sou · H8B322 · 2020-04-29 00:00:00 — Parkeringsplatser som anordnas av kommunen kan nyttjas av såväl bilpoolsbilar som andra bilar. De parkeringsplatser som reserveras för delningsfordon kommer endast att kunna nyttjas av motorfordonspoolerna. Detta innebär en restriktion som, bortsett från positiva miljöaspekter på bilanvändningen, kan medföra en effektivitetsförlust vad gäller nyttjandet av parkeringsytorna sammantaget. Detta beror på att det är tänkbart att de för delningsfordon reserverade parkeringsplatserna inte nyttjas i samma utsträckning som innan de reserverades då alla bilar kunde nyttja dessa parkeringsplatser. Det finns därför en risk för att nyttjandegraden för de sammantagna ytorna för parkering minskar och kommunernas inkomster från parkeringsavgifter likaså. En effekt kan också bli att biltrafiken för att söka upp en parkeringsplats ökar bland bilister med privatägda bilar eftersom parkeringsmöjligheterna för sådana fordon minskar när kommunerna reserverar parkeringsplatser för delningsfordon. Utredningen gör ingen monetär uppskattning av dessa tänkbara effekter. Den samhällsekonomiska kostnaden är mycket svår att uppskatta. Kostnaden beror bl.a. på i vilken utsträckning kommunerna väljer att reservera parkeringsplatser för delningsfordon och även på lokaliseringen av de platser i gatuutrymmet som kommunerna väljer att reservera för delningsfordon. 13.18 Inverkan på brottslighet Utredningen bedömer att förslagen inte har några konsekvenser för brottsligheten. 13.19 Inverkan på sysselsättningen Utredningen antar att de föreslagna åtgärderna bidrar till att 600 delningsfordon och 5 400 medlemmar i motorfordonspooler tillkommer. Detta kan medföra en mindre sysselsättningsökning i bilpoolsföretagen, omkring 10–15 heltidstjänster. Utredningens bedömning är att förslagen inte påverkar sysselsättningen bland återförsäljare av nya bilar. 13.20 Inverkan på service i olika delar av landet De föreslagna åtgärderna väntas i första hand öka antalet delningsfordon i större och mindre städer. Mindre orter och landsbygden bedöms inte påverkas av utredningens förslag. 13.21Inverkan på jämställdhet mellan könen och integration I någon mån kan jämställdheten mellan könen påverkas positivt om bilpoolstjänsterna ersätter privat ägande av bilar och andra motorfordon. Enligt utredningen ekonomi är kvinnor och utrikesfödda överrepresenterade bland de personer som inte har råd att äga en bil.28 Bildelning medför ökade möjligheter att få tillgång till bil till en lägre totalkostnad för bilanvändning och utredningens förslag kan förväntas underlätta nyttjandet av bildelningstjänster. Utredningens förslag kan därför gynna kvinnor mer än män eftersom kvinnors disponibla inkomster i genomsnitt är lägre än mäns.29 Utredningens förslag kan också gynna utrikesfödda eftersom denna grupp i genomsnitt har lägre disponibla inkomster än den övriga befolkningen.30 28SOU (2017:22), s. 237. 2019/20:1, Ekonomisk jämställdhet (bil. 30SCB, statistikdatabasen, inkomster och skatter 2018. 13.22Åtgärdernas förhållande till skyldigheter som följer av medlemskap Utredningen har inte identifierat några konflikter med . En analys av förslagens förenlighet med finns i kapitel 11. 13.23Ikraftträdande och behov av särskilda informationsinsatser Utredningen föreslår att åtgärderna ska träda i kraft . Utredningen förslår att ges i uppdrag att tillsammans med och genomföra informationsinsatser om motorfordonspooler. Syftet med uppdraget är att öka kunskapen hos konsumenter om motorfordonspooler och hur dessa kan bidra till ett mer hållbart resande. Utredningen ser inget behov av andra informationsinsatser som följd av de förslag som lämnas i detta betänkande. 