sou · H8B350 · 2020-09-02 00:00:00 — Av god redovisningssed följer bland annat att företagarens privata skulder inte ska bokföras i företaget och att lån som används både i företaget och privat ska delas upp, BFNAR 2006:1 p. 3.13 och 3.14 samt BFNAR 2017:3 p. 16.11 och 16.12. I 13 kap. 7 och 8 §§ finns bestämmelser om att vissa tillgångar och skulder inte ska räknas till näringsverksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 5.7.2. I paragrafen finns bestämmelser om hur stor avsättning som får göras till periodiseringsfond samt hur det för periodiseringsfond justerade resultatet beräknas. I första stycket ändras procentsatsen för hur stor del av det för periodiseringsfond justerade resultatet som får sättas av till periodi- seringsfond. Avdrag får göras av resultatet i stället för . Av andra stycket framgår hur det för periodiseringsfond justerade resultatet beräknas. Utgångspunkten är resultatet av näringsverk- samheten, utan hänsyn till avsättningen till periodiseringsfond, och sedan görs vissa tillägg och avdrag. Beräkningen ändras med anled- ning av flera olika förslag. För det första slopas reglerna om avsätt- ning till expansionsfond. Någon korrigering för sådana avsättningar eller återföringar behöver därför inte längre göras. För det andra flyttas räntefördelningen sist av de skattemässiga justeringarna. Efter- som räntefördelning görs efter avsättning till periodiseringsfond måste avdraget för räntefördelning öka det för periodiseringsfond justerade resultatet. För det tredje ska återförd periodiseringsfond inte längre ingå i det för periodiseringsfond justerade resultatet. Så- dana återföringar ska därför minska resultatet. Förslagen behandlas i avsnitt 5.1, 5.2 och 5.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om återföring av avdrag för av- sättning till periodiseringsfond. Första stycket ändras genom att tiden för hur länge en enskild näringsidkare eller en fysisk person som är delägare i ett svenskt handelsbolag får behålla en periodiseringsfond utökas från sex till . För juridiska personer och delägare som beskattas för en utländsk juridisk persons lågbeskattade inkomster gäller fortfarande att den längsta tiden är . I tredje stycket justeras hänvisningen till vilka paragrafer som inne- håller bestämmelser om återföring , för att även inkludera den paragraf som avser delägare som beskattats för en utländsk juridisk persons lågbeskattade inkomster. Det görs även en följdändring med anledning av att en paragraf i det upphävda 34 kap., tidigare 34 kap. 23 §, flyttas till den nya 14 a §. Förslagen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.2. I paragrafen finns bestämmelser om i vilka fall en periodiseringsfond får föras över från en enskild näringsverksamhet till ett aktiebolag. Första stycket ändras genom att antalet kriterier för en överföring ökar från tre till fyra. Det nya villkoret innebär att en överföring av periodiseringsfonder bara får avse sådana fonder som har satts av senast den sjätte beskattningsåret före det beskattningsår då över- föringen görs. En periodiseringsfond kan alltså inte föras över till ett aktiebolag om den är äldre än . Ändringen sammanhänger med att enskilda näringsidkare får behålla periodiseringsfonder i som längst , men för aktiebolag är . Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.1. I paragrafen finns bestämmelser om i vilka fall en periodiseringsfond får föras över från en delägare i ett svenskt handelsbolag till ett aktiebolag. Första stycket ändras genom att antalet kriterier för en överföring ökar från tre till fyra. Det nya villkoret innebär att en överföring av periodiseringsfonder bara får avse sådana fonder som har satts av senast den sjätte beskattningsåret före det beskattningsår då över- föringen görs. En periodiseringsfond kan alltså inte föras över till ett aktiebolag om den är äldre än . Ändringen sammanhänger med att fysiska personer som är delägare i handelsbolag får behålla perio- diseringsfonder i som längst , men för aktie- bolag är . Förslaget behandlas i avsnitt 5.5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om under vilka förutsättningar en periodiseringsfond får tas över av en fysisk person som genom ett benefikt förvärv tar över hela eller delar av näringsverksamheten. Ändringen innebär att hänvisningen till definitionen av realtillgångar i fjärde stycket ändras till 14 a §. Se kommentaren till den paragrafen. I paragrafen finns bestämmelser om hur en periodiseringsfond be- handlas i vissa fall vid upplösning av handelsbolag. Ändringen inne- bär att hänvisningen till definitionen av realtillgångar i andra stycket ändras till 14 a §. Se kommentaren till den paragrafen. I paragrafen, som är ny, finns en definition av realtillgångar. Inne- hållet i paragrafen har flyttats från den upphävda 34 kap. 23 §. Defini- tionen placeras i 30 kap. eftersom begreppet realtillgångar huvud- sakligen används i det kapitlet. Eftersom reglerna om avsättning till expansionsfond slopas, ändras definitionen jämfört med den ursprung- liga lydelsen så till vida att med realtillgångar avses sådana tillgångar som ingår i kapitalunderlaget för räntefördelning med angivna undan- tag. Innebörden av definitionen ändras dock inte. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller grundläggande bestämmelser om räntefördel- ning. Ändringen innebär att de bestämmelser som avser negativ räntefördelning slopas. Begreppet ”positiv räntefördelning” utmönst- ras och ersätts av enbart ”räntefördelning”. Att räntefördelning är frivillig följer nu av uttryckssättet ”ett räntefördelningsbelopp får helt eller delvis dras av”, vilket medför att 6 § upphör att gälla. Att delvis dra av ett räntefördelningsbelopp kan också innebära att den avdragna delen är noll kronor. Bestämmelsen medger således att en enskild näringsidkare helt avstår från att dra av ett räntefördelnings- belopp. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.3. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av räntefördel- ningsbeloppet. I första stycket ersätts begreppet ”positivt fördelningsbelopp” av ”räntefördelningsbelopp”. Beräkningen av räntefördelningsbeloppet ändras från en beräkning till summan av två beräkningar. Den första beräkningen anges i första punkten och motsvarar den beräkning som tidigare gjorts för att få fram det positiva fördelningsbeloppet. Ena delen av räntefördelningsbeloppet är alltså kapitalunderlaget multi- plicerat med statslåneräntan (SLR) vid utgången av november året före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut ökad . Till det beloppet ska läggas det belopp som följer av beräkningen enligt den andra punkten. Denna punkt är ny och innebär att det sparade fördelningsbeloppet får räknas upp med statslåneräntan vid utgången av november året före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut. Sparade fördelningsbelopp har tidigare räknats upp med en högre ränta, genom att de sparade be- loppen lagts till kapitalunderlaget. Det sparade fördelningsbeloppet ska efter uppräkningen läggas till årets fördelningsbelopp beräknat enligt första punkten, och summan av dessa utgör räntefördelnings- beloppet. Sparade fördelningsbelopp har även tidigare kunnat användas för räntefördelning efterföljande år, men med det nya uttryckssättet framgår det också tydligt av lagen. Sammanfattningsvis innebär be- stämmelserna i första stycket att räntefördelningsbeloppet beräknas enligt formeln = (kapitalunderlaget x SLR + ) + (spa- rat fördelningsbelopp x 1 + SLR). Den materiella ändringen består i att sparat fördelningsbelopp nu räknas upp med en lägre procentsats. Ändringarna i andra stycket innebär att de bestämmelser som av- ser det negativa fördelningsbeloppet slopas. Bestämmelsen om det lägsta värdet på statslåneräntan flyttas hit från första stycket. Av tredje stycket framgår att räntefördelningsbeloppet ska justeras om det aktuella beskattningsåret är längre eller kortare än tolv måna- der. Justeringen för beskattningsårets längd när det gäller det sparade räntefördelningsbeloppet ska dock bara avse uppräkningen med stats- låneräntan, dvs. Det sparade fördelnings- beloppet som har förts över ska alltså inte räknas upp eller ned med hänsyn till det innevarande beskattningsårets längd. Hänvisningen till bestämmelser om kapitalunderlaget i fjärde stycket ändras som en följd av att flera paragrafer upphävs när den negativa räntefördelningen slopas. Förslagen behandlas i avsnitt 5.3.3 och 5.7.5. I paragrafen finns bestämmelser om ett takbelopp för räntefördel- ning. Begreppet ”ett för räntefördelning justerat resultat” utmönstras från lagtexten. I stället för att begreppet anges i första stycket och definieras i andra stycket slås dessa två moment ihop i ett stycke. Räntefördelning får göras med högst ett belopp som motsvarar resultatet av näringsverksamheten före räntefördelning med vissa justeringar. Resultatet ska ökas med avdrag för egenavgifter som gjorts enligt 16 kap. 29 §. Därmed avses såväl avdraget för debiterade egenavgifter som det schabloniserade avdrag som ska göras för att täcka beskattningsårets egenavgifter. Resultatet ska också minskas med dels sjukpenning och liknande ersättningar som inte är avgifts- grundande, dels återföringen av föregående års beräknade avdrag för egenavgifter. För att räntefördelning ska kunna göras måste resul- tatet efter justeringar vara positivt. Förenklingarna av beräkningen är främst föranledda av att reglerna om avsättning till expansions- fond slopas och att räntefördelningen flyttas sist av de skattemässiga justeringarna. Förslagen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om sparat räntefördelningsbelopp. Ändringarna innebär att de bestämmelser som avser det negativa fördelningsbeloppet slopas. Begreppet ”positivt fördelningsbelopp” ersätts av ”räntefördelningsbelopp”. Hänvisningen till 6 § ändras eftersom den paragrafen upphör att gälla. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om under vilka förutsättningar sparat räntefördelningsbelopp får tas över av en fysisk person som genom ett benefikt förvärv tar över hela eller delar av näringsverk- samheten. Ändringarna i första och andra styckena innebär att begreppet ”spa- rat fördelningsbelopp” ersätts av ”sparat räntefördelningsbelopp”. Ändringen i tredje stycket består av att hänvisningen till defini- tionen av realtillgångar ändras eftersom den paragrafen flyttas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1 och 5.3.3. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av kapitalunder- laget för räntefördelning för enskilda näringsidkare. Med kapitalunderlaget avses skillnaden mellan det skattemässiga värdet på tillgångarna och skulderna i verksamheten vid beskatt- ningsårets utgång. Bestämmelsen om att det är de skattemässiga värdena som avses flyttas hit från den upphävda 12 §. Tidpunkten för värderingen ändras från utgången av det föregående beskatt- ningsåret till utgången av det innevarande beskattningsåret. Kapitalunderlaget ska ökas med ackumulerade underskott vid utgången av föregående beskattningsår som inte har dragits av. Värderingstidpunkten av ackumulerade underskott flyttas inte fram eftersom räntefördelning görs innan årets resultat slutligen bestäms. Bestämmelsens lydelse justeras språkligt så att det tydligt framgår att det är kvarvarande underskott vid det föregående beskattnings- årets utgång som avses. Flera poster som enligt tidigare lydelse ska öka kapitalunderlaget slopas. Det gäller justeringarna för kvarstående sparat fördelningsbelopp, övergångspost och särskild post. Kapitalunderlaget ska minskas med sådana tillskott under beskatt- ningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten. Det innebär att det är tillskott under innevarande beskattningsår som ska beaktas. Ändringen sammanhänger med att värderingstidpunkten för posterna i kapitalunderlaget har flyttats från det föregående beskattningsårets utgång till beskattningsårets utgång. Som en följd av att reglerna om expansionsfond upphör att gälla ska den obeskattade delen av expansionsfonden inte längre minska kapitalunderlaget. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1, 5.7.1, 5.7.5 och 5.7.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka avsättningar som ska räknas som skulder vid beräkningen av kapitalunderlaget för ränte- fördelning. Paragrafen ändras redaktionellt genom att strecksatserna utgår och bestämmelserna i stället delas upp på två separata stycken. Därutöver görs följande justeringar. I första stycket behandlas vissa skulder. Avsättning för framtida utgifter ska räknas som skuld till den del avdrag för avsättningen har gjorts vid beskattningen. Avsättningar till periodiseringsfonder och ersättningsfonder ska dock inte räknas som skulder. I andra stycket anges att medel på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto i sin helhet ska räknas som tillgångar vid beräkningen. Sådana kontomedel har tidigare bara räknats med till hälften, vilket följde av den äldre lydelsen av 12 § andra stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 5.7.7. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av kapitalunder- laget för räntefördelning för fysiska personer som är delägare i han- delsbolag. Av första stycket följer att med kapitalunderlaget avses den justerade anskaffningsutgiften för andelen i handelsbolaget beräknad enligt 50 kap. vid beskattningsårets utgång. Tidpunkten för värderingen flyttas fram från utgången av det föregående beskattningsåret till utgången av det innevarande beskattningsåret. De poster som ska öka kapitalunderlaget slopas. Det gäller juster- ingarna för kvarstående sparat fördelningsbelopp och övergångs- post. Kapitalunderlaget ska minskas med sådana tillskott under beskatt- ningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten. Det innebär att det är tillskott under innevarande beskattningsår som ska beaktas. Kapitalunderlaget ska också minskas med lån från bolaget till delägaren eller någon närstående till del- ägaren under beskattningsåret, om räntan på lånet inte är marknads- mässig. Även denna justering avser händelser under innevarande beskattningsår. Preciseringen i lagtexten bedöms dock – med hänsyn till att tidpunkten i den tidigare strecksatsen ändras – inte längre som nödvändig. Ändringarna i andra stycket är av följdändringskaraktär och inne- bär att även tidpunkten för värderingen av andelar som är lager- tillgångar ändras till det innevarande beskattningsårets utgång. Förslaget behandlas i avsnitt 5.7.1, 5.7.5 och 5.7.6. Paragrafen innehåller bestämmelser om uppdelning av avdrag mellan kvalificerad rederiverksamhet och annan näringsverksamhet vid tonnagebeskattning. Ändringen innebär att hänsyn inte längre ska tas till avdrag för avsättning till expansionsfond eftersom reglerna om expansionsfond slopas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen finns en uppräkning av sådana poster som räknas till inkomstslaget kapital. Andra punkten ändras genom att begreppet ”fördelningsbelopp” ersätts med ”räntefördelningsbelopp”. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.3. I paragrafen finns bestämmelser om hur ett räntefördelningsbelopp ska behandlas i inkomstslaget kapital. Ändringarna innebär att be- greppet ”fördelningsbelopp” ersätts med ”räntefördelningsbelopp” och att den mening som avser negativ räntefördelning tas bort. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkningen av omkostnads- beloppet för aktier i vissa fall av överföring av periodiseringsfond och upplösning av expansionsfond. Ändringen består av att de bestäm- melser som avser expansionsfonden tas bort. Av punkten 3 i över- gångsbestämmelserna framgår att denna paragraf ska tillämpas i dess tidigare lydelse vid överföring av kvarvarande expansionsfond efter ikraftträdandet. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av den justerade anskaffningsutgiften för en andel i ett handelsbolag. Ändringarna innebär att de justeringar som avser expansionsfond och negativ räntefördelning tas bort eftersom dessa regler upphör att gälla. Av punkten 4 i övergångsbestämmelserna framgår att denna para- graf i vissa fall ska tillämpas i dess tidigare lydelse vid avyttring av andel i handelsbolag efter ikraftträdandet. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1 och 5.3.3. I paragrafen finns bestämmelser om kapitalunderlaget när makar del- tar tillsammans i enskild näringsverksamhet. Ändringarna är föranledda av att reglerna om avsättning till expansionsfond slopas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om särskild skatteberäkning för ackumulerad inkomst i inkomstslaget näringsverksamhet i vissa fall. Ändringen innebär att den tredje punkten, som avser återföring av expansionsfond i vissa fall, tas bort. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. Av första punkten framgår att lagen träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter , om inte annat följer av punkterna 2–4. I andra punkten finns övergångsbestämmelser avseende avsätt- ningar till expansionsfond som inte har återförts när lagen träder i kraft. Sådana avsättningar ska återföras under högst tio på varandra följande beskattningsår. Återföring ska göras med minst en tiondel av fondens storlek vid ikraftträdandet . Den första återföringen ska göras för det beskattningsår som börjar närmast efter ikraftträd- andet. Kvarvarande expansionsfonder ska dock återföras om någon sådan omständighet inträffar som skulle ha inneburit omedelbar återföring enligt 34 kap. 16 eller 17 §§ i dess tidigare lydel- ser. När återföring görs ska ett belopp som motsvarar av återföringen tillgodoräknas vid debiteringen av slutlig skatt. Åter- föringen ska göras före avdrag för avsättning till periodiseringsfond och räntefördelning. Det återförda beloppet ingår således i det för periodiseringsfond justerade resultatet enligt 30 kap. 6 § och den del av det återförda beloppet som inte sätts av till periodiseringsfond ingår i takbeloppet för räntefördelning enligt 33 kap. 5 §. Återföringen ska anses ha gjorts enligt den tidigare lydelsen av bestämmelserna i 34 kap. och föranleder tillämpning av den tidigare lydelsen av 3 kap. 18 § och 66 kap. 21 §. Av tredje punkten framgår att en expansionsfond som inte har återförts i sin helhet även efter ikraftträdandet kan tas över av en annan person. Vid en sådan överföring tillämpas bestämmelserna i 34 kap. 18–23 §§ i deras lydelse före . Om expan- sionsfonden inte upphör vid överföringen, dvs. om fonden tas över av någon annan än ett aktiebolag, inträder den som tar över fonden i den tidigare innehavarens ställning. Den som tar över expansions- fonden ska således fortsätta att återföra fonden enligt punkten 2, på motsvarande sätt som den tidigare innehavaren. När bestämmelserna i 34 kap. 18–23 §§ i deras äldre lydelse tillämpas avser hänvisningar till andra paragrafer den lydelse som de hänvisade paragraferna hade före . I fjärde punkten finns bestämmelser om justering av anskaffnings- utgiften vid avyttring av en andel i handelsbolag. Om en sådan andel avyttras efter ikraftträdandet ska kvarvarande expansionsfonder be- aktas vid justering av anskaffningsutgiften för andelen enligt 50 kap. 5 § i dess lydelse före ikraftträdandet. Förslaget behandlas i avsnitt 5.11. 