sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — När personalen planerar verksamheten ska de utgå från uppdraget som det formuleras i skollagen och i läroplanen, samt utifrån en inventering av den aktuella elevgruppens behov och intressen. Genom att arbeta på ett sådant sätt finns förutsättningar att be- driva en verksamhet som bygger på ett systematiskt kvalitetsarbete. Detta arbete innebär, i korthet, att systematiskt och kontinuerligt följa upp verksamheten, analysera resultaten, och utifrån det planera och utveckla utbildningen. Det blir ett sätt att synliggöra hur verksamhetens resultat förhåller sig till de övergripande målen i läroplanens andra del. Det framgår av de allmänna råden för fritidshemmet att huvud- man och rektorn bör 1.inför beslut som påverkar eleverna i fritidshemmet genomföra barnkonsekvensanalyser, 2.se till att eleverna har tillgång till säkra, hälsosamma och ändamåls- enliga lokaler och utemiljöer som möjliggör en varierad pedagogisk verksamhet samt stödjer elevernas lärande och utveckling såväl enskilt som i grupp, 3.utforma kompetensutvecklingsinsatser för personalen i fritids- hemmet utifrån en kontinuerlig kartläggning och analys av verk- samhetens behov i förhållande till fritidshemmets specifika upp- drag, samt 4.se till att fritidshemmets utvecklingsområden identifieras och synliggörs i det systematiska kvalitetsarbetet. Vidare finns i de allmänna råden följande uppställning över områden rektor ansvarar för: 1.utifrån fördelade resurser från huvudmannen anpassa gruppstorlek, personaltäthet och gruppsammansättning så att fritidshemmet kan uppfylla sitt nationella uppdrag, och då väga in faktorer såsom –lokalernas och utemiljöns utformning –elever med annat modersmål än svenska –elever i behov av särskilt stöd –kontinuitet i elev- och personalgruppen –elevernas närvarotider, 2.organisera verksamheten så att personalen i fritidshemmet ges ut- rymme att planera, följa upp och utveckla utbildningen, 3.föra en kontinuerlig dialog med personalen i fritidshemmet om det dagliga arbetet samt om hur verksamheten kan bidra till ökad måluppfyllelse för eleverna, 4.organisera verksamheten så att den stödjer samarbetsformer och erfarenhetsutbyten mellan personalen i fritidshemmet, förskole- klassen och skolan för att på så sätt kunna skapa ett helhets- perspektiv på elevens utveckling, lärande och utbildning, samt 5.ta hänsyn till vårdnadshavares olika möjligheter att delta i och påverka verksamheten genom att se till att det finns olika former för information och inflytande. Rektor nämns ofta i rapporter och forskning som en helt avgörande funktion för fritidshemmets verksamhet, dess förutsättningar och kvalitet. I utredningens kontakter vid verksamhetsbesök, konferen- ser och andra möten har också rektorsfunktionen understrukits som central. Det har också framkommit att det kan finnas en viss problematik i att fritidshemmets verksamhet ibland läggs som ansvarsområde under en biträdande rektor. Flera vittnar då om att den som är biträ- dande rektor ofta inte deltar i huvudmannens rektorsmöten. Det kan leda till att fritidshemmets verksamhet inte synliggörs för huvud- mannen. Dock framförs också att det kan finnas fördelar med en biträdande rektor som är helt fokuserad på fritidshemmet. Utredningen har också stött på den omständigheten att lärarna i fritidshemmet ofta upplever att det är de som får lära rektorerna om och har genomfört en studie med fokusgruppssamtal med åtta lärare i fritidshem. Lärarna beskriver att de upplever sitt uppdrag som otydligt och att rektorer brister i sin kunskap om fritidshemmet och därmed i sitt ledarskap. En otydlig ledning som brister i kunskapen om fritidshemmet för- hindrar utvecklingen av fritidshemsverksamheten. Lärarna menar också att rektorer förhåller sig på olika sätt till olika lärargrupper. De poängterar att det är viktigt att rektor visar för hela lärarkollegiet att han eller hon är väl insatt i fritidshemmets verksamhet eftersom det