sou · H8B31 · 2020-01-15 00:00:00 — Så här beskriver en assistansanvändare hur hen tänker när en assistent ska rekryteras: Alltså, om någon skriver så här att de har varit hästtjejer, då går jag i gång direkt. Jag gillar hästtjejer och ordning och reda, de kan jobba hårt och de kommer i ur och skur. Det är jättebra. Sedan gillar jag folk som har jobbat i service, som har jobbat inom handel. Folk som har jobbat inom restaurang tycker jag passar jättebra. De är service minded, de sätter kunden i fokus och är anpassningsbara. Även om assistansanvändaren har stora omvårdnadsbehov är det inte i första hand vårdutbildade assistenter som efterfrågas. En mamma till en assistansanvändare säger så här: Min son har ganska stora medicinska problem och omvårdnadsinsatser. Men undersköterskor kommer långt ner. Utan det som är viktigt är till- talet, så. Att de pratar till min son som från en vuxen till en vuxen. Och sedan att man delar hans intressen. Det är nog absolut det viktigaste skulle jag säga. För det andra kan man lära ut. Det är svårare att lära ut inställningen så. Om de personliga assistenterna Men det finns de som ser personlig assistent som ett omvårdnads- yrke. Vår kartläggning visar att det finns kommuner som kräver att en person har undersköterskeutbildning eller motsvarande för att hen ska få jobba som personlig assistent. Det behöver dock inte vara en annan syn på yrket som har lett till detta utbildningskrav, utan att det behöver vara möjligt att ompla- cera personen till annan verksamhet i kommunen. Personliga assi- stenter hos kommunerna är i högre grad tillsvidareanställda än assi- stenter hos privata arbetsgivare och kan därför inte sägas upp om assistansuppdraget upphör. En personlig assistent behöver vara lyhörd för assistansanvändarens behov Personlig assistent beskrivs ibland som ett lågt kvalificerat arbete som vem som helst kan utföra hos vilken assistansanvändare som helst. Men för att uppfylla intentionerna med personlig assistans behöver assistenten ha en särskild förmåga: att ta ett steg tillbaka och lyssna in eller känna av assistansanvändarens behov just för dagen och stunden. En personlig assistent formulerar det så här: Man kan väl säga att man kan passa som personlig assistent generellt, men du måste hitta en brukare som man funkar hos liksom. Sedan, det där sinnelaget att vara personlig assistent handlar ju om att kunna på något vis åsidosätta sig själv lite under arbetsdagen. Att ens eget tyckande och tänkande inte spelar någon roll under de timmar man jobbar liksom. Utan att man får låta den man jobbar tillsammans med styra vad man gör och lite hur man tänker under sitt arbetspass. 3.2.3Samspelet mellan assistansanvändare och assistent Forskning visar att samspelet mellan assistansanvändare och per- sonlig assistent har stor betydelse för assistansanvändarnas möjlig- heter till självbestämmande och inflytande i sin vardag. Hur sam- spelet fungerar har också betydelse för assistenternas trivsel och vilja att stanna kvar i yrket. diskuterar i sin avhandling om personlig assistans i praktiken att assistansanvändare och assistenter Om de personliga assistenterna löpande förhandlar om vem som ska ta initiativ och vilka sysslor som ingår i den personliga assistentens arbetsuppgifter.9 Egards forskning baseras på intervjuer med assistansanvändare som har goda möjligheter att själva styra sin assistans och sina assi- stenter. Vi har inte funnit några forskningsstudier som belyser sam- spelet mellan assistansanvändare och personliga assistenter när assi- stansanvändaren har nedsatt kognitiv förmåga. Detta är ett angeläget forskningsfält, eftersom denna grupp assistansanvändare torde ha mer begränsade möjligheter att styra sin assistans. Dessutom har antalet assistansanvändare som har nedsatt kognitiv förmåga ökat. talar om en balansgång mellan den personliga assistentens roll som ”armar och ben” kontra ”hembiträde”. menar att det som är speciellt för personlig assistans är att assistansanvändare och