sou · H8B371 · 2020-12-02 00:00:00 — I sammanhanget kan också påminnas om de tidigare genomförda förändringarna av regleringen för torv som används som bränsle. Den omfattades förut av ett koncessions- system, men ändrades detta och all torvutvinning baseras på överenskommelser mellan fastighetsägaren och den som vill utvinna torven och prövning sker enligt miljölagstift- ningen. Behovet av förändring kvarstår och en ny utredning är motiverad Slutsatsen efter att utredningen nu lagt sitt förslag är att behovet av förändringar i regleringen av undersökning och brytning av kvarstår. Det brådskar att detta behov tas om hand av en utredning med ett bredare och tydligare uppdrag och med mer tid till sitt för- fogande. Särskilt yttrande av experten Särskilt yttrande till SOU Skärpning av regelverket för när utvinning av metaller och från alunskiffer får ske Jag anser att utredningens förslag i betänkandet inte uppfyller de krav som ställs i direktivet och vill därför lämna följande yttrande. grundläggande inställning1 är att brytning av alunskiffer inte ska förekomma. Brytningens omfattande negativa påverkan på miljön, liksom övriga negativa konsekvenser för jord- bruksmark, lokalbefolkning och urfolk samt andra riskfyllda aspekter talar starkt för att helt förbjuda brytning av alunskiffer i . Se även stycke 4 nedan. Ett sådant förbud avser inte koncessionsmineralen i sig. Det hand- lar om en begränsning i tillåtlighet för att etablera gruvverksamhet i bergarten alunskiffer, vars utbredning och avgränsning är väl känd2. En lagändring som innebär förbud mot brytning av alunskiffer på- verkar således inte annan gruvverksamhet och medför därför inte några negativa ekonomiska konsekvenser för den befintliga gruvnäringen i landet. Förslaget om förbud, med motiveringar, anfördes av underteck- nad i ett tidigt skede av utredningen.3 fanns ännu inga förslag från utredningen att ta ställning till. När dessa kom , med ett utkast till betänkande där endast få och mar- ginella skärpningsförslag fanns, modifierades förslaget om förbud till ett temporärt stopp för utvinning (moratorium).4 2Betänkandet [utan slutlig titel] avsnitt 5.1 Förekomst av alunskiffer. 3Alunskiffer – problem och möjliga lösningar. Faktaunderlag (del 1) till SOU dir. 2020:26 Skärpning av regelverket för när utvinning av metaller och från alunskiffer får ske, . 4Temporärt stopp för utvinning av i alunskiffer. Inspel till SOU dir. 2020:26 Skärp- ning av regelverket för när utvinning av metaller och från alunskiffer får ske, . 2.Risker och påverkan på natur och miljö vid utvinning av alunskiffer Den totala omfattningen av miljöriskerna och annan negativ på- verkan är svår att överblicka, bland annat eftersom nyare erfarenhet från alunskifferbrytning i saknas. Brytningen skedde på några platser i landet fram till . Då bröts alunskiffer för framställning av alun, till kalk- bränning och senare för utvinning av skifferolja och andra petroleum- produkter. Alunskiffer har inte brutits för metallutvinning, förutom den uranutvinning som skedde vid . Men den negativa påverkan på miljön och andra värden som kan bli stor och lokalt mycket stor. De kända konsekvenserna från tidi- gare brytning är oroande i sig, men dessutom finns en rad svårbe- dömda ytterligare risker. I betänkandet anges: Om inte tillräckliga skyddsåtgärder vidtas för att förhindra att metaller frigörs, under utvinningsprocessen liksom vid den efterföljande depo- neringen av processad skiffer och möjligen förbrukade laklösningar, kan det få konsekvenser för vattenkvaliteten (ytvatten såväl som grund- vatten) [---] den komplexa sammansättningen i alunskiffer, samt vilka processer som väljs för i utvinningskedjans alla steg, gör att miljöris- kerna är svårbedömda liksom valet av lämpliga skyddsåtgärder.5 De viktigaste aspekterna kan summeras som följer: Storskalig negativ påverkan på ekosystemet Vid en gruvbrytning, i synnerhet med dagbrott, omvandlas per