påverkar synen på fritidshemmet, dess verksamhet och status. Av intervjustudien framgår också att det ofta är lärarna som lär rekto- rerna om fritidshemmets verksamhet och de beskriver hur de servar rektorer med information och dokument inför till exempel besök av Skolinspektionen.9 När 2018 utvärderade implementeringen av nya läro- plansdelen för fritidshemmet genomfördes en enkätundersökning bland rektorer. Enkätsvaren ger en något annan bild från rektorernas perspektiv. Svaren visar att alla tillfrågade rektorer (utom där uppgift saknas) uppger att de känner till att fritidshemmet har fått en egen del i läroplanen, nästan alla uppger också att de bedömer att de är insatta i del 4 i mycket hög eller i ganska hög grad (44 respek- tive ). Vad gäller kompetensutvecklingsinsatser kring läro- planens del 4 så har tagit del av sådan anordnad av huvud- mannen och har tagit del av kompetensutveckling anordnad av annan. Dock är det som inte deltagit i någon kompe- tensutvecklingsinsats rörande läroplanens del 4. Vidare uppgav rektorerna att de följer upp fritidshemmets verk- samhet (), (), varje ter- min () eller varje läsår (). Skolinspektionens granskning om Undervisning i fritids- hem omfattar även rektorernas ansvar för att styra, leda och följa upp undervisningen. Granskningen pekar bland annat på brister i rektors ledning av undervisningen. Flera rektorer arbetade i låg grad med att tydligt styra och sätta mål för undervisningen och följa upp dem. Rektors ledning och styrning behövde utvecklas i 20 av de 24 grans- kade fritidshemmen. Skolinspektionen lyfter fram som utvecklings- områden att rektor i större utsträckning behöver: 9Ludvigsson, A. och , C. (2109) Fritidshem – ett gränsland i utbildningslandskapet. •styra personalens planering så att den i högre grad inriktas mot uppdraget att stimulera elevernas utveckling och lärande, •organisera verksamheten så att den stödjer samarbete och erfa- renhetsutbyten mellan personalen i fritidshemmet samt mellan fritidshemmet och skolan och •förbättra utvecklingen av undervisningens kvalitet.10 Detta stämmer väl överens med det som framkommer i Skolinspek- tionens granskning 2010. Av granskningen framgick att alltför många rektorer inte är tillräckligt förtrogna med fritidshemmets verksam- het, vilket gör att verksamheten inte får tillräckligt ledningsstöd i att utveckla verksamheten.11 och menar att det fak- tum att rektorernas kompetens för att leda fritidshemmen i många fall brister gör det mycket svårt till och med för lärarutbildad personal att ta initiativ till och driva utveckling eftersom de saknar stöd från ledning. Ansvaret för att utbildning inom skolväsendet genomförs enligt gällande regelverk ligger alltid på huvudmannen. Det framgår också av allmänna råd för fritidshemmet att huvudmannen ska ge rektorer och personal i fritidshemmet förutsättningar att följa de allmänna råd som de berörs av. Rektors ansvar är stort och hon eller han måste få förutsättningar för att kunna ta ansvar för kvalitet och arbetsmiljö. De förutsätt- ningarna är avhängiga andra delar i den s.k. styrkedjan13. I skollags- propositionen framgår att med tanke på rättssäkerheten för elever och barn vill regeringen betona att det är viktigt att det finns förut- sättningar att följa skollagens bestämmelser i sin helhet.14 har i kontakter med utredningen fört fram att det finns svårigheter att genomföra kvalitetshöjningen och 10Skolinspektionen (2018). Undervisning i fritidshemmet inom områdena språk och kommu- nikation samt natur och samhälle. 11Skolinspektionen (2010). Kvalitet i fritidshem. 12Falkner, C. & , A. (2016). Forskning i korthet nr 1: Fritidshem och fritidspeda- gogik. 13Begreppet styrkedjan brukar avse den kedja som består av staten – huvudmannen – huvud- mannens förvaltning alternativt rektorns chef – rektor – lärarna. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. styrningen av verksamheten via läroplanen och borttagan- det av undantaget från kraven på legitimation då den inte alls följts av någon satsning på ökad tillgång till utbildad personal. menar vidare att det finns oklarheter i fritidshemmets upplägg och syfte. Eftersom det nu finns en läroplan kan det diskuteras varför fritidshemmet överhuvudtaget är en egen verksamhet utanför skolan. När utvärderade nya läroplansdelen för fritidshemmet 2018 genomfördes en enkät till rektorer. I enkäten frågades om rek- torernas uppfattning om hur tydligt de anser att fritidshemmets upp- drag är enligt läroplanen. En majoritet svarade mycket tydligt eller ganska tydligt (), majoriteten svarade också att det blivit tydligare jämfört med före , svarade mycket tydligare och svarade något tydligare. säger också att fritidshemmet på deras skola har förutsättningar att bedriva verksamheten enligt läroplanen i mycket stor utsträckning eller i ganska stor utsträckning (). har i kontakter med utredningen fört fram att de angående rektors förutsättningar vill se en nationell riktlinje om att skolledare i genomsnitt ska ansvara för som mest 20 medarbetare. Skolledarna har föreslagit i sitt remissvar till betänkandet Rektorn och styrkedjan att regeringen ska låta utvärdera vilka effekter skriv- ningen i skollagen om en rektor per skolenhet har fått för konse- kvenser på rektors ansvarsområde och arbetsbelastning. Detta ligger utanför utredningens uppdrag men utredningen vill ändå uppmärk- samma att en sådan förändring av rektors ansvar skulle kunna på- verka ledningen även av fritidshemmet. Utredningens förslag: Utredningen föreslår att uppdrag ges till att redovisa hur Rektorsprogrammet kan möta beho- vet av att rektor ska vara insatt i regleringar och förutsättningar rörande fritidshemmets verksamhet och hur Rektorsprogrammet kan uppmärksamma rektors pedagogiska ledarskap av fritidshem- mets verksamhet. Enligt skollagen ska huvudmannen se till att rektorerna går en sär- skild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jämställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har börjat sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen. Rektorsprogrammet är en statligt reglerad befattningsutbildning för rektorer och andra personer med motsvarande ledningsfunktio- ner som har en nyckelroll för statligt reglerade och läroplansstyrda verksamheter; förskola, skola och fritidshem. Utbildningen regleras i förordning (2011:183).15 I 2 kap. regleras utbildningen syfte och mål på följande sätt: 2 § Syftet med befattningsutbildningen är att ge rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion kunskaper om de krav som anges i föreskrifter som gäller inom skolan, förskolan och fritidshem- met, samt att utveckla deras roll som ledare så att verksamhetens kvalitet kan säkerställas. Målet med utbildningen är att deltagarna får sådana kunskaper att de kan 1.ansvara för att elever och barn får en likvärdig och rättssäker ut- bildning, 2.skapa förutsättningar för måluppfyllelse på såväl individ- som verk- samhetsnivå, och 3.ansvara för att verksamheten som helhet utvecklas. ska i samband med beställning av befattningsutbild- ningen närmare ange de mål som ska gälla för utbildningen. Rektorsprogrammet är uppbyggt så att det ska knyta an till den en- skilda deltagarens verksamhetspraktik. Utredningen har i många sammanhang uppmärksammats på att det är olyckligt att fritidshemmet inte tas upp på rektorsprogram- met, men poängteras att det beror på den enskilde deltaga- rens intresse. Utredningen är medveten om att Rektorsprogrammet inte är uppbyggt efter enskilda praktiker men anser att bör uppdras att redovisa hur Rektorsprogrammet kan möta behovet av att rektor ska vara insatt i regleringar och förutsättningar rörande fritidshemmets verksamhet och hur Rektorsprogrammet kan upp- märksamma rektors pedagogiska ledarskap av fritidshemmets verk- samhet, så att detta är en integrerad del av utbildningen. 