personliga assistenter skiftar mellan det formella och det informella. Åena sidan är assistenten underordnad och avlönad och hjälper assi- stansanvändaren på det sätt hen önskar. Å andra sidan har de en infor- mell relation och ett samspel som präglas av ömsesidighet, jämbör- dighet och ibland nära vänskap. Ett vänskapligt umgänge gör att assi- stenten upplever sitt arbete som meningsfullt på så vis att det känns som att hjälpa en vän. Även assistansanvändaren upplever det vän- skapliga småpratet som positivt och något som gör att hen kan foku- sera på något annat än sina behov av hjälp. Balansgången mellan olika sätt att förhålla sig till varandra före- faller också vara central för att assistansanvändarens vardagsliv ska fungera och för att den personliga assistenten ska stanna kvar. Tidi- gare forskning visar dock att en allt för informell och jämbördig relation mellan assistansanvändare och personliga assistenter kan göra det svårt för assistenten att dra gränser mellan arbete och fritid som assistansanvändaren inte får sina behov tillgodosedda. 9Hanna (2011), Personlig assistans i praktiken, Beredskap, initiativ och vänskaplighet, Dissertations in Social Work 42. Studien består av observationer av samspel mellan assistansanvändare (9) och assistenter (35) samt intervjuer med dessa. Assistansanvändarna är vuxna personer med enbart fysiska funktionsnedsättningar. Om de personliga assistenterna 3.2.4Olika förväntningar och krav på den personliga assistenten Förutom att assistenternas arbetsuppgifter kan variera från dag till dag kan det variera vilka förväntningar assistansanvändarna har på att personliga assistenter ska ta egna initiativ. Enligt Egards forskning som vi referat till ovan förhandlar assistansanvändare och assisten- terna löpande bland annat om i vilken grad assistenter ska ta egna initiativ i olika situationer. Utifrån vår kartläggning bedömer vi att det går att grovt dela in assistentyrket i tre olika kategorier med olika arbetssituationer för dem som arbetar som personliga assistenter. Dessa tre kategorier beskriver hur assistansanvändare i olika grad tar ansvaret för den dagliga arbetsledningen av assistenterna. Den första kategorin personliga assistenter förväntas inte ta några egna initiativ, den andra kategorin upplever det otydligt vilka för- väntningar på egna initiativ som finns och den tredje kategorin behöver för det mesta ta egna initiativ på grund av att assistans- användaren har begränsad beslutsförmåga. Att kategorisera på detta sätt ger en förenklad bild av verkligheten men kan ändå ge en för- ståelse för variationen i yrket personlig assistent. När assistenten inte förväntas ta några egna initiativ Den första kategorin personliga assistenter arbetar hos assistans- användare som inte har några förväntningar på eller önskemål om att assistenterna ska ta egna initiativ. Assistansanvändaren (eller en före- trädare) arbetsleder assistenterna på ett tydligt sätt. En assistans- användare vi har träffat uttrycker det så här: Och att arbetsleda … så jag känner själv att det är en väldigt viktig roll för mig. Annars är det inte personlig assistans för mig, då är det någonting annat. Men personlig assistans handlar om att det är jag som styr och jag bestämmer vem, vad, när och hur. Det är det viktigaste för mig och det kan jag bara göra om jag tar ett väldigt aktivt ansvar att vara arbetsledare. pekar i sin avhandling på flera omständigheter som behöver vara på plats när assistentens roll är att vara ”armar och ben”. Omgivningen (eller ”publiken” som är det begrepp använder) behöver bekräf- ta assistansanvändarens roll som ”huvudperson” och assistenten som ”ickeperson”. Assistenten ska hålla sig i bakgrunden och inte ta kon- Om de personliga assistenterna takt med utomstående. Assistansanvändaren behöver förklara sitt behov av hjälp, olika sysslor och personliga preferenser samt ge tydliga direktiv. Den personliga assistenten behöver ingående lära känna assi- stansanvändarens vardag, vanor och