defi- nition hela den ekologiska strukturen i området. Detta gäller i hög grad vid brytning av alunskiffer, som är mycket arealkrävande. Många ekosystemtjänster kommer med säkerhet att försvagas eller förstö- ras och dessa är i många fall omöjliga att återställa. Förlust av biologisk mångfald De aktuella områdena är ofta mycket rika på biologisk mångfald, vilket bland annat innebär en stor variation av habitat och en rad röd- listade arter. Brytning av skiffer innebär en omfattande omvandling 5Betänkandet [utan slutlig titel] avsnitt 5.4 Miljörisker vid utvinning av alunskiffer. av naturmiljön och många av de mer krävande växt- och djurarter som försvinner vid en brytning kommer sannolikt inte att kunna åter- etablera sig efter avslutad brytning. Grundvattennivåer förändras då en gruva öppnas; vanligen sänks de påtagligt. Problem uppstår genom den kraftiga påverkan på vatten- systemen som gruvbrytning innebär, vilket även kan innebära för- sumpning och översvämningar av angränsande område. Den hydro- logiska balansen rubbas kraftigt. Förgiftning av vatten och mark Vattenpåverkan innebär även hälsorisker. Alunskiffer innehåller ett stort antal tungmetaller och andra toxiska ämnen som kan orsaka betydande skada även i angränsande områden, både på naturmiljön och på människors hälsa. Metoden biolakning (heap leaching, dvs. frisättande av metaller genom närvaro av mikroorganismer) har orsakat mycket omfattande skada vid gruvan , som kallats största miljökatastrof.6 De eftersökta metallerna förekommer oftast i mycket låga halter i bergarten, detta gäller inte minst vid brytning i alunskiffer. Detta leder till mycket stora avfallsmängder vid anrikningen av malmen. De deponier som anläggs upptar ofta större områden än själva gruvan. Även om avfallet återförs till gruvhålet, i den mån detta är tekniskt och ekonomiskt möjligt, uppstår risk/miljöpåverkan i form av läckage till grundvatten, damning osv. 6”Första Talvivaaradomen faller ”, Svenska YLE , artikel/2016/05/13/forsta-talvivaaradomen-faller-i-dag-vattenfragan-avgor-gruvans-ode och ”Förbjud exploatering av alunskiffer” och Norran (debattartikel) asikter/debatt/forbjud-exploatering-av-alunskiffer och ”Enorma utsläpp vid Talvivaara”, SVT Problematik med uran i alunskiffer I betänkandet konstateras att ”Uran innebär en särskild risk i sam- band med utvinning ur alunskiffer eftersom den och dess dotterisotoper är radioaktiva.”7 är uranbrytning förbjuden i . Detta innebär även, enligt (), att ”järn och andra basmetaller och sällsynta jordartsmetaller”8 inte får brytas om uranhalten i gruvan överstiger 1 000 ppm. Denna tolkning inne- bär konsekvenser för tillståndsgivning av eventuella alunskiffergruvor, vilket dock inte avspeglats i utredningens förslag till författnings- ändringar. Synpunkter – betänkandet är otillräckligt De få författningsändringar som föreslagits är helt otillräckliga och i flera fall av närmast marginell betydelse, då de har karaktären av förtydliganden snarare än skärpningar. Detta trots att direktivet mycket tydligt anger att utredningen ska föreslå skärpningar i regelverket. Vi välkomnar faktasammanställningen och de övriga förslagen (inrät- tandet av databaser, forskningsprogram m.m.) men det är till syvende og sidst lagstiftningen som via tillståndsprocessens utformning av- gör den fortsatta utvecklingen av verksamheten. I praktiken medför inte de regeländringar som föreslagits i ut- kastet någon avgörande begränsning av vare sig prospektering i eller brytning av alunskiffer i utöver vad som redan gäller för all gruvverksamhet, vilket också blir tydligt genom betänkandets kon- sekvensbedömning Utredningen riskerar således att inte gå i mål med sitt uppdrag, ”skärpning av regelverket för när utvinning av metaller och från alunskiffer får ske”. En annan allvarlig brist är att utredningen inte förefaller ha konsulterat eller någon annan samisk före- trädare. Detta trots att alunskiffer förekommer längs hela fjällkedjan, dvs. inom stora delar av svenska Sápmi. Ett förslag om att utred- ningen skulle kontakta samiska organisationer framfördes av under- tecknad vid expertgruppens första möte . 