14.1Förslaget till lag om motorfordonspooler I lagens inledande paragraf anges syftet med lagen. Transporteffektivitet innebär att de transporter som utförs är så effektiva som möjligt utifrån energi-, miljö- och ekonomiska perspektiv för att åstadkomma tillgänglighet, hållbarhet och konkurrensförmåga. I ett mer transporteffektivt samhälle kan tillgängligheten öka som mängden trafik som krävs för att uppnå motsvarande tillgänglighet kan minska. Genom paragrafen inordnas termer och uttryck som används i lagen om motorfordonspooler i övrig lagteknisk systematik. Beteckningar som används i lagen om motorfordonspooler har samma betydelse som i lagen (2001:559) om vägtrafikdefinitioner och förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner. Paragrafen innehåller en definition av vad som avses med motorfordonspool. I första meningen tydliggörs att det är fråga om en delningstjänst avseende motorfordon, dvs. bilar, motorcyklar och mopeder. Undantag görs dock för moped klass II eftersom dessa inte registreras i vägtrafikregistret. Av första meningen framgår också att det krävs att man är registrerad användare för att nyttja tjänsten. innebär att en person genom ett ramavtal blir medlem i en tjänst för delning av motorfordon. Användaren ska således vara upptagen i ett register hos den juridiska person som tillhandahåller tjänsten. Kravet i första punkten om att tjänsten ska vara allmänt tillgänglig innebär att tjänsten ska vara öppen för allmänheten och att tjänster som endast är tillgängliga för en sluten grupp, t.ex. anställda hos ett företag, utesluts. Det krävs dock inte att tjänsten är öppen för allmänheten dygnet runt. En kommun som använder fordonen i sin verksamhet men som gör fordonen tillgängliga till allmänheten , nätter och kan ändå uppfylla kravet på allmän tillgänglighet. En bedömning av kriteriet får göras i varje enskilt fall. Med att tjänsten är allmänt tillgänglig avses också att den inte är organiserad på ett sådant sätt att allmänhetens användning av tjänsten försvåras, såsom att fordonen placeras ut i områden där människor inte bor eller vistas. En allmänt tillgänglig tjänst bör som regel erbjuda motorfordon i områden där människor bor eller arbetar alternativt i anslutning till knutpunkter för kollektivtrafik. Kraven i andra och tredje punkten särskiljer tjänsten från traditionell biluthyrning genom hyrestidens längd och de avtalsmässiga förhållandena kring uthyrningen. Med uttrycket begränsad tid i andra punkten avses inte en bestämd tidsperiod utan uttrycket syftar endast till att tydliggöra att det rör sig om korttidsuthyrning. Kriteriet om minsta hyrestid innebär att ett fordon ska kunna hyras under mycket korta tidsperioder och säkerställer att tjänsten även kan användas för kortare resor. Kriteriet innebär att en tjänst där minsta möjliga hyrestid uppgår till mer än utesluts från att omfattas av definitionen. Kriteriet i tredje punkten utesluter uthyrning där hyresavtal tecknas vid varje användningstillfälle, vilket ofta är fallet vid traditionell biluthyrning, från definitionens tillämpningsområde. Genom kravet i fjärde punkten dvs. att tjänsten ska tillhandahållas av en juridisk person och den juridiska personen ska vara registrerad som ägare till fordonen i vägtrafikregistret, utesluts uthyrning av fordon som ägs av privatpersoner. Detta innebär att peer-to-peer pooler inte omfattas av definitionen. Samtliga kriterier måste vara uppfyllda för att en tjänst ska omfattas av definitionen. Av andra stycket framgår att vad som sägs i första stycket om ägaren av ett fordon i vissa fall ska tillämpas på innehavaren. bestämmelser finns exempelvis i lagen (2019:370) om fordons registrering och användning. I denna del syftar förslaget att vara så lik ägardefinitionen som finns i annan liknande lagstiftning som möjligt. Bestämmelsen innebär att den som innehar ett fordon enligt ett avbetalnings- eller leasingkontrakt på det sätt som föreskrivs anses som fordonets ägare vid tillämpningen av första stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om miljö- och trafiksäkerhetskrav för delningsfordon. Genom bemyndigandet möjliggörs att det uppställs krav på att exempelvis en viss andel av fordonen ska utgöra miljöbilar och att fordonen uppfyller vissa trafiksäkerhetskrav. I paragrafen klargörs att bestämmelser om yrkesmässig biluthyrning finns i lagen (1998:492) om biluthyrning. 14.2Förslaget till förordning om ändring i trafikförordningen (1998:1276) 3 kap. 54 § I paragrafens tredje stycke görs ett tillägg för delningsfordon. Detta innebär att på en parkeringsplats där endast delningsfordon får parkera får andra fordon inte parkeras eller stannas annat än för på- eller avstigning. 10 kap. 2 § Genom det nya fjärde stycket ges kommunen rätt att reservera parkeringsplatser för delningsfordon. I andra meningen anges att kommunen prövar frågor om tillstånd att parkera enligt sådana föreskrifter. Denna lösning är i linje med regleringen kring boendeparkering. Det är upp till kommunen att besluta om den närmare utformningen av ansökningsförfarandet och tillståndens utformning. 15 kap. 2 § Genom tillägget i paragrafens första punkt klargörs att beslut om parkeringstillstånd för delningsfordon inte går att överklaga. 14.3Förslaget till ändring i förordningen (2001:651) om vägtrafikdefinitioner Paragrafen kompletteras med beteckningen delningsfordon. När uttrycket används i exempelvis trafikförordningen ska denna definition gälla. 6t-bureau de recherche. (2016). Enquête Nationale sur l’Autopartage, Edition 2016 – Etat des lieux technique et méthodologique. 6t-bureau de recherche. (2019). Enquête Nationale sur l’Autopartage, Edition 2019. Akyelken, N., Givoni, M., , M., Plepys, A., Judl, J., Anderton, K., &Koskela, S. (2018). The importance of institutions and policy settings for car sharing – Evidence from the UK, , and . Re- search (EJTIR)(18(4)), s. 340–359. , M., Arnehed, F., & , E. (2019). Delad mobilitet i – utmaningar och möjliga lösningar. , K., Schnurr, M., & , P. (2019). Regelverk och policy i relation till MaaS. Arriva (2020). DriveNow fortsætter rejsen som SHARE NOW, pressmeddelande . Tillgänglig: arriva/nyheder/archive/2020/drivenow-til-share-now. Barios, J.A. & Godier, J.D. (2014). Fleet sizing for flexier carsharing systems: Simulation based approach, Transportation research record, Vol. 2416, s. 1–9. Best, A., & Hasenheit, M. (2018). in : A Case Study on the Circular Economy. (2019). and invest more than € 1 billion in joint mobility services provider, pressmeddelande . (2019) Parkering och PBL. Tillgänglig: /sv/PBL- kunskapsbanken/Allmant-om- PBL/teman/parkering_hallbarhet/pbl/ . (2014). A New Moment for Carsharing in the . (2015). Carsharing: State of the Market and Growth Potential. Auto rental news, . Tillgänglig: /155991/carsharing-state- of-the-market-and-growth-potential. (2007). Effekter av Mobility mangement åtgärder – en analys för baserad på internationell litteratur. , K., Thyrén, M., , E., & Papakatsikas, N. (2019). Delad mobilitet och . (2019a). weiter auf Wachstumskurs. Tillgänglig: weiter-auf-wachstumskurs. (2019b). Carsharing statistic 2019: Carsharing in is still on a growing path, pressmeddelande . (2019c). CarSharing Städteranking 2019. (2020). Immer mehr Städte mit CarSharing-Angebot. Tillgänglig: /immer-mehr-staedte-carsharing- angebot []. , S., Sloman, L., Newson, C., Anable, J., Kirkbride, A., & , P. (2004). Smarter choices: Changing the . , M., , E., Römbo, E., & , Å. (2019). Trafikkommentarer (9A). Celsor, C. (2007). Where does carsharing work? Using geographical information systems to assess market potential, , Vol. 1992, s. 61–69. & Kockelman, K. (2016). Carsharing’s life-cycle impacts on energy use and greenhouse gas emissions, Transportation Re- search part D: Transport and Environment, Vol. 47, s. 276–284. (2019). Citiz: sommes nous. Tillgänglig: [] Clewlow, R. (2016). Carsharing and sustainable behavior: Results from the Area, Transport Policy 51 (2016), s. 158–164. (2019a). Shared mobility, shared cars, where. Tillgänglig: cars/where/ []. (2019b). Shared mobility, Shared cars, who. Tillgänglig: cars/who/ []. (2019c). Shared mobility, shared cars, what. Tillgänglig: cars/what/ []. (2019d). Tillgänglig: []. & Antunes A.P. (2012). Optimization approach to depot location and trip selection in one-way car sharing systems, Part E: Logistics and , Vol. 48, No. 1, s. 223–247. Costain, C., Ardron, C. & Khander, N.H. (2012). –behavior of a carsharing program: a case study in , Part A: Policy and Practic, Vol. 46, No. 3, s. 421–434. (Consortium leader). (2014). Study on the economic effects of the current VAT rules for passenger transport, Final Report, TAXUD/2012/DE/334. (2019) Autodelen wordt steeds normaler, pressmeddelande . Tillgänglig: /over- crow/nieuws/2019/september/autodelen-wordt-steeds. (2011). Trendbericht autodelen Deelauto bezig met opmars. (2019a). Dashboard Autodelen – Aanbod deelauto’s. Tillgänglig: /dashboard- autodelen/home/aanbod/aanbod-resultaat []. (2019b). Dashboard Autodelen – Elektrische deelauto. Tillgänglig: /dashboard-autodelen/home/ aanbod/elektrische-deelauto-resultaat []. (2019c). Dashboard Autodelen – Aanbieders + zakelijke deelauto’s. Tillgänglig: /dashboard- autodelen/home/aanbod/deelauto-s-in-vergelijking-met- resultaat []. (2019d). Dashboard autodelen – Bekendheid en gebruik. Tillgänglig: /dashboard-autodelen/home/ aanbod/bekendheid-en-gebruik-resultaat []. Cyriac, G., & Julsrud, T. (2018). The development of organised car sharing in : 1995–2018. (2019a). Delebilernes udvikling i . (2019b). En delebil er ikke bara en delebil! (2019c). Formål og vedtægter. Darijan, J. & Sarasini, S. (2018), K2:s Strategiska case: Integrerade Mobilitetstjänster – Integrerade mobilitetstjänster och dess utveckling på landsbygd. Degirmenci, K., Lapin, S. & Breitner, M. (2017). Critical success factors of carsharing and electric carsharing: findings from expert interviews in , Int. J. , Vol. 17, No. 3, 2017. (2017). in Europe – Business Models, National Variations and Upcoming Disruptions. Tillgänglig: /content/dam/Deloitte/de/Doc uments/consumer-industrial-products/CIP-Automotive-Car- Sharing-in-Europe.pdf. Dill, J., , S. & , N. (2019). Effects of peer-to-peer carsharing on vehicle owners’ behavior, Part C 101 (2019), s. 70–78. Dillema, T., & , F. (2016). Peer-to-peer car-sharing: Should we promote it? Tillgänglig: peer-car-sharing-should-we-promote-it/. Dixit, V. & Rashidi, T.H. (2014). Modelling crash propensity of carshare members, Accident Analysis and Prevention, Vol. 70, s. 140–147. (2019). Tillgänglig: /gb/en/now/important-update []. (2019). What is E-Car. Tillgänglig: []. (2019). Grönt ljus 2030 – goda exempel som ger ökad klimatnytta i närtid, publikationsnummer 2019:192. (2004). Att avgränsa avgifter – Kartläggning och probleminventering, ESV 2004:17. Ekspertgruppen Mobilitet for Fremtiden. (2018). (2019). Statusrapport över arbetet inom samordningsuppdraget för omställning av transportsektorn till fossilfrihet 2017–2018, ER 2019:02. & Passmore, D. (2013). Carsharing and ownership at the scale: examining the potential for flexible parking requirements, , Vol. 79, No. 1, s. 82–91. Europeiska kommissionen (1987). Commission Proposal for a Council Directive supplementing the common system of value added tax and amending Directive 77/388/EEC – approximation of VAT rates, COM(87) 321 final. (2004). Rapport om genomförandet av kommissionens meddelande om tillämpning av reglerna om statligt stöd på åtgärder som omfattar direkt beskattning av företag, C(2004) 434. (2016). Kommissionens tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, (2016/C 262/01), . (2018a). Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv /112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller mervärdesskattesatser, COM(2018) 20 final, . (2018b). Mervärdesskatt: Mer flexibilitet när det gäller momssatserna, mindre byråkrati för småföretagen. Tillgänglig: 185_sv.htm. Faivre d’Arcier, B. & Lecler, Y. (2019). Governing Carsharing as a Commercial or a ? A Comparison Between and . Finger, & M. Audouin (Red. ), The Governance of . Firnkorn, I. & Muller, M. (2011). What will be the environmental effects of new free-floating carsharing systems? The case of Car2go in Ulm, Ecol. 70, 2011, s. 1519–1528. Gaarsdal Rønnov, D., , H.C., De Jager, J.R., , , , , , K. & , S.W. (2017). Sharing - Transitional Pathway or Gateway Drug? (2019). Getaround becomes global carsharing leader with $ 300 million acquisition of european platform Drivy, pressmeddelande . Tillgänglig: /media/public/press/Getaroun d_Announces_300M_Acquisition_of_European_Platform_Driv y.pdf []. (2016). Selektiva skatter och statsstöd. 