hjälpbehov. Målsättningen före- faller vara att den personliga assistansen ska flyta på automatiskt, som en sidoaktivitet. När det sker blir det möjligt för assistans- användaren att inta andra sociala roller än den som användare av per- sonlig assistans.10 I Egards forskning framkommer att assistenten, om det inte finns något skifte mellan formellt och informellt – det vill säga att den vän- skapliga relationen mellan assistansanvändare och assistent saknas – kan uppleva det som kränkande att ha rollen som ”armar och ben”. Detta kan vara en orsak till vantrivsel och att man inte stannar hos assistansanvändaren eller helt slutar i yrket. Assistenter som ”servar med det mesta” Den andra kategorin är assistenter som arbetar hos användare som inte fullt ut tar arbetsledningsansvaret. Det kan finnas olika orsaker till det, till exempel att man inte vill eller orkar vara arbetsledare eller att assistansanordnaren och assistansanvändaren inte har kommit överens om vilket ansvar assistansanvändaren ska ta för arbetsledning. En samordnare för assistans i regi som vi har träffat tror att de flesta assistenter skulle svara ”chefen” på frågan om vem som är arbetsledare. Många assistansanvändare har enligt hen ingen aning om att de kan ta kommandot. De har av tradition blivit servade med det mesta utan att själva leda arbetet. talar om den norm som både assistansanvändare och assi- stenter hänvisar till: att assistansanvändaren ska vara en självständig och beslutsförmögen individ som planerar och styr innehållet och utformningen av den personliga assistansen. Hennes forskning visar dock att det sker avsteg från , det vill säga att den personliga assistenten agerar likt ett hembiträde, tar egna initiativ och utför även sådant som assistansanvändaren är förmögen att utföra på egen hand. Det kan uppstå konflikter, irritation och missförstånd om för- hållningssätt och arbetsuppgifter.11 10Hanna (2011), Personlig assistans i praktiken, Beredskap, initiativ och vänskaplighet, Dissertations in Social Work 42. Om de personliga assistenterna Även i våra fokusgrupper kommer detta avsteg från upp. Så här beskriver en personlig assistent hur det kan vara: Som personlig assistent så är jag någons arm, någons fötter, en utsträckt hand. Jag ska göra det som de inte klarar. Som de skulle klara av för den ålder de har, som de är. Det är det som är meningen, om jag har förstått rätt, personlig assistent. Men så har ju inte alla uppfattat det utan då har de uppfattade det som att det är någon som ska komma och göra allt för att underlätta. Och så är det inte. Då har jag haft ibland konfrontationer. Assistenter som behöver ta egna initiativ Den tredje kategorin assistenter arbetar hos användare med nedsatt beslutsförmåga. Även om det finns företrädare som ansvarar för arbetsledning finns de på plats för att vägleda assistenten. Assistenten har uttryckligen rollen att ta initiativ, och behöver själv tolka både situationen och kanske också kommunikation från använ- daren. Det krävs ofta längre upplärning, en tydlighet från arbets- ledaren om var gränserna går och täta uppföljningar med feedback för att assistenten ska bli självgående. Våra intervjuer med assistenter visar att de utmaningar som denna assistentroll innebär kan göra jobbet som assistent extra stimulerande. Så här beskriver en personlig assi- stent vikten av att kunna tolka en assistansanvändare som inte har ett språk: Det handlar om att tolka i ett ansiktsuttryck ”Hur mår du ?” För jag kan inte ställa den frågan utan det är min uppgift att faktiskt känna den här personen så pass väl att jag kan ”Okej, nu ser jag på dig att det ser ut så här, jag tolkar dig så”. Inte ta över och säga ”Du mår så här”, utan att säga ”Min tolkning utifrån vad jag känner dig, så ser jag det här”, och att sedan anpassa dagen utefter det. 3.3Vilka är de personliga assistenterna? I det här avsnittet beskriver vi vilka som arbetar som personliga assi- stenter. Vi fokuserar på de närmare 77 000 personer som enligt För- säkringskassans