görs olika antaganden om hur snabbt nivån på styrningen konvergerar världen över. Om scenarierna bygger på den gemensamma socioekonomiska utvecklingen i det s.k. SSP1-scena- riot65 sker denna konvergens , medan den socio- ekonomiska utvecklingen i det s.k. SSP2-scenariot tillåter en mer fragmenterad utveckling . 60Se exempelvis JRC (2018). Enligt IPCC:s 1,5-gradersrapport är det främst åtgärder på efter- frågesidan som för med sig många samtidiga nyttor i förhållande till FN:s hållbarhetsmål. 61I form av direkta och indirekta koldioxidpriser. 62Dessa skuggpriser kan inte översättas direkt till koldioxidskattenivåer eller till utsläppsrätts- priserna i utsläppshandelssystem. Se Rogelj m.fl., IPCC (2018) kapitel 2 s. 152. 63Med närsynthet eller med s.k. perfect forsight. 64Rogelj m.fl., IPCC (2018) kapitel 2 s. 152–154. 65SSP är en förkortning för shared socioeconomic pathways. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … I 2-gradersscenarierna sker ökningen av priserna på marginalen långsammare och priserna sammanlagt stiger inte till lika höga nivåer som i 1,5-gradersscenarierna. Den främsta förklaringen till denna skillnad är att den sammanlagda utsläppsbudgeten är större för dessa scenarier än för motsvarande 1,5-gradersscenarier. Utsläppsminskningar inom befintligt system Det genomförs även en del åtgärder av karaktären ”end of pipe” i befintliga sektorer i både 2- och 1,5-gradersscenarierna. Sådana åt- gärder kan dock inte betecknas som systemomställande, eftersom de inte bidrar till att användningen av eller koldioxidutsläppen från fossila bränslen fasas ut eller att inriktningen på markanvändningen inom jord- och skogsbruk förändras i någon större omfattning. Exempel på åtgärder inom befintligt system (s.k. inkrementella åtgärder) är sådana som sänker utsläppen av lustgas, metan och fluo- rerade växthusgaser från olika industriprocesser. Kostnaderna för att genomföra den typen av åtgärder är i en del fall mycket låga och genomförs därför tidigt i modelleringarna. Ett annat exempel gäller efterbehandling av utsläpp av metan från utvinning av fossil energi. Dessa utsläpp minskar i både 2- och 1,5- gradersscenarierna till följd av övergången till andra energibärare. På väg mot en sådan reduktion kan metan som uppkommer vid utvin- ning av fossil energi facklas bort, dvs. Åtgärder som ökar verkningsgraden minskar även metanutsläppen från förbränning av såväl fossila som förnybara bränslen.66 Åtgärden att samla in metan från avfallsdeponier för destruktion, eller för att nyttja energivärdet i gasen, är också en lågkostnadsåtgärd inom befintligt system som förutsätts genomföras i högre takt och tidigt i både 2- och 1,5-gradersscenarierna.67 66JRC (2018). 67JRC (2018). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Mycket snabba utsläppsminskningar i hela världen i 1,5-gradersscenarierna Den ytterst begränsade koldioxidbudgeten i 1,5-gradersscenarierna leder till att de karaktäriseras av en mycket begränsad flexibilitet i var utsläppsminskningarna behöver ske i världen (se avsnitt 15.3.2 nedan). Styrning och styrmedel behöver införas för att skyndsamt åstadkomma utsläppsminskningar i alla sektorer världen över. Enligt de kostnadsoptimerande modelleringarna har 2-graders- scenarierna något större utrymme för skillnader i hur mycket ut- släppsminskningar som genomförs i olika regioner . Denna flexibilitet förstärks av att även 2-gradersscenarierna tillåter negativa utsläpp på , som kompensation för att utsläppsbudgeten överskrids i närtid. Om denna möjlighet hade begränsats i modelleringen hade även 2-gradersscenarierna resulterat i större utsläppsminskningar i närtid i alla sektorer och regioner världen över. 15.3.2Störst utsläppsminskningar i medelinkomstländer enligt de modellerade scenarierna i IPCC:s rapporter En genomgång68 av ett flertal av de lågemissionsscenarier som an- vändes som underlag till IPCC:s femte utvärderingsrapport visar bl.a. att sammanlagt endast mellan en femtedel och en tredjedel av utsläppsminskningarna i scenarierna äger rum i 1-länder (dvs. länder som ingick i 1990) fram till 2100.69 Det finns två huvudsakliga anledningar till den höga andelen ut- släppsminskningar i framför allt medelinkomstländer. För det första är de årliga utsläppen i denna grupp sammanlagt högre än i hög - inkomstländerna i utgångsläget och i en antagen referensbana väsent- ligt högre på grund av att utsläppstrenden, utan ytterligare styrmedel, bedöms vara ökande för dessa länder. Bedömningen gäller särskilt , och några ytterligare länder. För det andra bedöms ut- släppsminskningspotentialen till lägre kostnader sammanlagt vara större än för länderna inom . Rogelj m.fl. noterar att det sker en svag men konsistent ökning av höginkomstländernas andel av de globala utsläppsminsk- 68Rogelj m.fl. (2015). (2015). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … ningarna i den egna regionen, vid en rörelse från 2-graders- till 1,5- gradersscenarier. I scenarier som bara tillåter en begränsad användning av negativa utsläppstekniker, främst bio-CCS i modelleringarna, blir denna för- skjutning ännu större. Men behovet av omfattande investeringar i utsläppsbegränsande åtgärder i medelinkomstländer finns även i dessa scenarier. IIPCC:s 1,5-gradersrapport70 redovisas inte fördelningen av ut- släppsminskningar mellan olika regioner för de 1,5- respektive 2- gradersscenarier som modellerats. De mer detaljerade modellresul- taten finns dock tillgängliga i en öppen databas71 som studerats av utredningen. Underlaget till figurerna nedan är hämtade från denna databas. Figur 15.3 visar den regionala fördelningen av nettoutsläpps- minskningarna och upptaget av koldioxid i en av de s.k. illustrativa utsläppsbanorna (scenario P1) som lyftes fram i IPCC:s 1,5-graders- rapport. Figur 15.4 visar den regionala fördelningen av utsläpps- utvecklingen i ett 2-gradersscenario framtaget med samma modell. I 1,5-gradersscenariot, där användningen av negativa utsläppstek- niker (bio-CCS i modelleringen) begränsats, minskar nettoutsläppen av växthusgaser i ungefär samma snabba takt, i samtliga regioner i världen, jämfört med utsläppsnivån . I regioner som och (MAF i figurerna nedan), reforming countries (REF, länder från den forna ) och (LAM) ger ett ökat upptag av koldioxid från markanvändningssektorn genom minskad avskogning, ökad beskogning och återbeskogning ett inte obetydligt bidrag till den snabba sänkningen av nettoutsläppen av växthusgaser re- dan till 2030, vid sidan av minskningarna i energisektorn.72 I 2-graders- scenariot sjunker nettoutsläppen av växthusgaser till noll i ungefär samma takt i de stora utsläppsregionerna och OECD90+EU men når netto noll först mot slutet av århundradet, medan utsläppen iLatinamerika och i länderna som ingick i den före detta Warszawa- pakten (REF) når netto noll tidigare. Även i detta scenario ger åt- gärder som ökar upptaget av koldioxid i jordbruk, skogsbruk och övrig markanvändning ett betydande bidrag till resultatet i dessa regioner. 70IPCC (2018). 71Daniel Huppmann, , , Keywan Riahi, Joeri Rogelj, . , , m.fl., IAMC Scenario Explorer and Data hosted by IIASA. Integrated As- sessment (2018). doi: url: explorer Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Figuren till vänster visar utvecklingen av nettooutsläpp av växthusgaser och figuren till höger visar utsläpp och upptag i jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning . Källa: Bearbetning av Huppman m.fl. (2018). Anm.:Figuren till vänster visar utvecklingen av nettooutsläpp av växthusgaser och figuren till höger visar utsläpp och upptag i jordbruk, skogsbruk och annan markanvändning . Källa: Bearbetning av Huppman m.fl. (2018). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Modellresultatens regionala fördelning beror i hög utsträckning av de bedömningar som gjorts av framtida tekniska utsläppsminsknings- potentialer i olika regioner världen över på olika kostnadsnivåer. Bedömningarna tar dock mindre hänsyn till att det kan finnas större barriärer, och därmed högre kostnader, för genomförande av investeringar i praktiken, i länder med svagare ekonomier och sämre utvecklad styrning och kapacitet, jämfört med motsvarande situa- tion i åtminstone några av höginkomstländerna.73 Modelleringarna är kostnadsoptimerande och tar därmed liten hänsyn till globala fördelnings- och rättviseaspekter så som de ut- trycks i klimatkonventionen och i . Fördelningen av ansträngningar ändras jämfört med modellresul- taten om höginkomstländer (främst inom OECD90+EU i modeller- ingen) åtar sig större inhemska utsläppsminskningar än vad modell- resultaten visar och/eller gör ytterligare åtaganden om åtgärder i andra länder, genom klimatfinansiering och/eller mer ambitiösa globala minskningsåtaganden som tillåter att utsläppsminskningarna delvis genomförs utanför landets gränser. Olika s.k. ansträngningsfördelningsprinciper74 används i forsk- ningen för