8.2Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) I paragrafen finns bestämmelser om vad en inkomstdeklaration ska innehålla. Bestämmelserna i punkten 4 f) tas bort eftersom reglerna om expansionsfond i 34 kap. inkomstskattelagen (1999:1229) upp- hör att gälla. Bestämmelserna i efterföljande punkter ges en ny be- teckning så att nuvarande g) och h) i stället blir f) och g). Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. Förenklade skatteregler för att underlätta och främja egenföretagande För att underlätta och främja egenföretagande bör skattereglerna vara så enkla att förstå och tillämpa som möjligt, såväl i en verksam- hets uppbyggnadsskede som i ett mer etablerat skede. En särskild utredare ska därför se över beskattningen av enskilda näringsidkare. Syftet med översynen är att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet och underlätta för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. •utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskatt- ning av enskilda näringsidkare inom det konventionella systemet för inkomstbeskattningen, särskilt ordningen för resultatberäk- ning och företagssparande, reglerna om kapitalunderlag för expan- sionsfonder och räntefördelning samt tillämpningsgränsen för räntefördelning, •baserat på resultatet av den genomförda analysen av det konven- systemet ta ställning till vilka åtgärder som är mest lämp- liga att vidta i syfte att kraftigt förenkla beskattningen av enskilda näringsidkare, och lämna förslag till ett sådant förenklat skatte- system med de författningsändringar som bedöms nödvändiga, •utifrån en analys bedöma lämpligheten av och, i syfte att kraftigt förenkla beskattningen och regelverket, lämna ett förslag till ett frivilligt system där inkomstbeskattningen bestäms schablon- mässigt baserat på en verksamhets omsättning och som utgör ett alternativ till konventionell inkomstbeskattning av enskilda när- ingsidkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda, och •om det är möjligt med hänsyn till förutsättningarna i mervärdes- skattedirektivet, i syfte att kraftigt förenkla beskattningen och regelverket, lämna ett förslag till ett frivilligt system där även mervärdesbeskattningen bestäms schablonmässigt för de närings- idkare som tillämpar alternativet där inkomstbeskattningen bestäms schablonmässigt. Den del av uppdraget som handlar om att utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskattning av enskilda närings- idkare inom det konventionella systemet för inkomstbeskattningen ska redovisas i ett delbetänkande . Upp- draget i övrigt ska redovisas . slöts en sakpolitisk överenskommelse mellan Social- demokraterna, de gröna. Av överenskommelsen framgår under rubriken ”Fler ska kunna bli företagare” bl.a. att det ska genomföras en kraftig förenkling av beskattning och regelverk för mikroföretagande. Som grundläggande principer för skattesystemet gäller bl.a. att skatte- systemet ska uppfattas som legitimt och rättvist, att skattereglerna ska vara generella och tydliga, att beskattningen ska ske i nära anslut- ning till inkomsttillfället och att reglerna ska vara hållbara i förhåll- ande till Europeiska unionen. Att skattesystemet ska vara legitimt och rättvist innebär bl.a. att skatter ska tas ut på ett rättssäkert sätt, och för att stärka legitimiteten ska regelverket vara möjligt att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. När det gäller förhållandet till Europeiska unionen ska reglerna vara förenliga med , både i förhåll- ande till specifika rättsakter, till bestämmelserna om fri rörlighet i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och till reglerna om statligt stöd. Inkomstbeskattningen av enskilda näringsidkare I syfte att öka neutraliteten mellan enskilt bedriven näringsverksam- het och verksamhet som bedrivs i aktiebolag reformerades beskatt- ningen av enskilda näringsidkare . Förändringen innebar att samtliga inkomster från enskild näringsverksamhet numera beräknas gemensamt och att underskott och överskott från olika verksamheter automatiskt kan kvittas. Vidare infördes regler om avsättning till periodiserings- och expansionsfonder samt regler för räntefördelning. Avsättning till periodiseringsfond innebär en möjlighet till resul- tatutjämning mellan olika beskattningsår i en näringsverksamhet. Enskilda näringsidkare får göra avdrag för avsättning med högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfonden justerat positivt resultat. För att enskilda näringsidkare ska ha möjlighet att expandera eller bygga upp kapital i sin verksamhet på samma sätt som aktiebolag får enskilda näringsidkare göra avsättning till expansionsfond under vissa förutsättningar. På avsättningen betalas en expansionsfonds- skatt som motsvarar bolagsskatten.