uppgifter arbetar minst som person- lig assistent. Vi kompletterar med uppgifter om personliga assistenter från SCB:s yrkesregister. Om de personliga assistenterna Från (de personliga assistenternas tidrappor- ter) har vi hämtat följande uppgifter om assistenterna: •Relation till assistansanvändaren (närstående eller inte). •Arbetsgivare: offentlig, privat, kooperativ, egna arbetsgivare. •Arbete hos en eller flera assistansanvändare. •Arbete hos barn (0–). Från SCB:s yrkesregister har vi hämtat uppgifter om de personliga assistenternas •bostadsort (storstad, större stad, mindre städer och landsbygd), •bakgrund (födda i eller utomlands). Vi kompletterar även dessa registeruppgifter med resultat från vår enkät till personliga assistenter. 3.3.1En majoritet är kvinnor och arbetar deltid Personlig assistans är ett kvinnodominerat yrke. Sju av tio personliga assistenter är kvinnor. Könsfördelningen skiljer sig åt mellan olika arbetsgivartyper. I kommunerna är tre fjärdedelar av assistenterna kvinnor. Andelen kvinnor är lägre hos privata anordnare (68 pro- cent) och egna arbetsgivare (). En sak som förklarar skill- naden är att privata företag och egna arbetsgivare har fler anhöriga anställda. Se tabell 3.2. Om de personliga assistenterna Källa: , personliga assistenters tidrapporter . Närmare två tredjedelar av de närmare 77 000 personliga assisten- terna () arbetar hos privata arbetsgivare, en fjärdedel hos kommuner () och ganska få hos kooperativ () och egna arbetsgivare ().12 Se figur 3.1. Källa: , personliga assistenters tidrapporter . 12Beskrivningen avser personliga assistenter som arbetat i genomsnitt minst . Om de personliga assistenterna Personliga assistenter i alla åldrar Personliga assistenter är ganska jämnt spridda i alla åldrar. En dryg fjärdedel är 18–(), fyra av tio är , och ungefär lika många är 50–(). Drygt 4 000 assi- stenter är eller äldre (). Assistenterna hos kommuner är något äldre än hos andra arbetsgivare. Se tabell 3.3. Källa: , personliga assistenters tidrapporter . En fjärdedel av de personliga assistenterna arbetar som personliga assistenter minst . En dryg tredjedel arbetar högst och något fler 20–. Uppgifterna baseras på de timmar utförd assistans som assistenterna rapporterar till Försäk- ringskassan. Metoden innebär en viss underskattning av personliga assistenters arbetstid eftersom annan tid, som exempelvis frisk- vårdstimmar och arbetsplatsträffar, inte ingår. Det är en större andel av de kommunalt anställda än de privat anställda som arbetar högst . av privat anställda assistenter arbetar . Se tabell 3.4. Om de personliga assistenterna Källa: , personliga assistenters tidrapporter . En orsak till att de kommunalt anställda rapporterar in färre timmar är att det är vanligare i kommunerna att arbeta som assistent . Det handlar troligen främst om hemtjänstpersonal som gör kortare pass som personliga assistenter. Att det är vanligare för privat anställda att arbeta mer än 40 tim- mar beror troligen delvis på att heltidsmåttet för kommunalt anställ- da ligger . Kollektivavtalen för privata arbetsgivare kan också tillåta fler timmar än kollektivavtalet för kom- muner. Observera att uppgifterna om arbetad tid baseras på assistenter- nas tidrapporter. Den faktiska arbetade tiden kan vara längre och inkludera tid för till exempel personalmöten och fortbildning. Enligt vår enkät till personliga assistenter är det vanligare att kommuner anordnar personalmöten än att privata assistansanordnare gör det. Sammantaget bedömer vi dock att en låg andel av alla assistenter arbetar heltid. Totalt inom vård- och omsorgssektorn arbetar när- mare av männen och av kvinnorna heltid. Dessa uppgifter är inte direkt jämförbara med att en fjärdedel av assi- stenterna rapporterar in till . Men uppgifterna visar ändå att den andel personliga assistenter som arbetar heltid är lägre än andelen heltidsarbetande i hela vård- och omsorgssektorn.13 Att få assistenter arbetar heltid kan delvis förklaras med att fram- för allt