7Betänkandet Utvinning ur alunskiffer – Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket avsnitt 5.4.1 Miljörisker kopplade till alunskifferns egenskaper. 8Betänkandet Utvinning ur alunskiffer – Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket avsnitt 4.4.7 Förbudet mot brytning av uran m.m. samt ”bilaga 5” från SSM. Vårt förslag: ett temporärt stopp med villkor9 ”Utvinning av metaller och andra i bergarten alunskiffer är tills vidare inte tillåtet.” För att en eventuell framtida utvinning ska kunna tillåtas, krävs att följande villkor10, var för sig, är uppfyllda. 4.1.Samhällsekonomisk analys utifrån konceptet cirkulär ekonomi 4.1.1.Samhällets försörjning av metaller och andra är av grund- läggande betydelse för utvecklingen av en hållbar ekonomi. Inte minst utfasningen av fossila bränslen innebär ett ökat behov av vissa s.k. kritiska metaller. Den obalans som råder mellan nybrytning och olika former av återvinning måste emellertid åtgärdas skyndsamt och kraftfullt. 4.1.2.Eftersom metaller är grundämnen med i princip obegränsad livslängd kan de återvinnas gång på gång. Det finns mycket stora outnyttjade resurser i form av uttjänt infrastruktur, gammalt gruvavfall och andra avfallsdeponier som ofta innehåller stora mäng- der metaller. Dessa tas sällan tillvara – i stället premierar skatte- regler och annan lagstiftning nybrytning. Utöver detta finns en stor potential att öka återvinningen av produkter, så att mineralekono- min blir i största möjliga utsträckning cirkulär, inte som linjär. 4.1.3.En analys av samhällets behov av nybrytning (kontra cirkulära metoder enligt ovan) dvs. att minimera behovet av nya gruvor till förmån för återvinning.11 4.2.Vetenskaplig grund – tillräcklig, kvalitetssäkrad och oberoende kunskap måste säkerställas inom framför allt följande områden: 4.2.1.Kunskapen om konsekvenserna för miljö och hälsa av gruv- brytning i alunskiffer, dvs. prospektering inkl. provborrning, anlägg- ande av gruva med tillhörande infrastruktur, brytning, transporter och avfallshantering; detta gäller särskilt men inte uteslutande: 9Detta förslag bör bearbetas juridiskt för att på lämpligt sätt integreras med befintlig lagstiftning. 10Numreringen anger inte primärt prioritering, vare sig eller angelägenhet – samtliga dessa är nödvändiga. 11Denna analys bör utgå från de principer som presenteras i mineral- hierarki. •klimatpåverkan (direkta och indirekta konsekvenser) •påverkan på den biologiska mångfalden •påverkan på mark, i synnerhet produktiv jordbruksmark •hydrologisk påverkan (sjöar, vattendrag, våtmarker, hav och grund- vatten) •påverkan på grundvatten (hälsorisker för människor samt boskap) •landskapspåverkan; konsekvenser för friluftsliv och rekreation samt bevarande av kulturlandskap inkl. estetiska värden •hälsorisker och störningar på grund av buller, damning och för- sämrad luftkvalitet (både från transport och deponi sprids partik- lar, aerosoler m.m.). 4.2.2.Kunskapen om konsekvenserna för den lokala ekonomin av gruvbrytning i alunskiffer, dvs. prospektering inkl. provborrning, an- läggande av gruva med tillhörande infrastruktur, brytning, transporter och avfallshantering, bland annat •konsekvenser för jordbruksföretag som direkt eller indirekt be- rörs •konsekvenser för andra lokala näringar, till exempel turistnäringen •konsekvenser för den lokala infrastrukturen. 