sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Betygsskalans reglering är mycket strikt i ett nordiskt perspektiv Vi har undersökt hur de nordiska länderna har utformat sina betygs- system och har kunnat konstatera att har gått längre gällande reglering av betygssättning än , och . Våra grannländer har, precis som , standardbaserade läroplaner.9 Vid en jämförelse mellan det svenska betygssystemet och våra gran- nars system kan vi konstatera att det endast är som har en strikt reglerad skala med tröskelregler tillsammans med detaljerade och omfattande kunskapskrav. 7Skolverket (2016a) och , och Vlachos (2016). 8Skolverket (2019a) och (2020a). 9Se mer om standardbaserade läroplaner i kapitel 8. Förslag om kompensatorisk betygssättning Vi kan även se att våra grannländer har större inslag av kom- pensation i betygssättningen och en mer generell och övergripande utformning av kriterier eller krav. Vi menar att förändringar av det svenska betygssystemet som närmar sig de system vi ser i våra grannländer är positiva och nöd- vändiga. De regler och krav som styr betygssättningen framstår i ett internationellt perspektiv som mycket strikta. Regler om att allt ska vara uppfyllt på ett visst betygssteg för att få ett visst betyg har relevans vid studier där det är av stor vikt att eleven eller studenten verkligen besitter alla nödvändiga kunskaper. Inom gymnasieskolan kan det till exempel handla om säkerhetskrav för en elektriker eller hygienkrav för en undersköterska. Regeln är dock inte ändamåls- enlig i utbildningar som syftar till att ge barn och ungdomar en god grund inom många olika ämnesområden. 12.1.2En kompensatorisk betygssättning kan ge mer rättvisande betyg Utredningen anser att en kompensatorisk betygssättning med en inbyggd kompensatorisk princip i betygsskalan medför ett bättre och mer balanserat sätt att betygssätta kunskaper än det nuvarande. En sådan betygssättning resulterar i betyg som på ett bättre sätt speglar elevernas kunskaper. Som nämnts har regeln om att samtliga krav måste uppnås för ett visst betyg lett till att elever fått betyg som inte på ett rättvisande sätt speglar deras kunskapsnivå. Enligt utredningen kan inte heller den så kallade undantagsbestäm- melsen10 avhjälpa problemen med tröskeleffekter och olika tillämp- ning av regelverket. Regeln är inte kompensatorisk utan medger att en lärare kan bortse från enstaka kunskaper vid betygssättningen. Den är dessutom begränsad till att gälla för elever som har en funk- tionsnedsättning som inte är av tillfällig natur. Förutom att betygen kan uppfattas som orättvisande, kan regler- ingen även leda till fragmentisering av en kurs eller ett ämne på så sätt att när kunskapskrav måste uppnås i sin helhet hamnar snarare delarna än helheten av kunskapskraven i fokus. Konsekvenserna av att misslyckas med ett delkunskapskrav är stora, eftersom det kan 1010 kap. 21 §, 11 kap. 23a§, 12 kap. 21 §, 13 kap. 21b§, 15 kap. 26 §, 18 kap. 25 §, 20 kap. 38 § skollagen (2010:800). Förslag om kompensatorisk betygssättning leda till att eleven kan få ett lägre betyg. Att alla delar av ett kun- skapskrav måste vara uppfyllda har vidare premierat arbetssätt och examinationsformer där avprickning av olika delar av kunskaps- kraven tar stor plats i lärarens arbete. Utredningen erfar också att lärare i hög utsträckning verkar använda betygsbeteckningar på till exempel enstaka prov och inlämningsuppgifter, trots att kunskaps- kraven är utformade för att betygssätta elevens samlade kunskaper i slutet av ämnet eller kursen. Sammantaget har detta skapat en situation där elever blir stressade och tidigt under ett läsår eller en kurs kan tappa motivationen, eftersom känslan är att en dålig prestation i början av läsåret eller kursen inte går att ta igen. Med en betygssättning där den sammantagna bilden är viktigare än delarna ges förutsättningar för ett mindre fragmentiserat lärande. Elever ges större möjlighet att misslyckas och våga