icke kommunala arbetsgivare inte vill erbjuda heltidstjänster. Enligt privata assistansanordnare som vi har talat med finns det en fördel med att personliga assistenter har grundscheman som mot- 13www.scb.se/hitta-statistik/artiklar/2017/Hogst-andel-jobbar-heltid-inom-byggbranschen/ Definitionen på heltid är här eller mer. Om de personliga assistenterna svarar deltid för att de ska kunna gå in och arbeta mer när det behövs för att täcka upp för sjukdom, vård av barn och annan frånvaro i assi- stentgruppen. Kommunernas mål är att erbjuda heltid Kommunernas policy är att erbjuda sina anställda heltid genom den så kallade ”Heltidsresan”. Kommuner och Regioner och å ena sidan och Svenska Kommunalarbetareför- bundet () å den andra har slutit en överenskommelse. Målet är att tillsvidareanställning på heltid ska vara det normala vid nyanställning och att redan anställda medarbetare i högre utsträckning ska arbeta heltid.14 Detta löser kommunerna bland annat genom att låta de personliga assistenterna arbeta hos flera assistansanvändare. Kommunerna har också större möjligheter än privata arbetsgivare att låta personliga assistenter arbeta i andra verksamheter. Våra möten med kommunala arbetsgivare visar dock att det förekommer att per- sonliga assistenter är undantagna från satsningen på ”Heltidsresan”. Vanligast hos kommuner att arbeta hos flera assistansanvändare Det är vanligare att personliga assistenter anställda av kommuner arbetar hos flera assistansanvändare än i andra sektorer. Totalt arbe- tar av alla assistenter hos fler än en assistansanvändare. Bland de kommunalt anställda assistenterna arbetar nästan var fjärde assistent hos flera assistansanvändare. Det är minst vanligt att arbeta hos flera assistansanvändare hos kooperativ och egna arbetsgivare (). Se figur 3.2. 14https://heltid.nu/wp-content/uploads/2017/11/HÖK-16-Prolongerad.pdf och Om de personliga assistenterna Källa: , personliga assistenters tidrapporter . Vanligast hos privata arbetsgivare att arbeta hos barn Närmare en femtedel av de personliga assistenterna med privata arbetsgivare arbetar hos barn (0–). Totalt är andelen . av assistenter anställda av kommunen arbetar hos barn. Hos kooperativ och egna arbetsgivare är det av assi- stenterna som arbetar hos barn. Se figur 3.3. Om de personliga assistenterna Källa: , personliga assistenters tidrapporter . En dryg femtedel av assistenterna är närstående Det är av de personliga assistenterna som är närstående till assistansanvändaren.15 Bland de som är anställda av kommunen är andelen närstående assistenter betydligt lägre, . Ande- len närstående assistenter är högst hos privata och egna arbetsgivare (). Se figur 3.4. En majoritet av de närstående assistenterna () är föräldrar till assistansanvändaren.16 15I gruppen närstående ingår make, maka, sambo, barn, förälder och syskon samt deras makar, sambor och barn. 16I denna siffra ingår föräldrar under som arbetar som assistenter till barn . Se (2018), Anhöriga till personer med statlig assistansersättning, Socialför- säkringsrapport 2018:5. Om de personliga assistenterna Källa: , personliga assistenters tidrapporter . Närståendes insatser i den personliga assistansen är ett ofta dis- kuterat ämne, och tidigare fanns ett begränsat kunskapsunderlag. Inledningsvis vill vi slå fast att närstående som assistenter är en oumbärlig del av assistansreformen och att de ofta möjliggör kon- troll, kontinuitet och trygghet såväl för assistansmottagaren som för dennes familj. Men tidigare studier har pekat på vissa risker både för assistansanvändarens självbestämmande och för assistenternas arbets- miljö. Såväl assistansanvändare som assistenter och assistansanord- nare behöver förhålla sig till dessa risker Den dubbla rollen som assistent och närstående kan göra det svårt att dra gränsen mellan arbete och fritid. En annan risk som lyfts är att barn och unga vuxna som har sina föräldrar som assistenter kan ha svårt att utveckla ett självständigt liv. Överhuvudtaget kan det vara