15Förordning (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem. Utredningens förslag: ska ges i uppdrag att utforma kompletterande webbkurser om fritidshemmet med målgrupp rektorer. har som ett led i implementeringen av läroplansdel 4 Fri- tidshemmet utvecklat två webbkurser, Fritidshemmets undervisning respektive Fritidshemmets uppdrag. Dessa kurser riktar sig till dem som arbetar i fritidshem och till dem som är rektorer med ansvar för fritidshem. Utredningen anser dock mot bakgrund av det som be- skrivits ovan om rektors ansvar och funktion att det finns behov att komplettera dessa med en kurs direkt riktad till rektor. Utredningens förslag: ska ges i uppdrag att utforma en FFR-kurs särskilt inriktad mot fritidshem. erbjuder fortbildning för rektorer på avancerad akade- misk nivå, så kallade FFR-kurser. Kurserna omfattar 7,5 högskole- poäng och bygger på relevanta delar av rektorsutbildningen med fokus på styrnings- och ledarskapsfrågor för att utveckla det pedago- giska ledarskapet. Syftet är att ge rektorer och andra i motsvarande ledningsfunktion möjlighet att fördjupa erfarenheter och kunskaper, skapa nätverk och sätta igång utvecklingsprocesser. För att få delta i fortbildningen behöver två krav vara uppfyllda: 1.fullgjord befattningsutbildning för rektorer, dvs. Rektorsprogram- met eller den äldre statliga rektorsutbildningen eller att deltaga- ren har tillgodoräknats eller rektorsutbildning via ett lärosäte. 2.arbetat som rektor eller i motsvarande ledningsfunktion på halvtid eller motsvarande efter befattningsutbildning. Till målgruppen hör även skolledare med motsvarande ledningsfunk- tion som rektor men med annan titel, exempelvis biträdande rektorer. De kan gå fortbildningen i mån av plats. En sådan tjänst behöver inneha mandat att styra, leda och ta beslut om verksamheten. Huvudmannen väljer universitet utifrån sina och deltagarens behov. Utbildningsmålen är gemensamma för samtliga universitet, men det kan finnas olikheter i upplägg och kurslitteratur. Exempel på kurser är: •Pedagogiskt ledarskap – förbättring, i skola/förskola •Pedagogiskt ledarskap för rektorer med inriktning mot digitali- sering •Att stärka skolans pedagogiska och etiska ledarskap i kollegial samverkan. Mot bakgrund av rektors centrala roll för fritidshemmets verksam- het och det som framkommit om bristerna i kunskap om fritids- hemmets verksamhet anser utredningen att ska ges i upp- drag att utforma en fortbildning för rektorer med inriktning mot fritidshem. 7.4Bristande tid för planering Utredningens bedömning: Verksamhetens kvalitet är beroende av att det finns tid för planering och utveckling av verksamheten. Huvudman och rektor måste se till att förutsättningarna finns. Undervisningen i fritidshemmet kompletterar förskoleklass och skola i genomförandet och uppfyllandet av läroplanens mål. Därför ska första och andra delen tillsammans med den fjärde delen ligga till grund för planering och genomförande av undervisningen i fritids- hemmet. Det är rektorns ansvar att se till att det finns tid för planer- ing och utveckling av verksamheten. Något som visar sig både i olika rapporter och som lärare i fritids- hem lyft som ett problem är bristen på tid för planering. Många har tjänster där de arbetar i skolan på förmid- dagarna och i fritidshemmet och tiden för planer- ing och utveckling av verksamheten såväl som ställtid och tid för reflektion och kompetensutveckling, är knapp. Det är dock väldigt olika hur det ser ut på olika fritidshem: även om många vittnar om bristande tid finns det exempel på att vissa har avsatt tid både för den egna planeringen, för planering i arbetslaget och planering tillsam- mans med lärare i elevernas obligatoriska del av dagen. presenterade en undersökning där de ge- nom en enkät frågat 2 000 lärare i fritidshem om deras arbetssitua- tion. Av svaren framgår att lärarna lägger i snitt av sin arbetstid utanför fritidshemsverksamheten, som till exempel lärare i ett skolämne i eller som elevresurs. Många anger att de har svårt att få tid till båda uppdragen. Enligt undersökningen har lärarna i genomsnitt knappt