4.2.3.Kunskapen om tekniska förutsättningar för gruvbrytning i alunskiffer, dvs. prospektering inkl. provborrning, anläggande av gruva med tillhörande infrastruktur, brytning, transporter och avfallshanter- ing. Erfarenheten av brytning i alunskiffer, i synnerhet i den omfatt- ning som planeras på flera håll i landet, är begränsade. •Det råder osäkerhet om själva tekniken för utvinning och anrik- ning av metaller ur alunskiffer är tillräckligt väl utvecklad för att möjliggöra gruvbrytning på ett hållbart sätt som är säkert ur miljö- och hälsosynpunkt. •Detsamma gäller tekniken för efterbehandling inklusive återställ- ande av jordbruksmark, i vad mån detta överhuvudtaget är möjligt. •Hanteringen av de enorma mängder avfall som brytningen gene- rerar, utan att skapa risker för miljö och människa, är inte till- fredsställande klarlagd. •Bristande kunskap om tekniska förutsättningar innebär att de ekonomiska förutsättningarna för att driva en gruva därmed är ofullständigt kända, vilket skapar tvivel om i vad mån företaget kan ta ett långsiktigt ansvar för alla delar av processen, utan att riskera konkurs som lämnar samhället med notan. 4.3.Riskbedömning och åtgärder för att undanröja negativa konsekvenser 4.3.1.När kunskapsläget enligt ovanstående (punkt 2) är tillfreds- ställande måste en värdering av risker samt bedömning av hur nega- tiva konsekvenser kan elimineras eller minimeras ske. En vägning av det samhälleliga behovet av nybrytning (punkt 1) ska ut- föras. Den totala bedömningen kan utfalla enligt något av följande: •att risker och negativa konsekvenser är alltför stora och brytning av alunskiffer förbjuds permanent; eller •att risker och negativa konsekvenser kan hanteras tillfredsställande under vissa förutsättningar, och brytning av alunskiffer kan ske i dessa fall; även i detta fall kommer sannolikt ytterligare regeländ- ringar att behöva införas. KOM (2020) 474 slutlig, Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet. KOM (2020) 80 slutlig, Förslag till och rådets förordning om inrättande av en ram för att uppnå klimat- neutralitet och om ändring av förordning (EU) 2018/1999 (Europeisk klimatlag). KOM (2019) 640 slutlig, Meddelande från kommissionen till , , Rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt ; Den europeiska gröna given. Kommittédirektiv, Dir. M2020:86. En modern och effektiv miljöprövning. Kommittédirektiv, Dir. 2019:101. Översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål. Proposition 1985/86:3 med förslag till lag om hushållning med naturresurser m.m. Proposition 1988/89:92 om ny minerallagstiftning m.m. Proposition 1991/92:161 om ändringar i minerallagen. Proposition 1992/93:238 om ändringar i minerallagen m.m. Proposition 1997/98:45 Miljöbalk. Proposition 2013/14:159 Bättre information och tydligare ansvar vid mineralprospektering. Proposition 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. Proposition 2016/17:200 Miljöbedömningar. Proposition 2017/18:212 Förbud mot utvinning av uran. Proposition 2019/20:65 En samlad politik för klimatet –klimatpolitisk handlingsplan. Regeringsbeslut, Uppdrag att utveckla myndighetssamverkan för delar av en hållbar europeisk värdekedja för batterier, Infrastrukturdepartementet, , I2020/2025/E. SOU 1956:58 Bränsleförsörjningen i atomåldern. SOU 2012:73 Undersökningstillstånd och arbetsplaner. SOU 2015:99 Planering och beslut för en hållbar utveckling. SOU 2017:34 Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. SOU 2018:59 Statens gruvliga risker. Direktiv /21/EG om hantering av avfall från utvinnings- industrin och Rådets direktiv /21/EG av om hantering av avfall från utvinnings- industrin och om ändring av direktiv /35/EG. Förordning 2017/821, och rådets förordning (EU) 2017/821 av , om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och , av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden. Högsta domstolens avgörande i Bunge-målet NJA 2013: s. 613. Högsta förvaltningsdomstolens avgörande i Norra Kärr-målet HFD 2016 ref. 21. , A., , B., , D.G. & Snäll, S. (1985), The Scandinavian Alum Shales, geologiska undersök- ning, 1–50. (2012), Updated scoping study further supports Häggån project viability. (Nedladdad: ). Bobba S., Carrara S., Huisman J. (co-lead), Mathieux F., . (co-lead), EU, (2020). Critical Raw Materials for in the EU A Foresight