försöka igen, utan risk för att vid betygssättningen straffas för enstaka missar. Det kan i sin tur leda till att elevernas motivation ökar och den upplevda stressen och känslan av orättvisa minskar. Avprickningen av delar av kunskapskraven, som bidrar till fragmentiseringen av lärandet och undervisningen, kan också minska. Lärarna kan i stället betygs- sätta utifrån en professionell och sammantagen bedömning av vilket betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. En sådan bedömnings- praktik upplever lärare troligen som mer rättvisande än dagens system. Behovet av olika kompletteringsuppgifter bör minska vilket i sin tur bör leda till en bättre arbetssituation för lärare. Av propositionen Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala framgick att bedömningen av de nationella proven är kompensa- torisk eftersom en elev som får betyget F på ett delprov ändå kan få betyget E som provbetyg sedan en helhetsbedömning av elevens prestationer på samtliga delprov har gjorts. Skillnaden som finns mellan den icke-kompensatoriska betygssättningen och den kom- pensatoriska sammanvägningen av delprovsresultat skapar förvirring hos många lärare. Vidare framgick av propositionen att eftersom de nationella proven ska ha ett betygstödjande syfte bör bedömnings- grunderna vara desamma vid rättning av nationella prov och vid betygssättning.11 Mot denna bakgrund föreslår utredningen att de godkända betygen på nuvarande betygsskala ska behållas men att kompensatorisk betygssättning ska införas, det vill säga betygsskalan ska ha en in- 2017/18:14. Förslag om kompensatorisk betygssättning byggd kompensatorisk princip så att läraren kan sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Den kompensatoriska betygs- sättningen ska införas i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxen- utbildning på gymnasial nivå samt vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Det behövs fortsatt kollegiala samtal om betyg och bedömning Som nämnts tidigare anses kunskapskravens omfattning och detalj- rikedom av många vara en del av problematiken kring betygssätt- ningen. Utredningen delar uppfattningen att det kan vara svårt att tolka och tillämpa omfattande kunskapskrav på ett enhetligt och därmed rättvisande sätt. revidering av kunskapskraven är därför mycket viktig. Den betygssättning vi nu föreslår fungerar bättre med mindre omfattande och detaljerade krav. I ett system med kompensatorisk bedömning är det rimligt att läraren ställer elevens kunskaper i relation till betygssteg som är mer generellt beskrivna och utgår från vad som kan anses vara typiska kunskaper för respektive betyg. Utredningen föreslår därför att begreppet kun- skapskrav ska ersättas av begreppet betygskriterier (se avsnitt 12.2). En helt likvärdig tolkning av vad som kan anses vara typiska kun- skaper utifrån betygskriterierna kan dock inte heller förväntas i vårt föreslagna system. Det är förmodligen inte realistiskt att förvänta sig att lärare ska göra helt likartade tolkningar av sådana preciserade nivåer.12 Det är därför utredningens uppfattning att det måste pågå ett arbete på skolorna med att hitta gemensamma tolkningar av betygskriterierna. (Se även kapitel 17 om betygsinflation och olik- värdig betygssättning.) 12Med ”preciserad” nivå menar vi ett betygssteg i betygsskalan som har kunskapskrav eller betygskriterier som i löpande text beskriver vad eleven ska ha uppfyllt, som till exempel kun- skapskraven för betygen A, C och E. Detta ska ställas mot nivåer där kravet eller kriteriet inte är definierat utan i stället är att läraren ska bedöma elevens kunskaper i relation till en över- eller underliggande nivå, som till exempel kunskapskraven för betygen B och D. Förslag om kompensatorisk betygssättning Beteckningarna A–F och utformningen av dagens betygsskala behålls Av propositionen En ny betygsskala framgick att den nya betygs- skalan inte skulle vara beroende av hur kriterier formuleras och