att beräkna och regionalt fördela återstående utsläpps- utrymmen under globala 2- och 1,5-gradersscenarier på ett sätt som väger in olika aspekter på hur en rättvis fördelning av utrymmet skulle kunna se ut. Tillämpningen av de olika fördelningsprinciperna ger genomgående till resultat att höginkomstländernas utsläppsutrymmen blir mer be- gränsade än vad modellerade kostnadsoptimerade resultat visar. En del fördelningsprinciper, framför allt de som baseras på län- dernas historiska utsläpp, ger resultat som inte är möjliga att nå om inte höginkomstländernas inhemska utsläppsminskningar kombine- ras med klimatfinansiering och/eller utsläppshandel som bidrar till utsläppsminskningar även i andra länder.75 73Committee on Climate Change (2019). 74Baserade på rättvisa, jämställdhet och effektivitet. Fördelningen kan utgå från per capita konvergens (till 2050 exempelvis) eller direkt, kumulativ per capita konvergens (väger in historiska utsläpp), fördelning utifrån bnp per capita (ability to pay) m.m. 75van den m.fl. (2019). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Större potential att bidra till den globala utsläppsutvecklingen genom ett ökat upptag av koldioxid än minskade utsläpp i de minst utvecklade länderna i världen Utvecklingen av utsläppen i de minst utvecklade länderna i världen är i kvantitativa termer av mindre betydelse för utsläppsutvecklingen globalt. stod de minst utvecklade länderna (MUL) i världen gemensamt för av de globala utsläppen av växt- husgaser inklusive utsläpp från markanvändning, markanvändnings- förändring och skogsbruk. hade denna andel sjunkit. Litteraturen med resultat från studier med kopplade globala klimat-, markanvändnings- och energisystemmodeller innehåller relativt spar- samt med information om MUL-länders roll i utvecklingsvägar som är förenliga med ambitiösa klimatmål. IPCC konstaterar att baserat på den begränsade litteratur som finns tillgänglig förutses MUL-län- dernas bidrag till de globala växthusgasutsläppen bli högst begränsade även , även om utsläppens tillväxttakt i dessa länder för- väntas överstiga det globala genomsnittet.76 Enligt scenarier utveck- lade av Enerdata77 kan koldioxidutsläppen från länder i söder om utom ackumulerat för perioden –2050, komma att utgöra av de globala utsläppen i ett referens- scenario utan ökade klimatambitioner, trots att utsläppen i de berörda länderna i scenarierna antas öka mer än sex gånger . Dessa förhållanden innebär inte att det inte också är viktigt att även de minst utvecklade ländernas ekonomier utvecklas på ett sätt som innebär att växthusgasutsläppen begränsas och utvecklingen sker mot en s.k. lågkolekonomi redan från start. Även de minst utvecklade länderna i världen har mycket att vinna på en energisystemutveckling och en ekonomisk utveckling i övrigt som gör dem oberoende av fossila bränslen, särskilt om utvecklingen går hand i hand med en hållbar utveckling i övrigt för landet. Att und- vika inlåsning i fossila energikällor och i stället dra nytta av ny låg- utsläppsteknik vars kostnader blir allt mer konkurrenskraftiga torde vara en klok investeringsstrategi.78 Även låginkomstländer utvecklar nu utvecklingsstrategier för lågutsläpp (s.k. LEDS) under . Dessa planer har ofta ambitionen att integrera åtgärder som kan be- 76Clarke m.fl. (2014). 77Enerdata (2016). 78WRI(2018), AID Whats the role for developing countries in enabling sustainable transitions? Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … gränsa framtida utsläpp av växthusgaser med åtgärder för ökad klimat- resiliens på ett sätt som betjänar en hållbar utveckling för landet i stort.79 Av större kvantitativ betydelse för den globala utsläppsutvecklingen enligt globala 1,5- och 2-gradersscenarier är däremot den potential som kan finnas för ökat upptag av kol inom markanvändningssektorn i dessa länder, t.ex. genom program för s.k. agroforestry, i form av inlagring av biokol i jordbruksmark och genom återbeskogning och andra åt- gärder för markrestaurering. Sådana åtgärder har i forskningsartiklar från senare tid fått benämningen natural climate solutions.80 har även möjligheterna att bidra till ett ökat kolupptag i akva- tiska ekosystem uppmärksammats, s.k. blue-carbonproject, bl.a. i låg- Om biokolinlagring i låginkomstländer I litteraturen framhålls fördelar med biokolinlagring i jord, som gör tekniken särskilt lämpad att genomföras i mindre utvecklade länder. Forskning har visat att afrikanska småbrukare