2016:1, s. 3–8. Haefeli, U., , D., Schreyer, C. & Maibach, M. (2006). Evaluation Car-Sharing, Bundesamt für Energie BFE, . Haustein, S. & , T. (2015). Delebilisme: nye koncepter, brugersegementer og effekter. Trafik & , 92 (no. Hiselius, L. W. & Rosqvist, L. (2015). campaigns as part of the transition towards changing social norms on sustainable behavior. 123, s. 34–41. , E., & , F. (2019). Global Scooter Sharing Market Report 2019. unu. (2018). Juschten, M., Ohnmacht, T., Thi Thao, V., Gerike, R. & Hössinger, R. (2017). Carsharing in : identifiying new markets by predicting membership based on data on supply and demand. Transportation, 46(4), s. 1171–1194. (2003). Carsharing : A new approach to urban transportation problem. Analysis of Social Issues and Public Policy 3(1). 65–86. & Dowling, R. (2013). Carsharing Practices, Journal of transport Geography, Vol. 32, s. 86–92. Khanna, A. & Venters, W. (2013). The role of intermediaries in designing information infrastructures in strategic niches: the case of a sustainable mobility infrastructure experiment in , Proceedings of the 21st European Conference on Information systems, , . (2015). Carsharing in the : Trends, user characteristics and mobility effects. (2019). Klimatpolitiska rådets rapport . (2019). Kompis, färdplanen. Kågeson, P. (2019). Klimatmål på villovägar? En om politiken för utsläppsminskningar i vägtrafiken. , A., Lampikoski, T., , T., Bröckl, M., Bang, C., Stokkendal , N. & Kofoed-Wiuff, A. (2018). Mobility as a Service and in a Nordic context. Langeland, O. & Julsrud, T. (2018). Bildeling og framtidige mobilitetsløsninger. Tillgänglig: framtidige-mobilitetslosninger-article33814-2205.html []. Le Beau, P. (2018). jumps into peer-to-peer car sharing. Tillgänglig: /2018/07/24/general- motors-jumps-into-peer-to-peer-car-sharing.html. Le , S. (2011). Strategies for personal mobility: A study of consumer acceptance of subscription drive-it-your car service, PhD thesis, . Le , S. (2012). 2.0 - club innovations and why they matter. Le , S. & Polak, J. (2019). The impact of free-floating carsharing on car ownership: Early-stage findings from , Transport Policy 75, 2019, s. 119–127. Ledbury, M. (2007). Quick Hits 4. Lempert, R., , J. & Dowlatabadi, H. (2019), Covenience, savings or lifestyle? Distinct motivations and patterns of one-way carsharing members in , . part D, Volume 71, 2019, s. 141–152. (2015). & , C. (2018). Framtidens mobility management – från beteendetill normförändring. Loose, W. (2010). The state of European car-sharing. Final report D 2.4 package 2. Momo car-sharing – options for energy efficient mobility through car-sharing. (2017). Mobilités partagées: les atouts Lyonnais. Tillgänglig: /wp-content/ uploads/2017/11/MOBART-n7.pdf. , J., Erlandsen, A. & Haavardsholm, O. (2017). Environmental impacts and potential of the sharing economy. & , S. (2011). Greenhouse Gas Emission Impact of the Carsharing in North , IEEE Transactions on , Vol. 12, No. 4, s. 1074–1086. & , S. (2016). Impacts of Car2go on Vehicle Ownership, Modal Shift, Vehicle , and Greenhouse Gas Emissions: An Analysis of Five North American Cities. , Berkely, CA. Meelen, T., Frenken, K. & Hobrink, S. (2019). Weak spots for car-shar- ing in The ? The geography of sociotechnical regimes and the adoption of niche innovations. & Social Science, 52, s. 132–143. (2011). Guidelines resulting from the 92nd meeting of 7-8 December 2010, document B – taxud.c.1 (2011) 1235994 689. Tillgänglig: n/files/guidelines-vat-committee-meetings_en.pdf. , ., , G., Ter Schure, J., Fox, C. & , J. (2005). Car-sharing: Where and how it succeeds. Ministère de la Transition écologique et solidaire. (2019). Tillgänglig: www.ecologique- solidaire.gouv.fr/autopartage-en-france []. Miramontes, M., Pfertner, M., Sharanya Rayaprolu, H., Schreiner, M., & Wulfhorst, G. (2017). Impacts of a multimodal mobility service on behavior and preferences: user insights from ’s first Mobility Station. Transportation, 44, s. 1325–1342. (2019a). Mobility is still growing, pressmeddelande . Tillgänglig: /fileadmin/files/meta/media/media _releases/20190402-Media-release-Mobility-annual-result-2018.pdf. (2019b). Mobility offers , & Co., pressmeddelande . /fileadmin/files/meta/media/media _releases/20190528-Media-release-Mobility-offers-Jaguar- Landrover.pdf. (2019c). Catch a is now Mobility Go, pressmeddelande . /fileadmin/files/meta/media/media _releases/20190605-Media-release-Catch_a_Car-now-Mobility- Go.pdf. (2019d). Mobility tests Tesla, pressmeddelande . Tillgänglig: /fileadmin/files/meta/media/media _releases/20191216-Media-release-Mobility-tests-tesla.pdf. Münzel, K., , W., Franken, K., & Vaskelainen, T. (2017). Carsharing business models in : characteristics, success and future . Münzel, K., , W., Frenken, K., Blomme, J., , D. (2019). Explaining carsharing supply across Western European cities. (2019). Verdens største bildelingsaktør Getaround kjøper Nabobil.no for over 100 millioner NOK. Tillgänglig: []. Namuzo, M. & Dowlatabadi, H. (2018). Vehicjhle ownership reduction: A comparison of one-way and two-way carsharing systems, Transport Policy 64, 2018, s. 38–50. (2018). Styrmedel för ett transporteffektivt samhälle, PM , Ärendenr: NV-03775-17. (2019a). Förslag till regeringen från myndigheter i samverkan, Underlag till den fördjupade utvärderingen av miljömålen 2019, rapport 6864. (2019b). Tillgänglig: /Miljoarbete-i- samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter- omrade/Konsumtion-och-produktion/Hallbara- textilier/Textilsmart/ []. (2019c). Report for on assessment of projected progress, 2019. (2020). Översyn av åtgärdsprogram för luftkvalitet, Redovisning av ett regeringsuppdrag, skrivelse , ärende dnr NV-02575-19. Nehrke, G. (2019). Mobility behaviour in different car sharing variants. Presentation från webbinarium . Tillgänglig: https://share- north.eu/assets/uploads/sites/2/2019/03/2_Impact-of- Carsharing-on-User-and-Mobility-Behaviour_BCS_Gunnar- Nehrke.pdf. (2017). The macroeconomics of the circular economy transition: A critical review of modelling approaches, Working Party on Resource Productivity and , Environment directorate, ENV/EPOC/WPRPW/WPIEEP(2017)1/FINAL. Ohnmach, T. (2017). (CS) in (CH). , M., & Rettig, M. (2000). Evaluering af carsharing i . & Schnurr, M. (2018). Regelverksinnovation för P2P bildelning i . Oosterhuis, F., Rayment, M., Varma, A., Jantzen, J., van der Woerd, H., Mudgal, S., Tinetti, B., , H., Neubauer, A., Stocker, A., Dodoková, A. & Greño, P. (2008). The use of differential VAT rates to promote changes in consumption and innovation, Final report , Report Commissioned by European Commission. & , J. (2002). Mervärdesskatt på skidliftar – upp eller ned för backen? Skattenytt 2002, s. 230. , M., , C. & , M.-O. (2019). Transportstudien – Analys av åtgärder för en hållbar transportsektor, Rapport 450. (2019). Carsharing Market & Growth Analysis 2019. (2018). ends Autolib electric car sharing contract with Bolloré, . Tillgänglig: /article/us-france-autos- autolib/paris-ends-autolib-electric-car-sharing-contract-with- bollore-idUSKBN1JH2CM. & Morin, E. (2005). Mobility services for : Environmental Assessment. Report WP 6. & Westfahl, L. (2019). Rätt moms 2019. Sarasini, S. & Langeland, O. (2017). Business model innovation for car sharing and sustainable urban mobility. 18–21 2017, , . (2019). Med konceptet NXT tar stadstransporter till en ny nivå, pressmeddelande . Tillgänglig: konceptet-nxt-tar-scania-stadstransporter-till-en-ny- niva,c2836741. (2014).