konstrueras.13 Betygsskalan skulle kunna tillämpas på betygskriterier som är formulerade som enskilda kriterier (analytisk bedömning), men även tillämpas på betygskriterier som är formulerade i form av mer sammanhängande beskrivningar av vilken kunskapsprofil som krävs (holistisk bedömning).14 Utredningen har därför konstaterat att den mer sammantagna bedömning som vi föreslår i sig inte kräver någon förändring av själva betygsskalan. Utredningen har inte velat föreslå en betygssättning som ligger alltför långt ifrån den rådande, då vi menar att betygsskalan och före- komsten av betygssteg med preciserade kriterier är accepterade och väl förankrade hos lärarna. Vi har därför valt en modell som möjlig- gör en betygssättning där kunskaper kan kompenseras mot varandra som betygsskalan och preciserade kriterier för tre av betygsstegen behålls. Enligt vår bedömning behöver då inte heller nuvarande kurs- och ämnesplaner ändras.15 Det ingår inte i vårt uppdrag att föreslå ändringar av hur de tre preciserade betygsstegen beskrivs. Mot bakgrund av att betygsskalan kan kvarstå även om bedömningsprinciperna ändras konstaterar vi dock att det är möjligt att framöver revidera beskrivningarna av betygsstegen om det bedöms som nödvändigt. Det är också möjligt att ändra antalet preciserade betygssteg, om det skulle bli aktuellt. Även betygsskalans omfattning med fem godkända steg är för- ankrad i lärarkåren. Under utredningens möten med elever och lärare har det inte framkommit kritik mot betygsbeteck- ningarna eller antalet betygssteg, och det verkar också uppskattat att betygsskalan är mer differentierad än tidigare (fem godkända steg mot tre godkända steg i det tidigare målrelaterade betygssystemet).16 Det är därför enligt utredningen angeläget att betygsbeteckningarna för de fem godkända betygen, det vill säga A–E, kvarstår. 2008/09:66. 15Utredningen föreslår dock att ämnesplanerna i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan bör ses över vid införandet av ämnesbetyg, se kapitel 11. 16Den nuvarande svenska betygsskalan är inspirerad av den så kallade ECTS-skalan vilken används vid högskolor och universitet i för att översätta betyg mellan olika system. Förslag om kompensatorisk betygssättning 12.1.3Skolformer som ska omfattas av kompensatorisk betygssättning Vårt förslag om kompensatorisk betygssättning omfattar grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå samt vuxenutbildning som särskild utbildning på gym- nasial nivå. Nuvarande betygsskala används i alla skolformer. Underkända betyg används dock inte i grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning på grund- läggande respektive gymnasial nivå. I grundsärskolan ges dessutom enbart betyg om elev eller vårdnadshavare begär det. De rapporter och möten som vi hänvisar till beskriver främst problemen med betygssättningen i och gymnasie- skolan. Motsvarande problem finns troligtvis även i specialskolan och i viss mån sameskolan. Sameskolan omfattar dock bara års- kurs 1–6 och därmed blir betygssättningen inte lika avgörande som i där elevens slutbetyg i årskurs 9 ligger till grund för antagning till gymnasieskolan. I grundsärskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning som särskild utbildning (se nedan om den särskilda utbildningen på grundläggande nivå) används betygen inte som urvalsinstrument. Utredningen anser dock att trots att skolformerna har olika behov av betyg ska en kompensa- torisk betygssättning gälla alla elever i föreslagna skolformer efter- som det är av stor vikt att betygen på ett rättvisande sätt speglar elevernas kunskaper, oavsett vad betygen ska användas till. 12.2Betygskriterier och kriterier för bedömning ska beskriva kunskapsnivåer Utredningens förslag: Begreppet betygskriterier ska ersätta begreppet kunskapskrav i , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, kom- munal vuxenutbildning på gymnasial nivå, vuxen- utbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå, vuxenutbildning