sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — De ansvarsroller som utvecklats berördes översiktligt i kapi- tel 4. Former och innehåll för tillstånd respektive anmälan och senare tillsyn ser olika ut för större och små avloppsanläggningar. Histo- riskt kommer regler om småskalig rening av avloppsvatten i huvud- sak från den tidigare hälsoskyddslagstiftningen, medan regleringen av större reningsverk kommer från miljöskyddslagstiftningen. Trots den samordning som skett genom , hanteras fortfarande reglerna för prövning olika.42 Vilka regler som gäller för prövning behandlas i avsnitt 5.5.3. Nedanstående matris redovisar översiktligt hur prövnings- och till- synsarbetet normalt fördelas med avseende på reningsverkens storlek. Vissa undantag finns. 39Nässjö kommun (2017), Avfallsplan 2018–2021, , , och Melle- ruds kommuner (2018), Gemensam avfallsplan för de fyra Dalslandskommunerna, samråds- version , kommun (2018), Renhållningsordning – Avfallsplan 2018–2022. 40Eskilstuna kommun (2017). Avfallsplan 2018–2022. 41Gästrike återvinnare (2015), Från avfallshantering till resurshushållning, Avfallsplan för , , och 2016–2020, (2018), Avfallsplan 2020–2030. Havs- och vattenmyndigheten (2015), Juridiken kring vatten och avlopp, Rap- port 2015:15. Avloppsslam i ett systemperspektiv Beteckningar: () och Havs- och vattenmyndigheten (HaV). 5.3Miljömål och hållbar utveckling beslutade om en ny målstruktur för miljöarbetet.44 Målstrukturen innebär att miljöarbetet ska vara strukturerat med ett utvecklat generationsmål, 16 miljökvalitetsmål och etappmål på väg mot generationsmålet. Målen beskriver det tillstånd som ska nås för den svenska miljön och ska därmed tjäna som riktmärken för arbetet med att lösa våra miljöproblem. Generationsmålet innebär att nästa generation ska få ta emot ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta. Flera miljökvalitetsmål kopplar direkt eller indirekt till frå- gorna om samhällets hantering av avloppsslam och åtgärder för åter- av fosfor ur slammet. Det gäller främst målen Giftfri miljö, God bebyggd miljö, Ingen övergödning, Bara naturlig försurning och Begränsad klimatpåverkan. I generationsmålet har två av sju strecksatser direkt bäring på hus- hållning med näringsämnen och andra naturresurser, de anger att 43Vilken myndighet som är tillsynsmyndighet beror på om anläggningen utgör s.k. A-, B- eller C-verksamhet. Det kan vara kommunen eller beroende på anläggningens art och storlek. 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. Avloppsslam i ett systemperspektiv 1.kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen, samt att 2.en god hushållning sker med naturresurserna.45 Målet Giftfri miljö innebär bland annat, utifrån den lydelse som riks- dagen beslutade om 2010, att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Halterna av naturfrämmande ämnen skulle vara nära noll och deras påverkan på hälsa och miljö försumbar. Halterna av naturligt förekommande ämnen skulle enligt detta miljökvalitetsmål vara nära bakgrundsnivåerna. Beslut fattades även om ett antal etappmål, bland annat om särskilt farliga ämnen och giftfria och resurseffektiva kretslopp. Regelverk och ekonomisk styrning har på olika sätt sökt begränsa förekomsten av farliga ämnen genom förbud, restriktioner eller beskattning. Flera av dessa åtgärder har direkt bäring på att minska den framtida exponeringen och före- komsten av oönskade ämnen som samlas i samhällets avloppssystem. Då miljökvalitetsmålet Giftfri miljö fastställdes, gjordes även bedöm- ningen att det krävdes betydande insatser och skulle ta i anspråk. Nya regler borde beslutas internationellt och inom EU, eftersom arbetet till stor del vilade på kunskapsutveckling, substitu- tion och det gemensamma regelverket under Reach. För att underlätta möjligheterna att nå generationsmålet och miljö- kvalitetsmålen fastställdes etappmål inom prioriterade områden. Tidi- gare