sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — till barn som är ............................................. 19.7 Kontakt med föräldrar, syskon och andra närstående 19.7.1 Barnets behov av kontakt med syskon och föräldrar har uppmärksammats av tidigare 19.7.2 Betydelsen av kontakt med föräldrar ................... 19.7.3 Betydelsen av kontakt med syskon under 19.7.4Placerade barn ska ges möjlighet till kontakt med föräldrar, syskon och andra närstående ....... Uppföljning av ett barns situation....................................... Uppföljning efter avslutad utredning Tiden för uppföljning förlängs............................. Förutsättningar för att ha med stödperson ......... Frågan om barnombud bör utredas vidare .......... Gallring av barns personakter .............................................. Gallring inom sker .... Varför gallras handlingarna?................................. Negativa konsekvenser av dagens gallring........... Gallringen av barnakter och tiden för sekretess bör ses över ............................................ Regleringen av äldreomsorgen .................................. Äldreomsorgen som en del av ...................... 20.1.1 Äldreomsorg och övriga insatser inom 20.1.2 Äldreomsorg och hälso- och sjukvård för Huvudlinjer inom äldreomsorgen........................................ Insatser och resurser.............................................. 20.2.3 Aktuellt arbete på nationell nivå........................... bedömningar och förslag om särlagstiftning för äldre personer.................................................................. 20.3.1 En gemensam vård- och omsorgslag .................... vård och omsorg .................................................... De senaste årens diskussion om en särlagstiftning inom äldreområdet........................ Erfarenheter av särlagstiftning i .............. 20.4 Äldreomsorgens reglering .................................................... 20.4.1Behövs en särlagstiftning för äldreomsorgen?..... 20.4.2Fortsatt arbete med utgångspunkt i socialtjänstlagen och lagstiftningen för hälso- och sjukvården...................................... 20.4.3Demokratisk förankring av äldreomsorgens förutsättningar och innehåll.................................. OCH VISSA ANDRA FRÅGOR............................................. Samverkan mellan kommuner ................................... Behovet av att samverka inom ...................... Kommunalrättsliga förutsättningar för samverkan ............ 21.2.1 Klargörande av vissa centrala begrepp ................. Den kommunala befogenheten ............................ 21.2.3 Former för samverkan ....................... Avtalssamverkan och upphandlingsreglerna ....... Behovet av möjligheter till samverkan ................................ Upplysningsbestämmelse om avtalssamverkan... Ansvarsfördelning mellan kommuner................................. 22.1.2Huvudregeln ändras men vistelsekommunens 22.2 Ansvarsfördelning mellan kommunfullmäktige 22.2.1 Ansvarsfördelningen förtydligas .......................... 22.2.2Hänvisningen till lagen om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet upphävs .......... Ansvarsfördelningen för personer med missbruk Behov av översyn................................................... och annan lagstiftning .............................................. Socialtjänstlagen och förvaltningslagen .............................. 23.1.1 Förfaranderegler vid handläggning av ärenden ... och förvaltningslagen tydliggörs .......................... 23.1.3 Inget behov av partsinsyn och kommunikation i s.k. köärenden .......................... Företräde inför socialnämnden............................. 23.1.5 Ändring av gynnande beslut ................................. 23.2 Socialtjänstlagen och kommunallagen ................................. Begränsning av delegationsrätten ......................... 23.2.3Beslut om umgängesbegränsning och hemlighållande av vistelseort får bara delegeras i brådskande fall ..................................................... 23.2.4Utvidgad rätt för socialnämnden att delegera 23.2.5Beslut om umgängesbegränsning och hemlighållande av vistelseort ska kunna 23.2.6Möjligheten att delegera beslut om ansökan om fortsatt omhändertagande för tillfällig vård 23.2.7Inget behov av att delegera ärenden om upphörande av medgivande till internationella Handläggning och dokumentation ............................. Tillkomst av bestämmelser och utvecklingen fram till Socialtjänstlagens reglering av handläggning Handläggning av ärenden...................................... Systematiska arbetssätt och standardiserade Administrationen har ökat................................................... Bestämmelser som tillkommer eller upphävs ..................... 