har möjlig- het att med bränslesnåla hushållsspisar producera eget biokol i samband med matlagning. Biokolet har gett goda resultat när det använts för jordförbättring, i form av förbättrade skördar och större resiliens mot klimatförändringar.81 Biokolsystem i form av förgasningsspisar för matlagning som resulterar i biokol för jordförbättring bedöms vara ett kostnads- mässigt konkurrenskraftigt alternativ jämfört med flera andra tek- niker för negativa utsläpp och kan genomföras med annan relativt enkel teknik.82 Socioekonomiskt betingade barriärer talar dock för att biokolssystem inte kommer att få stor spridning som ger glo- bala bidrag till utsläppsbegränsningar utan omfattande främjande- insatser. I en diskussion om möjliga stödmekanismer för negativa utsläppstekniker av den här typen framhåller Honegger och att artikel 6-insatser under kan ha en potential att bi- dra med ekonomiska incitament.83 79WRI(2018). 80Griscom m.fl. (2017), Griscom m.fl. (2019). 81Kätterer m.fl. (2019). 82Sundberg m.fl. (2019). 83Honegger, (2018). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … 15.3.3Växthusgasmarknader kan sänka kostnaderna för att nå globala klimatmål förutsatt att länder med högre per capita-utsläpp och högre ekonomisk kapacitet tar på sig mer omfattande åtaganden Resultat från modelleringar av effekter av växthusgasmarknader i linje med 2-gradersscenarier indikerar att de sammanlagda utsläpps- minskningarna globalt skulle kunna nås till en lägre total kostnad när handel möjliggörs, än om lika stora utsläppsminskningar skulle nås enbart genom inhemska utsläppsminskningar utan handel.84 Hur stor vinsten med utsläppsmarknaderna blir enligt modeller- ingarna beror bl.a. på hur minskningsåtagandena antas fördelas mellan länderna. Värdet av utsläppsmarknaden blir större ju högre åtaganden om sammanlagda utsläppsminskningar som länder med höga per capita-utsläpp, och högre marginalkostnader för åtgärder, har tagit på sig. Det omvända gäller också, dvs. ju lägre åtaganden om inhemska utsläppsminskningar som länder med låga per capita-utsläpp och lägre marginalkostnader för åtgärder tar på sig, desto större blir värdet av utsläppsmarknaden vid samma globala utsläppsmål85.86 Kostnadsbesparingen med handel, om ländernas åtaganden förut- sätts konvergera till lika per capita-utsläpp, blir lägre ju ambitiösare de globala klimatmålen är. Marginalkostnaden för utsläppsminsk- ningar i rikare och fattigare länder konvergerar när det sammanlagda utsläppsutrymmet närmar sig netto noll.87 För att nå nettonollutsläpp behövs även någon form av negativa utsläppstekniker. Vid en överskriden koldioxidbudget kan utsläppen även behöva vara nettonegativa för att kompensera för denna utveckling. Förutsättningarna för negativa utsläppstekniker kan dock variera mellan regioner och länder. 84Se bl.a. (2016) som i sin modellering utgår från att uppsatta mål enligt länder- nas nationella klimatplaner ska nås till 2030 med eller utan handel samt att åtaganden mot- svarande lika per capita utsläpp av koldioxid ska nås 2050, även det med eller utan utsläpps- handel. En litteraturgenomgång görs även i (2012b) och i underlag från IVL (2019) till denna utredning. 85Ju lägre andel åtgärder till lägre kostnader som omfattas av minskningsåtaganden. Kan också uttryckas som att värdet av utsläppshandel ökar ju större skillnaderna i åtgärdskostnader antas vara på marginalen mellan olika länder, vid samma globala minskningsmål. 86Världsbanken (2016). 87Se ovan Rogelj m.fl., IPCC(2018) kapitel 2. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Resultaten från några av de scenariomodelleringar som utred- ningen tagit del av indikerar att förutsättningarna för ett ökat upptag iskogs- och markanvändningssektorn och användning av bio-CCS skulle kunna vara mer fördelaktigt i vissa regioner i världen (framför allt i ) jämfört med i i genomsnitt.88 Det finns dock även exempel på länder som saknar eller kan ha betydligt sämre förutsättningar för den ovan nämnda typen av åtgär- der.89 I modellering var det länder i och som saknade möjlighet att nå nettonollutsläpp. Nya tekniker, främst i form av direktinfångning och avskiljning av koldioxid i atmosfären (direct air carbon capture and storage, DACCS) ingår bara i begränsad omfattning i scenariomodelleringarna. Om sådana tekniker förs in i modellberäkningarna kommer de regionala förutsättningarna för negativa utsläpp i olika regioner världen över troligen ändras.