fastställda delmål skulle upphöra att gälla när nya etappmål beslutades. Ett etappmål om särskilt farliga ämnen fastställdes, där spridningen behövde förebyggas och minska genom kunskapsutveck- ling, information och utveckling av regelverket, bland annat inom läkemedelsområdet. En förutsättning för att uppnå målet uppgavs vara att Kommissionen genomför relevanta regelverk och inte fördröjde viktiga moment i den planerade implementeringen. Etapp- målet tidsattes för åtgärder –2020, som kunskapshöjande insatser, information om hälso- och miljöfarliga ämnen som ingår i 45Naturvårdsverket (2013). Generationsmålet – Tankar om miljöpolitik och samhällsomställning. Avloppsslam i ett systemperspektiv material och varor samt förbättrad tillsyn och regeltillämpning inom EU. Det har visat sig att etappmålet, trots flera insatser, inte kunnat nås.46 Ytterligare ett etappmål med bredare inriktning inom avfallsom- rådet fastställdes inom miljömålssystemet 2012 avseende ökad resurs- hållning i livsmedelskedjan. Betydande samhällsekonomiska och miljö- mässiga vinster kan uppnås om samhället kan hushålla med resurser genom att ta vara på och återvinna den näring och energi som finns i avfall som uppstår vid produktion och konsumtion av livsmedel. Insatser skulle enligt detta etappmål vidtas så att viss andel av mat- avfallet sorterades ut från hushåll, storkök, butiker och restauranger och behandlades biologiskt så att växtnäringen togs tillvara. En betydande andel av matavfallet skulle också behandlas så att energi togs tillvara. Målet har ännu inte nåtts. Det angavs att om matavfall behandlas biologiskt genom kompostering eller rötning, så kunde utsläppen av växthusgaser minska. Växtnäring, som fosfor, kunde också tas tillvara och återföras i kretsloppet. Rötning ger energi i form av biogas och kan ersätta annan, icke-förnybar energiproduktion.47 Det saknas mål och etappmål för cirkulär återföring av fos- for och andra näringsämnen. En översikt kring tidigare angivelser finns i kapitel 10. genomför var fjärde år en fördjupad utvärdering av miljömålen. fördjupade utvärdering kons- tateras att det fanns såväl lokala som regionala behov som anknöt till detta. Det gäller t.ex. behovet av kunskaper om hur livsmedelsför- sörjning kan säkerställas med lokala kretslopp av naturresurser och näringsämnen.48 Ökad och säker materialåtervinning lyfts fram inom det svenska miljömålssystemet även om det saknas enskilda miljökva- litetsmål för detta. Det framstår också som uppenbart att betydande miljövinster kan uppnås vid materialåtervinning, jämfört med att utvinna och använda nya råvaror. Studier visar att materialåter- kan minska den mängd råvara som behöver utvinnas, minska energianvändningen, hålla tillbaka utsläppen av koldioxid, försurande ämnen och flyktiga kolväten.49 Återvinningen behöver dock ske så 48Naturvårdsverket (2019). Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019 – med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan. 49Naturvårdsverket (2017). Giftfria och resurseffektiva kretslopp. Vägledning för ökad och säker materialåtervinning, s. 25. Avloppsslam i ett systemperspektiv att innehåll av farliga och särskilt farliga ämnen inte återvinns och sprids på ett för människors hälsa och miljön okontrollerbart sätt. beskriver i sin vägledning för materialåtervin- ning tre sorters förebyggande arbete som är särskilt viktiga då det gäller giftfria och resurseffektiva kretslopp: •Utfasning av särskilt farliga ämnen, •Information om innehåll, t.ex. särskilt farliga ämnen, och Då det gäller avloppsslam och återvinning av dess näringsämnen, mot- svaras den avslutande punkten främst av det viktiga uppströmsarbetet och effektivare processer i reningsverkens för att hantera särskilt far- liga ämnen. pekar i sin vägledning på att material- återvinning förutsätter efterfrågan. Det gäller i hög grad också för avloppsslam, vare sig det gäller spridning av hygieniserat slam på jord- bruksmark eller utvinning och återföring av fosfor och andra närings- ämnen ur slammet. Ett flertal faktorer kan påverka efterfrågan på åter- vunnet material och därmed avgöra förutsättningarna för återföring i kretsloppet. Dessa aspekter på materialåtervinning i effektiva krets- lopp behandlas närmare i kapitel 10. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö definition av miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö ut- går från att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Det framgår vidare att natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utfor- mas på ett miljöanpassat sätt och så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas. Tio preciseringar har fastställts för miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö. I dessa preci- seringar anges även förhållanden som har bäring på avfalls- och kretsloppsfrågor. Några nyckelord är hälsa och säkerhet, hållbarhet, infrastruktur och klimatpåverkan. En särskild precisering ägnas åt hållbar avfallshantering, som betonar såväl tillvaratagandet av avfallets resurser som att risker för hälsa och miljö ska minimeras. 50Ibid., s. 27. Avloppsslam i ett systemperspektiv lingen i många av landets städer och större tätorter innebär bland annat ökat befolkningstryck, ökade krav på va-huvudmännen och ökade transporter. Det bedöms inte möjligt att nå miljökvalitetsmålet till 2020.51 Aktuella insatser inom området avser bland annat strategiarbete (Levande städer) och en rad inrättade stöd, bland annat med inrikt- ning på klimateffekter.52 Miljökvalitetsmålet anger att halterna av gödande ämnen i mark och vatten ska inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förut- sättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Övergödning drabbar marker såväl som sjöar, vattendrag och hav. Problemen är främst uttalat i , men förekommer i hela landet. En stor del av de mest bety- delsefulla utsläppen begränsas av internationella avtal. Fordonstrafik, industrier och internationell sjöfart spelar betydande roll för över- gödningen.53 Av den antropogena kväve- och fosforbelastningen står jordbruket för den största andelen i , följt av utsläpp från avloppsreningsverk.54 En rad åtgärder har vidtagits för att möta miljö- kvalitetsmålet. Inom vattenförvaltningens område har miljökvalitets- normer och åtgärdsprogram för vatten fastställts för perioden . Åtgärdsprogrammen riktas mot myndigheter och kommuner. Medel har avsatts för lokala vattenvårdsprojekt för att minska till- förseln av fosfor och kväve till vatten. Det har stärkt det lokala åt- gärdsarbetet för att minska övergödningen, bland annat struktur- kalkning av , anläggning av våtmarker och dagvattendammar samt utveckling av kommunala va-planer. Ytterligare åtgärder har vid- tagits inom ramen för Landsbygdsprogrammet och genom rådgiv- ning inom Greppa Näringen.55 51www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/god-bebyggd-miljo/preciseringar-av-god-bebyggd- miljo, . 2017/18:265. 53www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/ingen-overgodning, . 54Havs- och vattenmyndigheten (2019). Ingen övergödning - Fördjupad utvärdering av miljö- kvalitetsmålen 2019. Rapport 2019:1, s. 14. 2017/18:265. Avloppsslam i ett systemperspektiv Resurser har vidare avsatts för åtgärder mot läckage av fosfor från sediment till sjöar och kustvatten, återcirkulering av näringsämnen genom s.k. blå fånggrödor, förstärkta kunskapsunderlag, lokalt åt- gärdsarbete och samverkan mellan olika aktörer. Resurser har också avsatts för att förstärka arbetet med tillsyn och tillsynsvägledning av avlopp.56 Även regeringsuppdragen ”Pilotområden mot övergödning” och ”Förstärkt lokalt åtgärdsarbete mot övergödning” syftar till att minska övergödningen. Arbetet genomförs av Havs- och vattenmyn- digheten tillsammans med andra myndigheter och utgör en del av regeringens