på grundläggande nivå, vuxenutbild- Förslag om kompensatorisk betygssättning ning i svenska för invandrare (sfi) och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå. Det ska finnas nationella betygskriterier för betygsstegen A, B, C, D, E och Fx.17 För betygsstegen A, C och E ska det finnas preciserade betygskriterier som beskriver de typiska kunskaperna för respektive steg. För betygsstegen B, D och Fx ska det finnas betygskriterier som relaterar till ett över- och/eller underliggande preciserat steg. Det ska även finnas nationella betygskriterier för betygs- steget Godkänt i den förenklade betygsskalan som gäller för vuxenutbildning på grundläggande nivå, vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå. 12.2.1Betygsstegen A, B, C, D, E och Fx ska ha nationella betygskriterier I länder som likt har standardbaserade läroplaner definieras både vilka kunskaper en elev ska uppnå och vilken kvalitet de kun- skaperna ska ha. Detta kan göras på olika sätt, och många skolsystem använder sig av allmänna beskrivningar för varje steg i skalan, eller beskriver olika kunnande för de olika stegen. Som nämnts har de svenska kunskapskraven och skalans reglering, i ett internationellt perspektiv, utformats på ett relativt unikt sätt. Dels beskrivs kun- skapsnivån för varje betygssteg genom detaljerade beskrivningar av kunskapens kvalitet med hjälp av värdeord, dels finns en regel om att en elev vars kunskaper i någon del motsvarar kravet för betyget E aldrig kan få ett högre betyg än betyget D (se vidare kapitel 8). Kun- skapskraven är förutom att vara detaljerade också omfattande, vilket sammantaget gör dem svårtolkade för lärarna och kan leda till olik- värdighet i betygssättningen. Begreppet betygskriterier användes för den målrelaterade betygs- skalan som fanns i –2011.18 Dessa kriterier var annorlunda utformade än dagens kunskapskrav, eftersom betygskriterierna på olika betygssteg beskrev olika kunskapsformer, enkelt uttryckt mest faktakunskaper på betyget G och förmågan att analysera på betygen 17I kapitel 13 föreslår utredningen att ytterligare ett underkänt betygssteg införs, betyget Fx. 18Hösten infördes nuvarande betygsskala. Förslag om kompensatorisk betygssättning VG och MVG. Betygssättningen hade även inslag av kompensation eftersom en särskilt väl utvecklad förmåga avseende något eller några kriterier kunde väga upp brister avseende ett eller ett par andra kriterier gällande betygen VG och MVG. Enligt utredningen har begreppet kriterier ett annat signalvärde än begreppet kunskapskrav. Kriterier är mindre strikt och signalerar snarare att elevens kunskaper ska jämföras mot en preciserad nivå där kunskaperna kan variera och spridas ut över flera av nivåerna. Som framgått tidigare är det också rimligt att i ett system där kun- skaper kan kompenseras mot varandra använda ett begrepp som signalerar mer generella, typiska kunskaper för varje preciserat steg. Kunskapskrav signalerar att eleven ska uppnå alla de krav som ställs på dem kunskapsmässigt. Begreppet kunskapskrav är också starkt förknippat med nuvarande reglering att alla krav måste vara upp- fyllda för att en elev ska få ett visst betyg. Därför är det vår upp- fattning att det inte bör användas för betyg som inte omfattas av denna regel och där betygssättningen är kompensatorisk. Betygskriterierna för betygen A, C och E kommer fortsatt att vara preciserade, det vill säga de kommer att i löpande text beskriva de typiska kunskaperna för respektive betygssteg. Betygskriterierna för B, D och Fx kommer att relatera till en över- och/eller under- liggande nivå (se mer i avsnitt 12.4). På detta sätt liknar betygs- kriterierna dagens system med kunskapskrav. Vi föreslår inga ändringar av kunskapskravens utformning. Skill- naden enligt vårt förslag är att betygsnivåerna byter namn från kunskapskrav till betygskriterier. Vi anser att betygskriterier är ett mer ändamålsenligt begrepp i ett system