25.1.1 Definition av begreppet barn................................ 25.1.2Hur bör tillhandahålla sociala 25.1.3 Uppsökande verksamhet ...................................... offentlighets- och sekretesslagen ......................... Ikraftträdande och övergångsbestämmelser ................ Konsekvenser av förslagen ........................................ Utgångspunkter för analysen .............................................. 27.2.1 Bakomliggande faktorer som påverkar ................ Insatser utan behovsprövning .............................. Lätt tillgänglig socialtjänst.................................... Planering av insatser.............................................. 27.3.6Stöd för utvecklingen av en mer hållbar Insatser utan behovsprövning............................... En kunskapsbaserad socialtjänst........................... Krav på ett respektfullt bemötande ...................... Krav på uppföljning införs .................................... Nationellt stöd för uppföljning ............................ En ny lag om socialtjänstdataregister ................... Rätten till bistånd .................................................. Rutiner mot missförhållanden .............................. inriktning på vissa grupper .......... Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen ............... Insatser utan behovsprövning............................... En kunskapsbaserad socialtjänst........................... Krav på uppföljning införs .................................... En ny lag om socialtjänstdataregister ................... Rutiner mot missförhållanden .............................. och det brottsförebyggande arbetet................................... Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet .......................................................... Konsekvenser för små företag............................................ Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män ................................................................. Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen............................................ Konsekvenser för barn........................................................ Insatser utan behovsprövning............................. 27.10.3 Övriga förslag....................................................... Konsekvenser för personlig integritet................................ 27.11.1 En ny lag om socialtjänstdataregister ................. 27.11.2 Behandling av personuppgifter för handläggning av ärenden och genomförande Förslaget till socialtjänstlag................................................. Förslaget till lag om socialtjänstdataregister...................... Förslaget till lag om ändring i ................ Förslaget till lag om ändring i .................... Förslaget till lag om ändring i ....................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1964:167) med särskilda bestämmelser om unga lagöverträdare ....... Förslaget till lag om ändring i arbetsmiljölagen (1977:1160) .......................................................................... Förslaget till lag om ändring i polislagen (1984:387) ........ Förslaget till lag om ändring i tandvårdslagen (1985:125) ............................................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall...................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga ................... 28.12Förslaget till lag om ändring i lagen (1990:1402) om övertagande av vissa sjukhem och andra Förslaget till lag om ändring i folkbokföringslagen (1991:481) ............................................................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1128) om psykiatrisk tvångsvård................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1991:1137) om rättspsykiatrisk undersökning ..................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade .............. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. ................................. 28.18Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:191) med anledning av tillträde till om skydd av barn och samarbete vid internationella Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:192) om internationell adoptionsförmedling............................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:238) Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:332) om ersättning till steriliserade i vissa fall ........................... Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229).......................................................................... 