fleråriga satsning på Rent hav.57 Miljökvalitetsmålet Bara naturlig försurning Målet anger att försurande effekter av nedfall och markanvändning ska underskrida gränsen för vad mark och vatten tål. Nedfallet av försurande ämnen ska inte heller öka korrosionshastigheten i mark- förlagda tekniska material, vattenledningssystem, arkeologiska före- mål och hällristningar. Målets preciseringar avser motverkan av sådana försurande effekter som gäller atmosfäriskt nedfall av svavel- och kväveföringar, markanvändning och skogsbruk, försurade sjöar och vattendrag samt försurad mark. Den stora utmaning som lyfts fram gäller fortsatt begränsning av försurande utsläpp från transportsektorn i och internationellt. Utsläpp av svaveldioxid, kväveoxider och ammoniak bidrar till försur- ningen. De kommer främst från framför allt från väg- och sjötrafik, värme- och elkraftverk, industrier samt jordbruk.58 Målet innebär att halten av växthusgaser i atmosfären i enlighet med för klimatförändringar ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. 57Miljö- och (2017). Rent hav – Fakta-pm, . 58www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/bara-naturlig-forsurning, . Avloppsslam i ett systemperspektiv sammans med andra länder ett ansvar för att det globala målet kan upp- nås. Den precisering angivit innebär att den globala medel- temperaturökningen begränsas till långt över förindustriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen . ska verka internationellt för att det globala arbetet inriktas mot detta mål.59 Regeringen konstaterar att den globala utvecklingen är negativ i förhållande till målet. Även i har utsläppsminskningarna nu stannat av. Industri och inrikes transporter står för vardera en tredje- del av växthusgasutsläppen, medan jordbruket svarar för 14 procent.60 Agenda 2030 med 17 globala mål för hållbar utveckling ersatte 2016 de åtta milleniemålen som världens länder hade arbetat med inom FN-systemet . De 17 målen är indelade i 169 delmål och medel med tillhörande indikatorer. Målen syftar till att utrota fattig- dom och hunger, förverkliga de mänskliga rättigheterna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess naturresurser. Målen anges som integrerade och odelbara och balanserar tre dimen- sioner av hållbar utveckling, den ekonomiska, sociala respektive miljö- mässiga.61 Den svenska Agenda 2030-delegationen har i en särskild nuläges- beskrivning lagt grunden för en handlingsplan för genomförande- arbetet, där ska vara ledande i genomförandet av agendan.62 I handlingsplanen redogör regeringen för en politik för omställningen mot hållbar utveckling.63 Flera av de globala målen med de olika delmålen berör utred- ningens område. Inom mål 6, rent vatten och sanitet, anges som del- mål till 2030 ambitionen att utöka det internationella samarbetet och stödet för kapacitetsuppbyggnad till utvecklingsländerna inom vat- 59www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/begransad-klimatpaverkan/precisering-av- begransad-klimatpaverkan, . 2019/20 :1, UO 20, s. 28. 61www.regeringen.se/regeringens-politik/globala-malen-och-agenda-2030/17-globala-mal- for-hallbar-utveckling, . 63Regeringskansliet (2018). Handlingsplan Agenda 2030, 2018–2020. Avloppsslam i ett systemperspektiv ten- och sanitetsrelaterade verksamheter och program, bland annat rening av avloppsvatten, återvinning och återanvändning. Mål 11 om hållbara städer och samhällen innehåller delmålet att minska städernas negativa miljöpåverkan per person, bland annat genom att ägna särskild uppmärksamhet åt luftkvalitet samt hanter- ing av kommunalt och annat avfall. Mål 12 avser hållbar konsumtion och produktion. Till delmålen hör att uppnå miljövänlig hantering av kemikalier och alla typer av avfall under hela deras livscykel, i enlighet med det överenskomna internationella ramver- ket, samt avsevärt minska utsläppen av dem i luft, vatten och mark i syfte att minimera deras negativa konsekvenser för människors hälsa och miljön. Till 2030 ska mängden avfall väsentligt minska genom åtgärder för att förebygga, minska, återanvända och återvinna avfall. Mål 15 innebär bland annat att skydda, återställa och främja ett hållbart nyttjande av landbaserade ekosystem.64 I det svenska arbetet pekas i handlingsplanen på ett klimatpolitiskt ramverk som sätter ramarna för samhällets aktörer, bland annat med målet att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären 2045. Då det gäller de enskilda målen anges för mål 6 att avgörande steg ska tas inom miljömålssystemet. Det gäller bland annat generations- målet och miljökvalitetsmålen Giftfri miljö, Ingen övergödning, Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet samt God bebyggd miljö. Regeringen satsar på havs- och vattenmiljö för bättre vattenkvalitet och stärker den integrerade vattenförvaltningen. Inom mål 12 pågår genomförandet av kommissionens meddelande om cirkulär ekonomi . Förslag till en nationell plaststrategi och samordning av produkt-, kemikalie-, och avfallspolitiken samt förslag till indikatorer för en cirkulär ekonomi har också presenterats. Arbete sker inom området Giftfri miljö, vidare medverkar i arbetet för ett internationellt ramverk för farliga kemikalier. Mikroplaster utgör ett orosmoment då det gäller spridningen av avloppsslam på jordbruksmark. har i anslutning till mål 14 om resurser infört ett förbud mot mikroplaster i vissa kos- metiska produkter. Aktivt arbete sker även för att minska mängden plastavfall som hamnar i hav och sjöar. Ytterligare information om mikroplaster ges i kapitel 8. Mål 15 kring terrestra ekosystem rör ett flertal av de svenska miljömålen. 64www.regeringen.se/regeringens-politik/globala-malen-och-agenda-2030,. Avloppsslam i ett systemperspektiv Flera fokusområden anges i regeringens handlingsplan. Ett av dem gäller en samhällsnyttig, cirkulär och biobaserad ekonomi. Där produ- ceras och förädlas biomassa hållbart för att möjliggöra ökad använd- ning inom en rad olika samhällssektorer. Resurseffektivitet efter- strävas för att uppnå största möjliga samhällsnytta. Det blir centralt för en cirkulär ekonomi att begränsa avfallet och att återvinna på ett resurseffektivt sätt samt fasa ut farliga kemikalier. Det betonas också att en konkurrenskraftig och hållbar livsmedelskedja ska främjas, vilket ger stöd för hållbara och hälsosamma matvanor.65 lämnades en statistisk lägesbild avseende genomföran- det av Agenda 2030 i . Flera positiva resultat kan påvisas, t.ex. då det gäller sociala indikatorer, som jämställdhet. Inom områden som rör planetär och samhällelig hållbarhet är resultaten mer varierade. Det noterades bland annat att vattenanvändningen minskar, särskilt tydligt inom jordbruket. Halterna av hårt reglerade miljögifter minskar i modersmjölk och blod i , medan halterna av vissa ämnen som ännu inte reglerats ökar. Indikationer finns på ett minskat behov av hälso- eller miljöfarliga kemikalier i produktionen av olika varor och tjänster. Det konstateras vidare att mängden farligt avfall minskar, som kemikalier, färger, lösningsmedel och förorenad jord. Totalt sett ligger dock mängden farligt avfall per person i väsentligt över EU-genomsnittet. Hushållen genererar mest farligt avfall, följt av byggverksamhet. Matavfallet från hushållen minskar också. Då det gäller utsläppen av växthusgaser, har ingen påtaglig förändring skett . De växthusgasutsläpp som förknippas med import är högre än de konsumtionsutsläpp som sker i . Merpar- ten av utsläppen från konsumtion utgörs av privatpersoners kon- sumtion av t.ex. livsmedel och transporter. Förlusten av biologisk mångfald i har inte hejdats, hastigheten med vilken arter försvinner har inte heller bromsats upp. En rad effekter kan vidare påvisas då det gäller hälsorelaterad hållbarhet. Antibiotikakonsum- tionen har minskat , liksom rökning och alkoholkonsum- tion. Andelen vuxna med fetma ökar dock kraftigt, hälften av den vuxna befolkningen bedöms ha övervikt eller fetma, vilket är i nivå med genomsnittet inom EU. Sammantaget bedöms det fortsatt svårt att se att många av de nationella miljömålen ska kunna uppnås.66 65Regeringskansliet (2018). Handlingsplan Agenda 2030, 2018–2020. 66Statistiska centralbyrån (2019). Genomförandet av Agenda 2030 i . Statistisk läges- bild 2019. Avloppsslam i ett systemperspektiv 5.3.3EU:s åtgärdspaket för en cirkulär ekonomi Kommissionen antog ett åtgärdspaket för den cir- kulära ekonomin med en handlingsplan där produkters hela livscykel omfattas. Det innebär åtgärder från design, materialval, produktion och konsumtion till avfallshantering och returråvarumarknaden. I anslutning till en uppföljning av åtgärdsplanen presenterades 2017 även •en plattform för finansiering av den cirkulära ekonomin tillsam- mans med Europeiska investeringsbanken, •riktlinjer till medlemsstaterna om omvandling av avfall till energi, samt •förslag till utvecklad lagstiftning om vissa farliga ämnen i elektrisk och elektronisk utrustning.67 Implementeringsarbetet har bland annat resulterat i en EU-strategi för hantering av plaster, ett ramverk för monitorering som ska täcka olika faser i produktionen och en rapport om kritiska råvaror och material inom den cirkulära ekonomin.68 5.3.4EU:s lista över kritiska råmaterial Tillgången till råmaterial är kritiskt med avseende på EU:s långsik- tiga industriella och ekonomiska utveckling. Sådana råmaterial utgör också en viktig utgångspunkt för att säkra fortsatt utveckling av miljö- teknik, t.ex. solpaneler, vindturbiner, elfordon och energieffektiv belysning. Kommissionen har med denna utgångspunkt tagit fram en lista över för gemenskapen kritiska råmaterial (CRM), som löpande uppdateras och ses över.69 Inom ramen för Aktionsplanen för cirku- lär ekonomi publicerades en rapport om kritiska råmaterial. Där beskrivs bland annat behoven av fosfor med den förorenings- problematik som kan finnas vid återföring av fosfor i form av av- loppsslam eller sekundära gödselprodukter som innehåller fosfor.70 67http://europa.eu/rapid/press-release_IP-17-104_sv.htm, . 68http://ec.europa.eu/environment/circular-economy/index_en.htm, 2+019-02-06. 69http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/critical, . 70EU-Commission (2017). Report on critical raw materials and the circular economy, , s. 84–85, 98. Avloppsslam i ett systemperspektiv Flera av dagens stora miljöproblem beror på att människan på olika sätt satt de naturliga kretsloppen ur spel vilket ökat belastningen på miljön. Detta skapar i förlängningen storskaliga förändringar i eko- systemen. Frågan om fosfor som ett av flera kritiska råmaterial sam- manhänger med diskussionen om s.k. planetära gränsvärden. Natur- vårdsverket lyfte dessa frågor i sin rapportering kring fosforåterföring 2013.71 Användningen av fosfor och kväve riskerar enligt forskningen att sätta jordens naturliga fosfor- och kvävecykler ur spel.72 Det sam- manhänger i betydande grad med att fosfor tillförs genom indu- striellt producerad mineralgödsel i växttillgänglig form (främst fos- fater), samt kväve i växttillgänglig eller lätt omvandlingsbar form (reaktivt kväve). Kväve tillförs också atmosfären och vattenmiljöer via förbränningsprocesser, i hög grad fossila bränslen, då den nor- malt inerta kvävgasen i luften vid förbränning reagerar med luftens syre och bildar kväveoxider. Dessa oxider är försurande och potenta växthusgaser, i många fall också hälsopåverkande. Funge- rande kretslopp av fosfor och kväve utgör processer för samhälle, odlingssystem och mer övergripande ekosystem som är centrala för människans framtida livsförhållanden. Detta framhålls bland annat i en rapport om strategier för framtida miljö- och hälsomässigt hållbara livsmedelssystem som tagits fram inom det fristående forskarinitiativet .