svårt att upprätthålla individens integritet vid känsliga situa- tioner som närstående normalt inte deltar i.17 Det kan även riskera att uppstå konflikter när en närstående assi- stent är arbetsledare för andra assistenter, till exempel när assistans- användaren har andra önskemål än vad den närstående tycker är Genomgång av tidigare studier, s. 12–19. Om de personliga assistenterna Den utomstående assistenten kan då bli osäker på vem hen ska lyssna på.18 För att öka kunskapen om närstående som arbetar som personliga assistenter gjorde en studie av gruppen 2018. I gruppen närstående ingår maka, make, sambo, barn, förälder och sys- kon samt deras makar, sambor och barn.19 analys visar att det finns skillnader mellan gruppen närstående assistenter och gruppen utomstående assisten- ter på flera sätt. I gruppen närstående som arbetar som personliga assistenter är det jämförelsevis •vanligare med män, •vanligare med äldre, •vanligare att arbeta mycket, •vanligare att man är född utanför de nordiska länderna. I gruppen närstående som arbetar som personliga assistenter •är över hälften föräldrar, •är det något fler mammor än pappor, •arbetar mammor mer än pappor, •arbetar man mest hos barn, •är det fler anställda hos privata arbetsgivare än hos kommunen. 3.3.2Utbildning, bostadsort och födelseland För att få ytterligare kunskap om de personliga assistenterna har vi låtit SCB föra på uppgifter om utbildning, bostadsort och födelse- land för de personer som är personliga assistenter i yrkesregistret. Gruppen personliga assistenter i SCB:s yrkesregister är inte helt densamma som den grupp som finns i uppgif- 18Inspektionen för socialförsäkringen (2015), Assistansersättningen – Brister i lagstiftning och tillämpning, Rapport 2015:9. 19Försäkringskassan (2018), Anhöriga till personer med assistansersättning, Socialförsäkrings- rapport 2018:5. använder i denna rapport begreppet anhöriga i stället för närstående. definition är dock densamma för dessa båda begrepp. Om de personliga assistenterna ter.20 Men sammansättningen av assistenter med avseende på kön, ålder etcetera är ungefär samma i de båda registren. Vi bedömer där- för att vi kan ha de personliga assistenterna i yrkesregistret som underlag för att beskriva hela gruppen personliga assistenter.21 En majoritet av assistenterna har gymnasium som högsta utbildning Närmare två tredjedelar av de personliga assistenterna () har som sin högsta utbildning gymnasial utbildning, för- gymnasial utbildning och eftergymnasial utbildning. Assistenter hos kooperativ har i högst utsträckning eftergymnasial utbildning (). Andelen med gymnasial utbildning är högst hos kommunerna (). Assistenter med förgymnasial utbildning är vanligast hos privata företag respektive egna arbetsgivare (). Se tabell 3.5. Källa: SCB:s yrkesregister. Jämfört med hela befolkningen är det en större andel av de person- liga assistenterna som har högst gymnasial utbildning och en minde andel som har eftergymnasial utbildning. I hela befolkningen har eftergymnasial utbildning, gymnasial utbild- ning och förgymnasial utbildning.22 20Vi redogör för kvaliteten i SCB:s yrkesregister i kapitel 1. 21Den grupp personliga assistenter som ligger till grund för beskrivningen är de närmare 50 000 personer i yrkesregistret som utgör utredningens population för enkäten till personliga assi- stenter. 22www.scb.se/hitta-statistik/sverige-i-siffror/utbildning-jobb-och-pengar/utbildningsnivan- i-sverige/. Uppgifterna avser 2018. Om de personliga assistenterna Vanligast med kommunala anordnare på mindre orter av de personliga assistenterna bor i större städer23. Övriga är ganska jämnt fördelade i storstäder24 respektive mindre städer/landsbygd25. Assistenter hos kooperativ och egna arbetsgivare finns i högre grad i storstäder än i de andra två regio- nerna. Jämfört med genomsnittet är kommunalt anställda assistenter överrepresenterade i mindre städer/landsbygd och underrepresen- terade i storstäder. Se tabell 3.6. Källa: SCB:s yrkesregister.