sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — har dock antalet elever i fritidshem ökat i högre utsträckning än antalet anställda, vilket har lett till en kontinuerligt försämrad personaltäthet. Personaltätheten skiljer sig mellan kommunala och fristående fritidshem Personaltätheten är högre i kommunala fritidshem, där det i genom- snitt går 12,2 elever per anställd. Motsvarande siffra för fristående fritidshem är 13,1 elever per anställd. Jämfört med föregående år har antalet elever per anställd minskat bland såväl kommunala som fri- stående fritidshem. Personaltätheten skiljer sig mellan kommungrupper Personaltätheten i fritidshem varierar också mellan kommungrup- per. Storstäder har i genomsnitt lägst personaltäthet med 13,4 elever per anställd, lågpendlingskommuner nära större stad har högst per- sonaltäthet, 10,7 elever per anställd. Fritidshemmet och vägen dit Lärartätheten är ett nytt mått som tydliggör bristen på lärare i fritidshem har samlat in uppgifter om vilken typ av tjänst personalen i fritidshem har och det är därmed också möjligt att redovisa uppgifter om lärartäthet i fritidshem. Inneva- rande läsår är antalet elever per lärare 22,2, motsvarande siffra per anställd lärare med legitimation är betydligt högre, 96,8. Lärartätheten är högre i kommunala fritidshem än i fristående fritidshem. I kommunala fritidshem är antalet elever per lärare 21,5 och i fristående fritidshem 28,4. Mätt i antal elever per anställd lärare med legitimation är skillnaderna mellan lärartätheten i kommunala och fristående fritidshem ännu större, 90,5 jämfört med 192,7. Det råder stor brist på behöriga och legitimerade lärare och för- skollärare inom i princip alla skol- och verksamhetsformer.1 Det finns flera utmaningar när det gäller fritidshemmens kvalitet och lik- värdighet men en av de största är bristen på utbildade lärare. Under- visningens kvalitet är direkt avhängig att den leds av en behörig och legitimerad lärare. I fritidshemmet får även så kallad annan personal finnas i undervisningen. De ska ha sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas utveckling och lärande främjas. Utredningen kommer i det följande att föreslå ett antal åtgärder med avseende på kom- petensförsörjningen samt belysa vissa frågor som behöver ges sär- skild uppmärksamhet om kompetensförsörjningen till fritidshem- met ska kunna fungera. Utredningens förslag syftar till att åtgärda sådant som kan lösas på kort sikt, medan det som utredningen upp- märksammar är sådant som på lång sikt kan tillförsäkra en stabil lärarutbildning med inriktning mot arbete i fritidshem. 4.1.1Legitimation och behörighet i fritidshem Huvudregeln är att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva under- visning i skolväsendet (2 kap. 13 § första stycket skollagen). Därtill får endast den som har legitimation anställas som lärare eller förskol- lärare utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § första stycket skollagen). Det är den som är legitimerad lärare som har ansvar för undervis- ningen (2 kap. 14 § första stycket skollagen). Beteckningen legiti- merad lärare får bara användas av den som fått legitimation som 1Skolverket (2018). lärare (2 kap. 16 a § skollagen). Om det inte finns någon att tillgå inom huvudmannens organisation som uppfyller kraven enligt 13 § eller om det finns något särskilt skäl med hänsyn till eleverna eller barnen, får en annan lärare eller förskollärare bedriva undervisningen under vissa förutsättningar. Dessa är att personen ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor utsträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbildning som är behörighets- givande. En sådan person får bedriva undervisning högst i sänder (2 kap. 18 § skollagen). Systemet med legitimation för lärare och förskollärare infördes år 20112 och innebär i huvudsak att legitimation enbart kan meddelas till de lärare och förskollärare som har en behörighetsgivande examen. Enligt övergångsreglerna kunde dock en olegitimerad