fyra tim- mars planeringstid för sitt arbete i fritidshemmet. I ingår flera olika uppgifter, bland annat planering av aktiviteter, dokumentation, administration, kollegial samverkan och kompetens- utveckling. Två av tre av de som svarat uppger att de har för lite pla- neringstid: den är knapp eller räcker inte till alls.16 I Skolinspektionens kvalitetsgranskning om undervisningen i fri- tidshem lyfts fram att rektorer i flera fall beskriver att planeringen av undervisningen ofta inte får samma utrymme som andra uppgif- ter. Både rektorer och personal beskriver att de administrativa upp- gifterna i fritidshemmet är mycket omfattande. Det är ett stort antal elever med olika tillsynsbehov. Lov och ledigheter ställer krav på särskild planering. Den administrativa arbetsbördan får effekter för den pedagogiska planeringen och det kan vara svårt att få tiden att räcka till för planering av undervisningen.17 Kvalitetsgranskningen visar också att planeringstiden fördelas på olika sätt vid fritidshemmen och det är olika vilka som deltar i pla- neringen: på en del fritidshem deltar all personal, oavsett utbildning eller anställningsform. På andra tilldelas endast utbildad personal planeringstid och en tredje variant är att det finns särskild personal som planerar undervisningen. I rapporten lyfts vidare att problemen med planering också hänger samman med bristen på utbildad personal. Många fritidshem har en stor andel outbildad personal och många korttidsvikarier som arbe- tar i verksamheten. Både rektorer och personal beskriver att detta är problematiskt. Lärarna beskriver att det är svårt att planera och att arbeta utifrån läroplanen tillsammans med outbildade kollegor samt vikarier, timanställda och resurspersoner som är uppbokade på andra 16Lärarförbundet (2018). Mer tid för kvalitet och arbetsglädje – 2 000 lärare om sin arbets- situation. 17Skolinspektionen (2018). Undervisning i fritidshemmet inom områdena språk och kommu- nikation samt natur och samhälle. aktiviteter och därför dessutom är svåra att boka in för möten. utvärdering av implementeringen av den nya läroplans- delen har fråga ställts till rektorer om personalen har lika mycket planeringstid oavsett ansvar eller utbildning, varpå majoriteten, har svarat att det har de inte.18 I Skolinspektionens granskning har de också sett att det finns fritidshem som inte alls samverkar inom eller mellan avdelningarna och fritidshem där samverkan sker på olika sätt. Personal upplever också i vissa fall att planeringstiden inte är tillräcklig för att sam- verkan mellan fritidshemmets avdelningar ska kunna ske. Inom ramen för granskningen beskriver Skolinspektionen också ett gott exempel på hur samverkan kan organiseras. Det rör sig om ett fritidshem som består av två avdelningar där all personal träffas en gång för gemensam planering och utvärdering utifrån läroplanen. Nästan genomförs sedan aktiviteter där personal och elever från båda avdelningarna deltar, vilket får till följd att personalens kompetens tas tillvara i under- visningen och att sårbarheten minskar vid personalfrånvaro. lyfter också i sin utvärdering av implementeringen av läroplanens del 4 fram att personalen i fritidshem har lite tid för att planera. De poängterar att möjligheterna att planera, följa upp och utveckla undervisningen är en avgörande förutsättning för att kunna arbeta läroplansstyrt i fritidshemmet. Undersökningen visar att cirka tre fjärdedelar av personalen uppger att de har planerings- tid eller mindre . Som en jämförelse visar en annan studie från att lärare i har i genomsnitt för planering av undervisning samt administrativt och prak- tiskt kringarbete (här ingår inte bedömning). Utredningen vill här poängtera huvudmannens och rektors an- svar för att se till att det finns förutsättningar för personalens planer- ing och utveckling av verksamheten. 18Skolverket (2018). Nya läroplansdelar för fritidshemmet och förskoleklassen. 7.5Samverkan med förskoleklassen och Utredningens bedömning: Samverkan är viktig för helhetssynen på eleven och elevens behov. Förutsättningar måste ges för att samverkan faktiskt ska ske. Samverkan mellan fritidshem, förskoleklass och grundskola är viktig i flera hänseenden, i synnerhet från barnens perspektiv. Vikten av integration och samverkan mellan fritidshemmet, förskoleklassen och tydliggörs i skollagen där det framgår att utbild- ningen i fritidshemmet ska komplettera utbildningen i de olika skol- formerna både tids- och innehållsmässigt. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. 7.5.11980-tal: skola och fritidshem närmar sig varandra och beskriver i sin forskningsöversikt hur skolan och fritidshemmens verksamheter började närma sig varandra . Av ekonomiska och pedagogiska skäl började verksam- heterna integreras. Verksamheterna styrdes då av olika lagstiftningar och en utredning, , fick i uppdrag att följa, stimulera och påskynda en utveckling mot en organisatoriskt och pedagogiskt samlad verksamhet för skola och barnomsorg.19 I slutbetänkandet20 föreslog kommittén att skolan och skolbarns- omsorgen skulle inrymmas i ett gemensamt måldokument. Huvud- mannaskapet för fritidshemmet överfördes från till utbildningsområdet och fritidshemmet fick sin första läroplan 1994. infördes förskoleklass och skolan blev målstyrd. 1996 tillsattes en ny kommitté med uppdrag att lämna förslag till ett nytt måldokument för den pedagogiska verksamheten för barn och ungdom 6–16 år.21 I deras förslag till utveckling av läroplanen, Lpo 94, angavs att en förutsättning för att genomföra läroplanen i vardagsarbetet var arbetslag med olika lärarkompetenser. I den senaste läroplanen för grundskola, förskoleklassen och fritidshemmet, Lgr11, 19Falkner, C. & , A. (2016). Forskning i korthet nr 1: Fritidshem och fritidspeda- gogik. Skola – skolbarnsomsorg, en helhet. 21Kommittén antog namnet Barnomsorg och skolakommittén, BOSK. finns tydligt beskrivet att samarbetet och utbytet av kunskaper mel- lan lärare i de olika skolformerna ska utvecklas för att berika alla elevers mångsidiga utveckling och lärande.22 7.5.2Reformens intentioner förverkligades inte fick 1998 i uppdrag att utvärdera integrationen mellan olika verksamheter, vilket de gjorde genom att följa integreringen mellan förskoleklass, fritidshem och grundskola i tio kommuner . konstaterade sedan i sin rapport till regeringen att den integrerade verksamheten och förskoleklas- sens verksamhet hade gått mot en vuxenstyrd ”skolifiering”, bland annat med mer ämnesinriktad kunskapssyn, vilket inte var reformens intentioner där lek, skapande, experimenterande och utforskande skulle få större plats.23 Förskolans och fritidshemmets personal räknades inte alltid till skolans undervisande personal och på många av de undersökta sko- lorna saknades mötesplatser för lärarnas gemensamma planering. I rapporten framgår att olika arbetstidsavtal, arbetsvillkor, status- skillnader och löneskillnader utgör hinder för integrationen. Vidare saknades kunskaper om reformens intentioner och läroplanens inne- håll och innebörd. Utvärderingen lyfte särskilt behovet av mer kun- skap och intresse för fritidshemmet från skolledarna samt tydligare krav och förväntningar på detta från huvudmannen. När utvärderingen gjordes såg man att det pågick utvecklings- arbete och förutsättningar som pekades ut för att främja integrations- arbetet innefattade tid, stöd för kompetensutveckling, gemensam reflektion, planering och utvärdering av det pedagogiska arbetet. Vidare framhölls som viktigt att ha kontinuitet i arbetslaget och att personalomsättningen inte är för stor för att lärare från olika peda- gogiska kulturer ska kunna närma sig varandra. Andra viktiga para- metrar är ett fungerande pedagogiskt ledarskap och en samsyn i hela skolverksamheten och strukturella förutsättningar såsom samman- sättning av barn- och personalgrupper samt ändamålsenliga lokaler. Växa i lärande – Förslag till läroplan för barn och unga 6–. 23Skolverket (2001).