Study, European Commission, . Buchardt, B., , A.T. & Schovsbo, N.H. (1997) Alun Skiferen I . Geologisk 1997:3, , 1–30. Casserstedt, L. (2014). Chemistry and mineralogy of shale oil mining waste at . of Science thesis. (2020), Vindkraftens resursanvändning; Ett livscykelperspektiv på vindkraftens resursanvändning och växthusgasutsläpp, . , Energiläget i siffror 2019. Envipro miljöteknik AB (2003). Undersökning, riskbedömning och prioritering av rödfyrshögar i . (2016). Litologisk och geokemisk karaktärisering av berggrundsavsnitt på södra . SGU rapport 2016:15. Erlström M., Elhammar A. & Zillén Snowball L., (2014a). Bedömning av olja och gas i berggrunden inom svenskt maritimt territorium och ekonomisk zon, främst – en översikt. (2014b). Skiffergas och biogen gas i alunskiffern i , förekomst och geologiska förutsättningar – en översikt. Fabregas, , (2020). for Reconstruction and Development/ . ., Lavergren U. & Bergbäck B. (2006). Metal mobility in alum shale from , . Journal of geochemical exploration 90. (1978). Alunskiffer, Underlagsmaterial Geologi. Del 1 alunskifferförekomst 1–146, Del 2 Tabeller 1–94, Del 3 Världens tillgångar på mörka skiffrar 1–38. (.), (2018). (Nedladdad: ). (2013). Release of metals from unprocessed- and processed shale from as a function of solution pH. , , Thao P. Fabregas, , (2020). for Climate Action: The Intensity of the Clean Energy Transition, Climate- smart mining facility for Reconstruction and Development/. (2020). Årsrapport , Rapport nr 3. (2010). Rights: Governing Exploration and Exploitation. Doctoral Thesis in Planning, KTH Architecture and the Built Environment : . (2001). Om markägarens, upptäckarens och statens inflytande över mineraler i . En historisk återblick från medeltiden . Meddelande 4:81, Avd. för Fastighetsvetenskap, . län (2005a). Huvudstudien sammanfattande rapport. län (2005b). Projekt – delrapport . (2020). Cirkulär ekonomi – strategi för omställningen i . (2017). Rapport 6759 Förhållande mellan minerallagen och . (2016a). Rapport 2016:1 Ekologisk kompensation –en vägledning om kompensation vid förlust av naturvärden. (2016b) 03196–16 samt SGU 311/888/2016. Skrivelse Förslag till strategi för hantering av gruvavfall. (1999). Metodik för inventering av förorenade områden, Rapport 4918. & Buchardt B. (1993). Gislövshammar-2 shallow drill- hole in eastern , : Stratigraphy and geochemistry of the cored Lower Ordovician – Lower Cambrian strata. BMFT- project report 032 66686 B Pre-Westphalian source rocks in Northern Europe. (2013). mineralstrategi För ett håll- bart nyttjande av mineraltillgångar som skapar tillväxt i hela landet, N2013.02. P & E ., . & G.A. (2010). Preliminary economic assessment on the MMS project. NI 43-101 & 43-101F1 Technical Report and Preliminary Economic Assessment. P&E Report No. 195, (Nedladdad: ). (2011). Spårämnen i alunskiffer, rödfyrshögar och björkträd vid Andrarums alunbruk, . Examensarbete för kandidatexamen 15 hp. Pool W., Geluk, M., ., & Tiley G. (2012). Assessment of an unusual European Shale Gas play – The Cambro-Ordovician Alum Shale, : Engineers/, , , 20–22, 2012, 152339. Protean Energy (2019). (Nedladdad: ). ., (2018). Eureka County, , NI 43-101 Technical Report on Preliminary Economic Assessment. (Nedladdad: ). (1988). Mineralogy and maturity of the Alum Shales of south- central , . (1978). Alunskiffer: utredning från statens industriverk, FRP: fysisk riksplanering, 1978:1. geologiska undersökning (2020). Rapportering av regeringsuppdrag, Innovationskritiska metaller och iBergslagen, , SGU, dnr: 311-493/2018 Närings- departementets diarie-nr: N2018/01044/FÖF RR 2020:02. geologiska undersökning (2018). Delrapportering av regeringsuppdrag, Kartläggning av innovationskritiska metaller och , SGU:s diarie-nr: 311-2379/2016 Närings- departementets diarie-nr: N2016/ 06368/FÖF RR 2018:01. geologiska undersökning (2016a). Mineralmarknaden , Tema: energimetaller, 2016, SGU Periodiska