lärare som var anställd före fortsätta att bedriva undervisning fram till . En lärare som inte uppfyllde kraven på legiti- mation och behörighet att bedriva undervisning i fritidshemmet fick ändå bedriva undervisning om han eller hon hade en svensk eller utländsk högskoleutbildning som är avsedd för arbete som fritids- pedagog eller motsvarande (2 kap. 17 § första stycket 2 skollagen4). Fritidspedagoger som var undantagna kravet på legitimation fick anställas som lärare i skolväsendet utan tidsbegränsning (2 kap. 20 § tredje stycket skollagen). Undantaget i skollagen för fritidspeda- goger eller motsvarande att få bedriva undervisning i fritidshemmet utan legitimation och behörighet upphörde att gälla . Äldre examina på högskolenivå eller motsvarande som var avsedd för arbete enbart i fritidshemmet är dock behörighetsgivande för undervisning i fritidshemmet och kan därmed ligga till grund för legitimation. Utbildningen som ges för arbete i fritidshemmet enligt examensordning bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) grund- lärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ger behörighet 2010/11:20 s 23 ff. 3Övergångsbestämmelsen lyder: När det gäller lärare eller förskollärare som saknar legitima- tion för att bedriva undervisning i skolväsendet enligt 2 kap. 13 § nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före ska för anställningen 2 kap. 3 § första och andra stycket eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag tillämpas i stället för bestämmelserna i 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av . Den som har anställts som lärare utan tids- begränsning före ska, även om denne inte har en lärarexamen och legitimation, självständigt få besluta om betyg t.o.m. . 4Här avses paragrafens lydelse fram till (SFS 2014:458). att undervisa i fritidshemmet och kan ligga till grund för en lärar- legitimation. I behörighetsförordningen5 finns följande bestämmelse i 2 kap. 19 § som anger att behörig att undervisa i fritidshemmet är den som har avlagt grundlärarexamen enligt bilaga 2 till högskole- förordningen (1993:100) med inriktning mot arbete i fritidshem, en äldre examen än som avses i 1 och som är avsedd för arbete i fritids- hem, eller en examen som ger behörighet att bedriva undervisning enligt denna förordning, om han eller hon genom att ha komplet- terat sin utbildning har fått kunskaper och förmågor som motsvarar kraven för en examen som avses i 1. I 35 § finns bestämmelser om att en fritidspedagog eller motsvarande som har avlagt en examen som är avsedd enbart för arbete i fritidshem är behörig att som lärare eller förskollärare undervisa i skolväsendet, om han eller hon har kompletterat sin utbildning.6 I samband med frågan om behörig personal i fritidshemmen disku- teras ofta också personal- och lärartäthet. redovisar fem olika mått för personal- och lärartäthet i fritidshem: •antal elever per anställd •antal elever per anställd omräknat till heltidstjänster •antal elever per lärare •antal elever per lärare omräknat till heltidstjänster samt •antal elever per lärare med behörighet. Fritidshemspersonalens genomsnittliga tjänstgöringsgrad, det vill säga den tid som personalen i genomsnitt är verksam i fritidshem, har förändrats . var den och var den . Att tjänstgöringsgraden i fritidshem har sjunkit beror bland annat på att personalen i större utsträckning än tidigare endast är verksam i fritidshemmet när eleverna är där. /2019 var den genomsnittliga tjänstgöringsgraden , vilket är i nivå med /2018. Övrig arbetstid kan personalen vara 5Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. 6Förordning (2018:1307). i annan verksamhet, som i förskoleklass och/eller grundskola. Läs- /2018 arbetade av personalen även i förskole- klass och/eller grundskola. Det är värt att notera att personal- och lärartäthetsmåtten som är omräknade till heltidstjänster inte tar hänsyn till att fritidshemmet varken är öppet alla timmar eller att personalen inte är i verksamheten . ger i rapporten ett exempel. Om ett fritidshem med 30 elever skulle ha tillgång till två anställda som båda arbetar i fritidshemmet skulle det betyda att eleverna hade tillgång till 2 anställda respektive 1,2 heltidstjänster. Personaltätheten baserat på anställda blir då 15 barn och baserat på heltidstjänster 25 barn. Eftersom fritidshemspersonalen är i verk- samheten när eleverna är där, beskriver måttet antalet elever per anställd respektive antalet elever per lärare och antal elever per lärare med behörighet den faktiska personal- respektive lärartätheten på ett mer adekvat sätt än motsvarande mått omräknat till heltidstjänster. Utredningen vill påpeka att frågan om personal- och lärartäthets- måtten går att nyansera ytterligare, men är också beroende av vad det är man vill titta på och varför. Personal- och lärartäthet per anställd kan vara ett adekvat mått för hur många elever det går per fysiskt närvarande vuxen i verksamheten. Personal- och lärartäthet omräk- nat till heltidstjänster kan vara ett bättre mått för förutsättningarna för kvalitet i fritidshemmet. Personaltätheten i fritidshem mätt i antal elever per anställd ökar för fjärde läsåret i rad. Jämfört med /2018 är ökningen dock marginell. På varje anställd gick det under /2019 i genom- snitt 12,3 elever jämfört med 12,5 elever /2018. Även mätt i antalet elever per heltidstjänst har personaltätheten ökat jämfört med läsåret innan, 20,5 jämfört med 20,9 elever per heltidstjänst 2017/2018. har dock antalet elever i fritidshem ökat i högre utsträckning än antalet anställda, vilket har lett till en kontinuerligt försämrad personaltäthet. Skillnader mellan kommunala och enskilda huvudmän Personalens utbildningsnivå skiljer sig mellan kommunala och fri- stående fritidshem. Medan av personalen i kom- munala fritidshem har en pedagogisk högskoleexamen är motsva- rande andel i fristående fritidshem . Utvecklingen jämfört med /2018 när det gäller andelen av de anställda som har en pedagogisk högskoleexamen har varit negativ i både kom- munala och fristående fritidshem. Föregående läsår hade av personalen i kommunala fritidshem en pedagogisk högskoleexamen och i fristående fritidshem var motsvarande andel . I fri- stående fritidshem saknar av personalen utbildning för arbete med barn. Fritidshemspersonalens utbildningsnivå varierar även regionalt. Högst andel fritidshemspersonal med pedagogisk högskoleexamen har kommuner i mindre städer/tätorter och större städer, , och lägst andel har landsbygdskommuner med besöks- näring och pendlingskommuner nära storstad, 28 respektive 30 pro- cent. Det är en betydande andel skolor som inte har personal med pedagogisk högskoleexamen i fritidshemmet. I de kommunala fri- tidshemmen är det av skolorna som helt saknar personal med pedagogisk högskoleexamen, medan motsvarande andel är i fristående skolor. Totalt sett är det närmare 35 600 in- skrivna elever som helt saknar personal med pedagogisk högskole- examen, vilket motsvarar av samtliga inskrivna elever. 4.2Från fritidspedagog till lärare i fritidshem I fritidshemmet finns olika personalkategorier, men den som har ansvar över undervisningen är den behöriga och legitimerade läraren. Inledningsvis behöver därför något sägas om yrkestitlarna fritids- pedagog och lärare i fritidshem. utbildas inte längre fritidspedagoger utan den som då läste till lärare med inriktning mot fritidspedagogik fick en lärarexamen. Den som läser lärar- utbildningen får en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem. använder begreppet lärare i fri- tidshem när de talar om professionen, och då inkluderas alla fritids- pedagoger, även de som är utbildade . Se dock nedan om dessa personers legitimations- och behörighetsstatus. Endast den som är utbildad fritidspedagog eller lärare med inrikt- ning mot fritidshem samt innehar en lärarlegitimation får anställas tillsvidare för att få bedriva undervisning i fritidshemmet. Titeln fritidspedagog förekommer inte i skollagen. Däremot finns begrep- pet i vissa förordningar. Det kan således inte finnas obehöriga eller behöriga fritidspedagoger i skollagens mening. I sammanhanget bör också nämnas att i det partsgemensamma systemet Arbetsidenti- fikation kommuner och regioner (AID), har fritidspedagog bytts ut till lärare i fritidshem. Det är mot denna bakgrund som utredningen valt att använda benämningen lärare i fritidshem. Den första fritidspedagogutbildningen startade vid förskole- seminariet i i form av en utbildning för ledare för fritidshem. En statlig utredning som tillsattes 1965 resulterade i en tvåårig yrkesskoleutbildning av ledare för fritidshem och lekplats- verksamhet, den som genomgått utbildningen fick benämningen fritidspedagog. inrättades en fritidspedagogutbild- ning som till stor del av en kopia på förskollärarutbildningen.7 Tyngdpunkten var emellertid att ta hand om yngre skolbarn.8 Det bör noteras att de personer som läste nämnda utbildning till fri- tidspedagog inte kan få lärarlegitimation eller bli behöriga att undervisa i fritidshemmet. Förskolans pedagogik och förskolans kultur hade länge ansetts i princip innefatta även fritidshemmen. Förskollärare och fritids- pedagoger ansågs också i viss mån som utbytbara.9 Frågan om en specifik utbildning av fritidspedagoger för fritidshemmen togs upp av . Resultatet blev att fritidspedagog- yrket i samband med universitets- och högskolereformen 1977 nu kom att räknas till undervisningsyrkena. 7Det bör sägas att det råder diskussioner kring utbildningens hemvist. Av betänkandet SOU 2008:109 framgår att vid inrättandet av den integrerade gymnasieskolan och utbild- ningen av fritidspedagoger kom att inrymmas i den nya gymnasieskolan. En möjlig lösning som skulle kunna innebära att de personer som har en fritidspedagogexamen kan erhålla lärarlegitimation är att deras utbildning valideras mot en äldre lärarexamen. 8SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning, s. 302. 9SOU 2008:109 s. 302. men kunde också vara kortare för den som haft praktik i fritidshem (). För den som hade långvarig praktik i fritidshem och speciella förkunskaper fanns en kortare utbildning som omfattade 50 poäng. I samband med tillkomsten av det barn- och ungdomspedagogiska programmet, 1993, förlängdes utbildningen till . Utbildningen gav en barn- och ungdomspedagogisk examen om 120 poäng och hade två inriktningar, en för förskollärare och en för fritidspedagoger. I samband med lärarutbildningsreformen10 2001 inordnades den barn- och ungdomspedagogiska utbildningen, som förberedde för arbete i förskola eller fritidshem, i utbildningen för en samlad lärarexamen. Omfattningen var 140 poäng. Utökningen av utbildningen skulle ses mot bakgrund av de nya krav som ställdes på förskolan och fritids- hemmet. Förskolan hade blivit en utbildningspolitisk angelägenhet med fokus på både barns omsorg och lärande. läro- plan, Lpo 94, hade anpassats till att också omfatta förskoleklass och fritidshemmet. Syftet med den nya lärarexamen var att de som arbe- tade inom förskolan, förskoleklassen eller i fritidshemmet skulle ha möjligheten att, som andra lärare, kunna fördjupa sig inom ett ämne eller ämnesområde. Det kunde handa om barn- och ungdomspsyko- logi, teknik, bild, sociologi eller svenska. Syftet var också att under- lätta en fortsatt samverkan mellan förskola, förskoleklass, skola och fritidshem. I praktiken innebar reformen att utbildningarna för arbete i förskola, förskoleklass, fritidshem och integrerades i en och samma utbildning. Denna förändring medförde emellertid vissa problem. utbildades 500–600 fritidspedagoger . Med utbild- ning examinerades endast 100–200 studenter med inriktning mot enbart fritidshem. Det är i det här sammanhanget viktigt att lyfta fram att det vid de allra flesta lärosätena inte erbjöds en inriktning mot arbete enbart i fritidshem. Det fanns olika kombinationer. Fri- tidshemmet lästes tillsammans med , för- skoleklass och/eller förskola. En annan teori till varför utbildningen tappade i popularitet är att 2001-års lärarutbildning var otydlig, eftersom reformen innebar att utbildningarna för arbete i förskola, 1999/2000:135 En förnyad lärarexamen. förskoleklass, fritidshem och integrerades i en och samma utbildning. Tillämpningen av lärarutbildningsrefor- men 2001 innebar i praktiken att relevant kunskap för arbete i fritidshem fick ett kraftigt reducerat utrymme i lärarutbildningen. Vid de allra flesta lärosätena erbjöds inte en tydlig inriktning mot arbete i fritidshem, utan det kunde vara en generell inriktning mot arbete med yngre barn.11 Ett annat ännu tyngre vägande skäl, som framfördes och som fortfarande får anses som relevant, till att få valde utbildningen till lärare i fritidshem var att dessa lärare har en så kallad semester- anställning samt ofta sämre lön och andra arbetsvillkor12 än lärarna i grundskolan.13 Fritidspedagogerna och lärare med inriktning mot arbete i fritidshem fick emellertid ofta en lärarfunktion, såväl på lektionerna som i andra undervisningssammanhang, och deras arbetstid förlades i ökande grad till den obligatoriska skoldagen som stöd för skolans undervisning. Detta förhållande gäller . Utredningen hållbar lärarutbildning emottogs väl av flera remissinstanser och under de möten som föreliggande utredning haft med referensgruppen av forskare som knutits till utredningen har också framhållits att det förslaget var bra ur ett fritidshems- perspektiv. Utbildningen till lärare i fritidshem genomfördes dock inte fullt ut i enlighet med utredningens förslag (prop. 2009/10:89 Bäst i klassen –en ny lärarutbildning). Det bör i sammanhanget också nämnas att det inte enbart kan ha varit 2001-års utbildning som bidragit till att det finns för få lärare i fritidshem. Flera stora förändringar för fritidshemmets del skedde . Bland annat integ- rerades fritidshemmet i skolan och antalet inskrivna barn i fritids- hemmet ökade. Utredningen konstaterar att en brist på lärare med inriktning mot arbete i fritidshem är en realitet och att bristen tro- ligtvis beror av att utbildningen inte byggts ut i samma takt som barnantalet har ökat. 2009/10:89, s. 22. 12Med arbetsvillkor avses förtroendetid och utökad arbetstid under terminerna p.g.a. ferierna. 13SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning. Dagens situation för läraren i fritidshemmet Ioch med 2011-års lärarutbildning inrättades en grundlärarutbild- ning med inriktning mot arbete i fritidshem. Grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem avläggs på grundnivå och omfattar 180 högskolepoäng. För examen krävs ämnes- och ämnesdidaktiska studier om 90 högskolepoäng, varav 60 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området och 30 högskolepoäng i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. Utbildningen till lärare i fritidshem förkortades därmed och blev den kortaste av alla lärarutbildningar. Eftersom utbildningen är på grundnivå försvårar detta rekryteringen till forskning inom det fritidspedagogiska området. Vidare bör tilläggas att flera lärosäten lade ner utbildningen till lärare i fritidshem 2011. Detta har också varit en bidragande orsak till bristen på utbildade och behöriga lärare i fritidshem. Närhetsprincipen med ett lärosäte och tillgången till utbildad behörig personal är tydlig när det gäller fritidshemsom- rådet. Ett exempel är , som tidigare hade utbild- ningen. syns en tydlig brist på lärare i fritidshem. Även lade ner sin utbildning till lärare i fritidshem. Det har under utredningens gång blivit tydligt att 2011-års ut- bildning till lärare i fritidshem också den är behäftad med vissa pro- blem. Det som utredningen 2008:109 En hållbar lärarutbild- ning anförde som skäl för yrkets minskade attraktivitet förefaller alltjämt gälla. Utredningen har genom kommun- och verksamhets- besök samt referensgruppsmöten och övrigt utredningsarbete fått en tämligen klar bild vad saken handlar om. Denna bild återkommer också i enkät som riktades till lärare i fritidshem 2018.14 Det är en realitet att läraren i fritidshem mer eller mindre används i undervisningen i den obligatoriska delen av skoldagen. Med uttrycket att användas i undervisningen avses när läraren i fritidshem är i undervisning i ett ämne som vederbörande inte är behörig att undervisa i. Det handlar således inte om när läraren i fråga undervisar i ett ämne som denna är behörig och legitimerad för. Vad gäller frågan om att användas i undervisningen går åsikterna isär om huruvida detta är bra eller dåligt. 14Mer tid för kvalitet och arbetsglädje – 2 000 lärare i fritidshem om sin arbetssituation, , Enkäten riktades till 2 300 medlemmar som arbetar i fritidshem. Majo- riteten () av de som svarade är utbildade lärare i fritidshem eller fritidspedagoger. lärare i fritidshem som absolut vill vara en del av undervisningen i , finns exempel på det motsatta. Enligt utredningens mening handlar det dock om hur läraren i fritidshem används i undervisningen i . Om läraren får använda sin fritidspedagogiska kompetens för att på så sätt kunna komplettera och kompensera undervisningen i , anses lärarens kompetens användas på rätt sätt. Av Lärarförbundets enkät framgår att om lärarna i fritidshem fick rätt förutsättningar skulle de själva vilja arbeta mer med gruppens sociala utveckling, elevernas samarbete och kommunikation och kunskapsutveckling genom lek- fullt lärande och även elevernas självkänsla och motivation. I de fall läraren i fritidshem används som en hjälplärare eller resurs utan möjlighet att själv påverka situationen (genom att exempelvis kunna göra en fritidspedagogisk planering) blir situationen en annan. Läraren får då inte använda sin kompetens på det sätt som utbild- ningen har stipulerat. Den yrkesmässiga funktionen kan således rätt använd komplettera skolans undervisning med sin särskilda yrkes- kompetens. Vidare framgår av lärarförbundets rapport att nästan tre av fyra anser arbetsbelastningen för hög eller mycket för hög. Den största utmaningen anses vara att inte ha tillräckliga resurser att ta hand om barn med behov av särskilt stöd (detta ger utredningen förslag på), att elevgrupperna är stora (även här finns förslag), att lokalerna inte är anpassade till verksamheten (även här finns förslag). Vidare anges att det saknas tid för planering, reflektion och utveckling av under- visningen. Detta är sådant som huvudmännen ska ge förutsättningar för och är enligt utredningens mening en fråga för arbetsmarknadens parter samt för huvudmännen att tillse. Även möjligheten till kompe- tensutveckling är en fråga för huvudmannen (2 kap. 34 § skollagen). Ett annat problem som utredningen också har stött på är frågan om det praktiskt-estetiska ämnet som läraren i fritidshem har be- hörighet att undervisa i (I vissa fall har läraren två praktiskt estetiska ämnen i sin examen). Vad denna ordning har inneburit är att det finns personer som väljer utbildningen till lärare i fritidshem enbart för att kunna arbeta som lärare i det praktiskt estetiska ämnet. Detta dränerar fritidshemmet på lärare. Vad det också har inneburit, och som kanske är ett ännu större problem, är att en person som har 2011-års utbildning blir behörig att undervisa i sitt praktiskt estetiska ämne 1–6. fråga kan då hamna i en situation där denna ska undervisa på för- middagarna, planera lektionstid, sätta betyg och omdömen samt där- till ansvara för undervisningen i fritidshemmet under eftermid- dagarna. Det finns också exempel på att arbetstiden förläggs på ett sådant sätt att undervisningen i den obligatoriska delen av skoldagen utgör av lärarens arbetstid och undervisningen i fritidshemmet . Detta får innebörden att perso- nen i fråga omfattas av det avtal som gäller för lärarna i fritidshem- met, det vill säga så kallad semestertjänst. Detta förhållande framgår också av enkät. Lärarna i fritidshem lägger i snitt av sin arbetstid utanför fritidshemsverksamheten, det kan vara som lärare i ett skolämne eller som elevresurs. Vidare framgår att även den som är utbildad lärare i fritidshem påverkas av bristen på utbildade.