28.23Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i Förslaget till lag om ändring i lagen (2001:454) om behandling av personuppgifter inom .......... Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den Förslaget till lag om ändring i lagen (2003:192) om gemensam nämnd inom vård- och omsorgsområdet ........ Förslaget till lag om ändring i smittskyddslagen (2004:168)............................................ 28.28Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:466) om beräkning av inkomstprövade socialförsäkrings- förmåner m.m. för neurosedynskadade.............................. 28.29 Förslaget till lag om ändring i utlänningslagen (2005:716) ............................................... 28.30Förslaget till lag om ändring i lagen (2005:807) om ersättning för viss mervärdesskatt för kommuner, regioner, kommunalförbund och samordningsförbund ...1188 28.31Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för 28.32Förslaget till lag om ändring i lagen (2006:546) om utrymning och inkvartering m.m. under höjd 28.33Förslaget till lag om ändring i lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid vissa boenden som tar emot barn ............................................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:450) med kompletterande bestämmelser till II- Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter .................................... Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ............................................ Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk................. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ..... Förslaget till lag om ändring i fängelselagen (2010:610)... Förslaget till lag om ändring i patientsäkerhetslagen (2010:659) ............................................................................ Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) ......... Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800)............................... Förslaget till lag om ändring i (2010:900)............................................................................ 28.44Förslaget till lag om ändring i alkohollagen (2010:1622) . 28.45Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:318) Förslaget till lag om ändring i lagen (2012:663) om ersättning på grund av övergrepp eller försummelser i samhällsvården av barn och unga i vissa fall .................... Förslaget till lag om ändring i skuldsaneringslagen (2016:675)............................................................................ Förslaget till lag om ändring i hälso- och sjukvårdslagen (2017:30) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:151) om meddelarskydd i vissa enskilda verksamheter............. Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:372) om stöd vid klagomål mot hälso- och sjukvården ............ Förslaget till lag om ändring i lagen (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och Förslaget till lag om ändring i kommunallagen (2017:725) .............................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:9) om bistånd till enskilda efter evakueringar till ..... 28.54Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:162) om statlig ersättning till personer som har fått ändrad könstillhörighet fastställd i vissa fall.................................. 28.55 Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:222) 28.56Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:649) om förbud mot innehav av berusningsmedel m.m. vid hem för vård eller boende ............................................. 28.57 Förslaget till lag om ändring i lagen (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service ..................... 28.58 Förslaget till lag om ändring i lagen (2020:62) om hemlig dataavläsning ..................................................... Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare att göra en översyn av socialtjänstlagen (2001:453), förkortad SoL, och vissa av uppgifter. Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möj- ligheter och rättigheter. Vidare ska erbjuda behovs- anpassade insatser med ett förebyggande och kunskapsbaserat per- spektiv. Utredaren ska bl.a. se över och lämna förslag beträffande socialtjänstlagens struktur och konstruktion, tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst, en hållbar socialtjänst som främ- jar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och minskar behovet av individuella insatser samt uppdrag. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbase- rade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Lagstiftningen ska ge utrymme att ta tillvara medarbetarnas kompetens för att ut- veckla verksamheten och att fokusera på kärnverksamheten. De för- slag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet utan att leda till ökade kostnader för stat eller kommun. Utredningen antog namnet Framtidens socialtjänst. Utredningen överlämnade , på eget initiativ, del- betänkandet Ju förr desto bättre – vägar till en förebyggande social- tjänst (SOU 2018:32). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2018:69), beslutade , fick utredningen i uppdrag att se över barnrättsperspektivet i social- tjänstlagen, analysera huruvida en särlagstiftning för äldre är motiverat samt att se över socialnämndens möjlighet att delegera beslutande- rätt i ärenden som rör lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU) och lagen (1988:870) om vård av missbru- kare i vissa fall (LVM). Genom tilläggsdirektiv (dir. 2020:46), beslutade , fick utredningen ytterligare utredningstid till . Utredningen har under sitt arbete haft en kontinuerlig dialog med för uppdraget relevanta myndigheter och organisationer. Utredningen har även haft löpande kontakter och samtal med andra pågående ut- redningar. Utöver den av regeringen beslutade och förordnade parla- mentariska referensgruppen, har utredningen lagt stor vikt vid att in- hämta synpunkter från organisationer som företräder de brukare som i många fall kommer i kontakt med verksamhet. Ut- redningen har därför valt att på eget initiativ upprätta ett samtals- forum med ett tvärsnitt av civilsamhällets organisationer som i ett eller annat avseende är intressenter inom frågeområdet. Av de organi- sationer utredningen bjudit in har drygt 30 organisationer valt att delta i referensgruppen. Utredningen har som utgångspunkt för sitt arbete haft såväl ett individ- som verksamhetsperspektiv. Båda perspektiven hänger tätt samman och utredningens mål har varit att åstadkomma förbätt- ringar i lagstiftningen som påverkar människor och kommuner posi- tivt. Det handlar om möjligheten att ge och rätten att få behov till- godosedda. Det handlar om att kunna lyssna på och bli lyssnad till och tillsammans skapa delaktighet i vård, omsorg och behandling. Det handlar om att kunna ge och kunna få stöd och hjälp tidigt och när någon behöver det. Och det handlar om att kunna erbjuda och ta del av stöd och hjälp på ett enkelt sätt och nära till hands. Av direktiven framgår att de förslag som utredningen lägger fram ska åstadkomma en hållbar socialtjänst. En av utredningens utgångs- punkter har varit att få till stånd långsiktiga förändringar som påverkar både människor och kommuner positivt och ger förutsättningar för en hållbar socialtjänst. En annan utgångspunkt har varit att utredningen inte får lägga förslag som är kostnadsdrivande eller ambitionshö- jande. Utredningen har därför utgått från och analyserat hur social- tjänsten kan ges möjlighet att utföra sitt uppdrag på ett bättre och mer effektivt sätt. Utifrån dessa utgångspunkter har utredningen identifierat några områden som bedömts vara särskilt viktiga för att åstadkomma en hållbar socialtjänst och som säkerställer att sam- hällets resurser används till största möjliga nytta för medborgarna och på ett effektivt sätt. Med detta för ögonen har utredningen lämnat förslag som tillsammans skapar förutsättningar för en hållbar social- tjänst. De större förslag som utredningen presenterar i betänkandet handlar om en förebyggande och lätt tillgänglig socialtjänst, om över- gripande planering och planering av insatser, en kunskapsbaserad social- tjänst och om möjligheten att tillhandahålla insatser utan föregående behovsprövning. Förslagen bildar tillsammans en helhet i vilken de olika delarna är beroende av och förutsätter varandra. Utredningen har lämnat några frågor utan ställningstaganden eller utredningsunderlag. Det gäller bl.a. uppdraget att se över om det finns behov av att införa ett krav på socialt ansvarig samordnare. Utred- ningen har också avgränsat sig från frågan om samverkan mellan huvud- män. Detta då utredningen tidigt kunnat konstatera att problemen med samverkan är svåra att lösa genom reglering. Att kommuner, regioner och andra huvudmän ska samverka framgår redan av lagen På vilket sätt, och hur det ska gå till, har utredningen inte ansett vara en fråga att lösa inom ramen för lagstiftningen. Därmed har ut- redningen inte heller tagit sig an bestämmelserna om individuella planer. Lagens struktur och konstruktion Utredningen föreslår att en ny socialtjänstlag ska ersätta den nu- varande lagen. För att göra lagen mer pedagogisk och överblickbar har lagen delats in i avdelningar. Eftersom socialtjänstlagen är en lag som