Publikationer 2016:2. geologiska undersökning (2016b). Resultat från kärn- borrning vid Grönhögen Litologisk och geokemisk karaktärisering av berggrundsavsnitt på södra, 2016:15. geologiska undersökning (2016c). Vägledning för prövning av gruvverksamhet, 2016:23. geologiska undersökning (2014). Redovisning av regeringsuppdrag, Uppdrag att utföra en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotential för svenska metall- och mineraltillgångar, SGU, dnr: 3114-1639/2013 . Tillväxtanalys (2018). Hur kan staten främja investeringar i utvinning av innovationskritiska metaller och ?, Rapport 2018:02. Tillväxtanalys (2017). Innovationskritiska metaller och från brytning till produkt – hur kan staten stödja utvecklingen?, Rapport 2017:03. Tillväxtanalys (2016). PM 2016:5 Tillstånd och miljöprövning för att öppna gruvor – en internationell utblick. (2018). Review of the Exploration Potential of the Estonian (Graptolitic Argillite) Deposit. Geological Survey of Estonia, Rakvere. (2020). for Climate Action: The Intensity of the Clean Energy Transition, Climate-smart mining facility, , , Thao P. Fabregas, , , 2020 for Reconstruc- tion and Development/. Åhlgren K., , A. , B. (2020). Chemistry of Acidic and Neutralized Alum Shale 50 Years After , , . and the Environment. (Nedladdad ). Åhlgren, K., , V., Grawunder, A., , B. & ., 2020: Chemistry of Acidic and Neutralized Alum Shale 50 Years After , , . and the Environment. (Nedladdad ). Skärpning av regelverket för när utvinning av metaller och från alunskiffer får ske En särskild utredare ska förutsättningslöst analysera hur regelverket för utvinning av metaller och från alunskiffer kan skärpas och lämna författningsförslag för detta. Alunskifferns sammansätt- ning och egenskaper kan innebära betydande miljörisker i samband med eventuell brytning och avfallshantering. Utvinning av metaller och ur alunskiffer innebär även att markområden måste tas i anspråk, vilket kan innebära konflikter med andra markanvändnings- intressen samt med äganderätten. kan alunskiffer innehålla ett flertal metaller och som är nödvändiga för utvecklingen av grön teknik i syfte att klara samhällets klimatomställning. Mine- ralnäringen är vidare en viktig del av svensk industri och den svenska utvinningen utgör en bas för svensk export och har även betydelse för jobb och företag. Förslagen om hur regelverket kan skärpas ska därför vara förenliga med och verka för att även i fortsättningen ska vara ett föregångsland för en hållbar utveckling inom mineral- näringen, samt för fortsatt utveckling av grön teknik. I samband med detta ska utredaren beakta ett ökande behov av innovationskritiska metaller och av vikt för omställning till grön energi och att varken den teknologiska utvecklingen eller investeringsklimatet för- sämras. Utredaren ska bland annat. •redogöra för vilka metaller och som kan förekomma i alun- skiffern i och som med beaktande av tillgången globalt kan vara relevanta för inhemsk utvinning samt vara av vikt för ut- veckling av grön energi och annan högteknologisk utveckling •sammanställa kunskap och identifiera kunskapsluckor när det gäller miljörisker vid utvinning av metaller och ur alunskiffer •analysera hur regelverket för utvinning av metaller och från alunskiffer kan skärpas och lämna nödvändiga författnings- förslag. Uppdraget ska redovisas . Behovet av en utredning Alunskiffer är en bergart med begränsad utbredning i . Bryt- ning av alunskiffer har ändå förekommit i . Det har då använts helt andra tekniker och metoder för utvinning respektive åtgärder för stängning och återställning än de som an- vänds i dagens moderna utvinningsindustri. Skiffern har haft olika användningsområden, t.ex. som energiråvara, för metall- utvinning eller framställning av konstgödsel och som byggmaterial (blåbetong). Den har också använts för tillverkning av alun som an- vänts vid framställning av färg samt vid garvning och beredning av textilier.