med kompensatorisk betygssättning. Eftersom begreppet dessutom är känt av de flesta verksamma lärare anser vi att det är lämpligt att använda när betygs- sättningen blir kompensatorisk. De reviderade kunskapskraven för den obligatoriska skolan anser vi också ligger nära vår definition av kriterier, alltså mer av en generell beskrivning av en kunskapsnivå. Betyget E kommer fortsatt att ha betygskriterier som ska uppnås i sin helhet (se mer i avsnitt 12.3), medan betygen A–D omfattas av en kompensatorisk princip. Betyget E skulle av den anledningen kunna behålla begreppet kunskapskrav, men för att betygsskalan inte ska upplevas som otydlig och därmed svår att tillämpa anser vi att kunskapskrav och betygskriterier inte ska användas parallellt i betygs- systemet. Den tidigare målrelaterade betygsskalan med betygen G, Förslag om kompensatorisk betygssättning VG och MVG hade även den samma benämning på samtliga betygs- steg (betygskriterier) trots att betygen VG och MVG omfattades av en kompensatorisk princip medan G inte gjorde det. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att begreppet betygskriterier ska ersätta begreppet kunskapskrav och att nationella betygskriterier ska finnas för betygsstegen A, B, C, D, E och Fx. 12.2.2Verksamheter med en förenklad betygsskala ska ha nationella betygskriterier för betygssteget Godkänt Den förenklade betygsskalan ska införas från i vuxenutbildning på grundläggande nivå, vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå. Betygsskalan ska bestå av betygen Godkänt och Icke godkänt.19 Inom komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå ska endast betyget Godkänt använ- das. För den elev som inte uppnår betyget Godkänt ska ett intyg om att eleven har deltagit i kursen utfärdas. Motiven för införandet av den förenklade betygsskalan är att betygen inom vuxenutbild- ning på grundläggande nivå, sfi och vuxenutbildning som särskild utbildning på grundläggande nivå inte fyller någon funktion som urvalsinstrument samt att betygssättningen tar betydande lärar- resurser i anspråk. Vi menar att det är viktigt att betygssystemet är enhetligt och lätt att förstå. Det är därför inte lämpligt att ha flera olika begrepp för att beskriva kunskapsnivån för olika betygssteg utan begrepp som beskriver kunskapsnivåer bör vara likartade i hela skolsystemet. Vi föreslår därför att begreppet betygskriterier används i alla skolformer där det sätts betyg. Betyget Godkänt kommer dock inte att omfattas av en kompensatorisk princip, utan precis som för betyget E måste elevens kunskaper motsvara alla betygskriterier för att eleven ska få betyget Godkänt. 2019/20:105, bet. 2019/20: UbU22, rskr. 2019/20:300. Förslag om kompensatorisk betygssättning 12.2.3Kriterier för bedömning ska användas när betyg inte sätts Utredningens förslag: Begreppet kriterier för bedömning ska ersätta begreppet kunskapskrav i årskurser eller för ämnesområden där betyg inte sätts, det vill säga i årskurs 1 och 3 i och sameskolan, i årskurs 3 i grundsärskolan, i årskurs 1 och 4 i special- skolan samt för ämnesområden inom grundsärskolan och gym- nasiesärskolan. I skolformer där betyg sätts ska begreppet betygskriterier signalera att elevernas kunskaper först bedöms och sedan betygssätts. används begreppet kunskapskrav i årskurs 1 och 3 i och same- skolan, i årskurs 3 i grundsärskolan, i årskurs 1 och 4 i specialskolan samt för ämnesområden i grundsärskolan. För ämnesområden i gymnasiesärskolan används begreppet kravnivå. Skolan är dock, som nämnts, inte betjänt av att det finns många olika begrepp för bedöm- ning av elevers kunskapsnivåer. Vi anser därför att även årskurser och ämnesområden där betyg inte sätts bör omfattas av den nya begreppsapparaten och föreslår därför att begreppet kriterier för bedömning används. För årskurs 1 i , sameskolan och specialskolan finns kunskapskrav i läsförståelse. För dessa skolformer och för grundsärskolan finns även kunskapskrav i årskurs 3 (årskurs 4 i specialskolan) i ämnena svenska, svenska som andraspråk, matematik samt de samhällsorienterande och naturorienterande ämnena.20 Den kompensatoriska principen omfattar enligt vårt förslag bedömning som görs i förhållande till betygskriterier i skolformer där betyg sätts. Det innebär att eleverna i ovan nämnda årskurser och skolformer ska uppfylla kriterierna för bedömning i sin helhet och att den kom- pensatoriska principen inte är tillämplig. För ämnesområden inom grundsärskolan och gymnasiesärskolan finns två steg för bedömningen: för grundläggande kunskaper och för fördjupade kunskaper. Grundläggande kunskaper ska ange den nivå som alla elever förväntas uppfylla medan fördjupade kunskaper ska ange nivån för de elever som kan komma längre i sin kunskaps- utveckling. Bedömningen av elevernas kunskaper i ämnesområden 20Skolförordningen (2011:185). Förslag om kompensatorisk betygssättning utgår i stor utsträckning från elevens förutsättningar. Eftersom inga betyg sätts omfattas inte heller ämnesområdena av vårt förslag om kompensatorisk betygssättning. 12.3Betyget E kan inte kompenseras Utredningens förslag: För betyget E måste en elevs kunskaper motsvara samtliga betygskriterier för E. 12.3.1Betyget E ska ha kriterier som ska uppfyllas i sin helhet Utredningen föreslår att en elev ska uppfylla samtliga betygskriterier för att få betyget E. Det innebär att det inte ska vara möjligt att kom- pensera kunskaper som bedöms vara under godkäntgränsen med kunskaper som bedöms vara över godkäntgränsen. Utredningen föreslår därmed ingen förändring av nuvarande reglering av betygs- sättningen för betyget E. För att få betyget E ska betygskriterierna vara uppfyllda, vilket innebär att elevens kunskaper ska motsvara allt det som finns preciserat i betygskriterierna för E. Även för de övriga godkända betygen A–D, där kunskaper på olika nivåer kan kom- penseras mot varandra, ska alltid kunskaperna som lägst motsvara betyget E. Eleven ska annars få ett underkänt betyg. Överväganden om att kunna kompensera betyget E Att kompensatorisk betygssättning inte ska tillämpas för betyget E innebär att nuvarande godkäntgräns behålls. Utredningen har inte i uppdrag att utreda godkäntgränsen men frågan gränsar till våra uppdrag om att utreda kompensatoriska inslag i betygssystemet och hur återkoppling kan ske på den underkända nivån. Vi har därför övervägt att det även ska vara möjligt att kompensera betyget E genom att kunskaper som bedöms till nivån under betygskriterierna för betyget E kompenseras med kunskaper på den godkända nivån. Läraren skulle i en sådan modell ha möjlighet att sätta ett godkänt betyg om en elev har kunskaper på nivån under betyget E på någon enstaka del av betygskriterierna men i övrigt goda kunskaper som Förslag om kompensatorisk betygssättning uppväger, samt om lärarens bedömning är att eleven har nödvändiga kunskaper för att gå vidare till nästa nivå i utbildningssystemet. Utredningen anser dock att en sådan ”uppmjukning” av godkänt- gränsen är en så stor förändring att den skulle behöva utredas i sär- skild ordning. Den skulle till exempel få följder för antagningen till både gymnasieskola och högre utbildning. Behörighetsreglerna är kopplade till om eleven fått lägst betyget E i ett antal ämnen, och detta skulle behöva ses över i ett system utan godkäntgräns. God- käntgränsen är vidare starkt kopplad till elevens rätt till stöd. Enligt skollagen ska insatser i form av extra anpassningar eller särskilt stöd sättas in om det finns risk för att en elev inte når de kunskapskrav som minst ska uppnås.21 Om det vid betygssättningen skulle vara möjligt att tillämpa en kompensatorisk princip som medför viss otydlighet gällande godkäntgränsen finns det risk att elever skulle kunna få ett godkänt betyg i stället för att adekvata och ibland kostsamma stödinsatser sätts in. Vi menar att en ”uppmjukad” god- käntgräns även skulle innebära att reglerna för stöd behöver ses över.