ändras relativt ofta underlättar dessutom indelningen i avdel- ningar införandet av nya bestämmelser utan att den befintliga struk- turen går förlorad. De senaste årens utveckling mot en alltmer detaljreglerad social- tjänstlag talar, enligt utredningen, för att det framöver kan vara svårt att upprätthålla lagens karaktär av ramlag. är det angeläget att socialtjänstlagen är flexibel och möjliggör individuella anpassningar. Utredningens ambition har därför varit att lagen i större utsträck- ning ska återfå karaktären av ramlag och därmed även lämna större utrymme för helhetssyn på individen. Som ett led i detta arbete har utredningen övervägt att ta bort de bestämmelser för olika grupper som finns i nuvarande 5 kap. socialtjänstlagen. Detta har emellertid inte bedömts vara praktiskt genomförbart och i stället föreslår utred- ningen att lagen i stället ska strukturerats så att nuvarande gruppindel- ning tonas ner. För att skapa en ökad jämlikhet mellan grupper och minska lagens detaljeringsgrad föreslår utredningen att vissa bestämmelser som enbart gäller för särskilda grupper ska gälla alla. Varje kommun svarar enligt socialtjänstlagen för inom sitt område. Av socialtjänstlagen framgår emellertid inte vad som avses med socialtjänst. Detta trots att begreppet förekommer i flera bestämmelser samt även är centralt för att avgränsa lagens tillämp- ningsområde. För att tydliggöra vilka verksamheter som omfattas av socialtjänstlagens tillämpningsområde föreslår utredningen att det i socialtjänstlagen införs en bestämmelse som anger vad som avses med socialtjänst i lagen. Detta är relevant dels för att ringa in de verksam- heter som ska omfattas av lagen, bl.a. vad gäller vetenskap och beprö- vad erfarenhet, kvalitet och uppföljning samt handläggning och doku- mentation, dels för att göra den nya socialtjänstlagen lättare att förstå. Med socialtjänst avses i lagen verksamhet som bedrivs med stöd av socialtjänstlagen, LVU eller LVM samt annan verksamhet som enligt lag eller förordning ska bedrivas av socialnämnd eller . Som socialtjänst ska däremot inte räknas sådan verksamhet som bedriver med stöd av skollagen (2010:800) eller förordningen (1983:28) om undervisning av barn och ungdomar som vistas vid särskilda ungdomshem. Som socialtjänst räknas inte heller tillsyn som Inspektionen för vård och omsorg utövar med stöd av socialtjänstlagen. Skulle det i annan lag eller förordning finnas avvikande bestämmelser för sådan verksam- het i socialtjänstlagen definieras som socialtjänst så tillämpas de av- vikande bestämmelserna. En mer enhetlig begreppsanvändning Utredningen har gått igenom begreppsanvändningen i lagen och kan konstatera att den i flera delar inte är stringent. Det bidrar till att lagen kan vara svår att förstå. Utredningen har därför försökt att göra be- greppsanvändningen i den nya lagen mer enhetlig. Flera begrepp an- vänds t.ex. med samma innebörd varför dessa ersatts med ett begrepp. För att göra begreppsanvändningen mer enhetlig i föreslår utred- ningen att begreppet insatser användas genomgående i lagen. Be- greppet ”stöd och hjälp” och ”sociala tjänster” har därför ersatts med begreppet insatser. Begreppet ”öppna insatser” i 3 kap. 6 a § SoL förs inte över till den nya lagen. För att innebörden av begreppet insatser ska var tydligt föreslår utredningen att det i lagen ska anges att social- nämnden ska erbjuda insatser i form av rådgivning, omsorg, vård, stöd och annan hjälp till enskilda som behöver det. Begreppet service har inte förts över till den nya lagen. Det inne- bär bl.a. att särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre som behöver särskilt stöd i den nya lagen i stället benämns ”sär- skilda boendeformer för äldre personer som behöver omvårdnad och särskilt stöd”. Bostäder med särskild service för personer med funk- tionsnedsättningar benämns i den nya lagen ”bostäder med särskilt stöd” för personer med funktionsnedsättning. För att begreppsanvändningen ska blir mer enhetlig har utred- ningen även övervägt om begreppet kommun eller socialnämnd skulle kunna användas i stort sett genomgående i lagen men har bedömt att det inte är lämpligt. Utredningen föreslår däremot att ansvarigt organ för att fullgöra uppgifter inom i några bestämmelser ändras från kommunen till socialnämnden. Socialtjänstlagen har utformats med syftet att den ska vara en mål- inriktad ramlag, och de mål som anges i lagen har stor betydelse för hur verksamhet inriktas och utformas. I socialtjänst- lagens inledande målbestämmelse anges att samhällets socialtjänst på demokratins och solidaritetens grund ska främja människornas eko- nomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet.