sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — Den rättsliga grunden måste emellertid enligt EU:s dataskyddsförordning fastställas i nationell rätt (artikel 6.3). Så har skett i lagen om den officiella statistiken och i förordningen om den officiella statistiken. Känsliga personuppgifter, t.ex. uppgifter om hälsa, ras, religions- tillhörighet samt personuppgifter om lagöverträdelser eller motsvar- ande får dock enbart behandlas av statistikansvariga myndigheter om det följer av föreskrifter som regeringen har meddelat (15 §). Sådana föreskrifter finns i förordningen om den officiella statistiken. I bilaga till förordningen anges när det är tillåtet att behandla känsliga person- uppgifter och vilka statistikmyndigheter som får utföra behandlingen. Beträffande officiell statistik inom socialtjänst framgår följande av bilagan: –får för framställning av statistik om individ- och familjeomsorg behandla känsliga personuppgifter som avser upp- gift om att hälsotillstånd utgjort orsak till och ändamål med eko- nomiskt bistånd, administrativa frihetsberövanden samt enskildas hälsotillstånd när det gäller tvångsingripanden med stöd av lagen (1988:870) om vård av missbrukare i vissa fall (LVM). –får för framställning av statistik om äldre- och handikappomsorg behandla känsliga personuppgifter som avser utbetalningar och andra insatser i samband med enskilda personers hälsotillstånd. –får för framställning av statistik om stöd och ser- vice till funktionshindrade behandla känsliga personuppgifter som avser enskildas hälsotillstånd och andra uppgifter i samband med insatser enligt LSS. I lagen om den officiella statistiken finns bestämmelser om gallring (19 §). Huvudregeln är att personuppgifter ska gallras hos de sta- tistikansvariga myndigheterna när uppgifterna inte längre behövs för sitt ändamål. Regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer får dock föreskriva om undantag från denna skyldighet. Lagen om den officiella statistiken innehåller slutligen bestäm- melser om tvångsmedel (20–22 §§). I lagen finns också bestämmel- ser om straffansvar. Det är t.ex. straffbelagt att bryta mot 6 § som gäller s.k. bakvägsidentifiering. Den som gör det döms för olovlig identifiering till böter eller fängelse i högst (26 §). Detta gäller dock endast om gärningen inte är belagd med straff i . I ringa fall döms inte till ansvar. 15.4Nationell officiell statistik för I samband med den statistikreform som trädde i kraft , fördelades ansvaret för den officiella statistiken på 25 stat- liga myndigheter (numera 28). En av de statistikansvariga myndig- heterna är . Som nämnts framgår det av bilagan till förordningen om den offi- ciella statistiken inom vilka områden det ska produceras officiell sta- tistik och vilken myndighet som är ansvarig för statistiken. styrelsen är ansvarig för officiell statistik inom hälso- och sjukvården. är även ansvarig för officiell statistik inom individ- och familjeomsorg, äldre- och handikappomsorg och stöd och service till funktionshindrade. förfogar över fem socialtjänstregister för produktion av nationell officiell statistik.5 De försörjs med upp- gifter från kommunerna i fråga om följande insatser: –Registret för ekonomiskt bistånd. –Registret över insatser till barn och unga. –Registret över insatser till äldre och personer med funktionsned- sättning. –Registret över insatser enligt LSS. –Register över tvångsvård enligt lagen (1988:879) om vård av miss- brukare i vissa fall (LVM). Registren ger information om kommunernas socialtjänstverksamhet och ger möjlighet att göra nationella sammanställningar över vilka grupper som får sådana insatser. Statistiken om ekonomiskt bistånd kan t.ex. visa kopplingen mellan behovet av ekonomiskt bistånd och arbetslöshet. Det går också att göra jämförelser för att se om kom- muner satsar olika mycket på sin verksamhet. Uppgifterna kan också användas för forskning om vilka resultat insatser har för den som får insatsen. Registren bygger i stora delar på mängddata. Vid mängdstatistik knyts de insamlade antalsuppgifterna till insatser och inte till några enskilda individer. Även personuppgifter registreras i registren. Per- sonuppgifterna består av personnummer och den eller de insatser som ger (eller annan tidsperiod) till berörda personer. Därmed skapas personregister över vissa insatser för framställning av officiell statistik. En detaljerad redogörelse läm- nas i nästa avsnitt. Flera av uppgifterna får betraktas som känsliga eftersom de rör personliga förhållanden om hälsa eller insatser enligt socialtjänstlagen och andra författningar, t.ex. ekonomiskt bistånd och missbruk. Regist- ren förs av med stöd av lagen och förordningen om 5www.socialstyrelsen.se/statistik-och-data/register/ (hämtad ). den officiella statistiken. Det finns alltså inga specialförfattningar som reglerar personuppgiftsbehandlingen i dessa register. I det följande lämnas en övergripande orientering om kategorier av mängduppgifter och personuppgifter i socialtjänstregistren.6 Registret över insatser till äldre och personer med funktionsned- sättning kompletterades 2007 med personnummerbaserade uppgif- ter vid sidan av mängdstatistik Registret innehåller uppgifter om be- viljade insatser som beslutats enligt 4 kap. 1 § SoL. eftersträvar att få fram en mer tydlig bild av vilka insatser äldre och personer med funktionsnedsättning får, och därför rapporterar kom- munerna enbart verkställda beslut i stället för alla beslut. Därmed kan ta fram nationell statistik över det totala antalet verkställda insatser. Registret saknar emellertid uppgifter om orsa- ken till insatser respektive resultatet av desamma, dvs. vilka svårigheter i den dagliga livsföringen som leder till att personen behöver insatser och i vilken utsträckning insatserna leder till förbättringar för den enskilde. Registret innehåller inte heller uppgifter om servicetjänster som ges utan föregående individuell behovsprövning enligt lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Vidare saknas uppgif- ter från ansökningar om insatser från som inte blir beviljade. Registret över ekonomiskt bistånd bygger på personnummer- baserade uppgifter samt mängduppgifter på kommunnivå. Det inne- håller bl.a. uppgifter om antalet personer och hushåll som får eko- nomiskt bistånd, hushållstyp, vilket belopp som betalats ut samt biståndsperiodens varaktighet. har, i samverkan med SKR, samlat in uppgifter om orsaker till behov av och ändamål med ekonomiskt bistånd. Däremot får inte samla in och behandla uppgifter om vilka andra insatser som kom- munerna ger till personer med behov av försörjningsstöd. Registret över insatser till barn och unga bygger på personnum- merbaserade uppgifter om dygnsvårdsplaceringar och typ av placer- ing samt mängduppgifter på kommunnivå om öppenvårdsinsatser. 6Uppgifterna är hämtade från handlingsplaner för öppna jämförelser inom 2010–2014 respektive 2015–2018. Uppgifterna gäller insatser som är behovsprövade och som beslutas enligt socialtjänstlagen och lagen (1990:52) med särskilda bestäm- melser om vård av unga (LVU). Registret innehåller inte uppgifter om skälen till insats och typ av öppenvårdsinsatser eftersom Social- styrelsen inte får samla in sådana uppgifter. Vidare saknar registret uppgifter om anmälningar. Registret över insatser enligt LSS bygger på personnummerbase- rade uppgifter samt mängduppgifter på kommunnivå om beslutade insatser enligt socialtjänstlagen, LSS och hemsjukvård enligt hälso- och sjukvårdslagen. Registret innehåller dock inte upp- gifter om skälen till insatserna och resultatet av desamma. Register över tvångsvård enligt LVM bygger på personnummer- baserade uppgifter samt mängduppgifter på kommunnivå om beslutade insatser enligt LVM, såsom exempelvis beslutsdatum för LVM-vård, födelseland, LVM-hem, utskrivningsdag och frivillig LVM-vård. Registret saknar uppgifter om behov, insats och resultat. 15.6Utlämnande av uppgifter till socialtjänstregistren Den huvudsakliga källan till socialtjänstregistren är kommunerna, främst socialnämnderna (motsvarande). En annan källa är SCB:s register. Enligt gällande bestämmelser i 12 kap. 5 § SoL respektive 15 a § LSS har socialnämnderna en skyldighet att, enligt vad regeringen närmare föreskriver, lämna personuppgifter till för angelägna statistiska ändamål. I förarbetena till socialtjänstlag anges att betydande restriktivitet ska iakttas när det gäller att infordra individrelaterade statistiska uppgifter från socialnämnderna.7 Detta bör endast ske när det är påkallat av verkligt angelägna samhällsbehov. Det ankommer på regeringen att besluta om detta. Uppgiftsskyldigheten och vilka uppgifter som omfattas av skyldig- heten har reglerats närmare av regeringen i förordningen (1981:1370) om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter och förordningen (2004:16) om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade. Regeringen har vidare i förordningarna bemyndigat Socialstyrel- sen att besluta kompletterande föreskrifter. 1979/80:1 Del A s. 570 f. stöd av förordningarna meddelat följande föreskrifter om datainsam- lingen till registren: –föreskrifter (SOSFS 2005:21) om kommunens skyldighet att lämna uppgifter om statistik om stöd och service till vissa funktionshindrade –föreskrifter (HSLF-FS 2015:30) om socialnämn- dernas skyldighet att lämna statistiska uppgifter om ekonomiskt bistånd –föreskrifter och allmänna råd (HSLF-FS 2016:3) om socialnämndernas skyldighet att lämna statistiska uppgifter om insatser för barn och unga –föreskrifter (HSLF-FS 2016:86) om socialnämn- dernas skyldighet att lämna statistiska uppgifter om insatser till äldre och personer med funktionshinder. Beträffande registret över tvångsvård enligt LVM har inte meddelat några föreskrifter utan uppgiftslämnandet regleras en- bart av förordningen om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter. Kommunernas inrapportering av uppgifter till sker elektroniskt. har för ändamålet skapat en rapporter- ingsportal () som kommunerna ska använda för att ladda upp uppgifter till på ett säkert sätt. Uppgifterna skyddas hos av den s.k. statistiksek- retessen 24 kap. 8 § OSL. En närmare redogörelse för sekretessen finns i avsnitt 15.3. 15.7Socialstyrelsens tidigare utredningar och förslag Den nationella officiella statistiken för har utretts upprepade gånger. har i flera rapporter och skrivelser till regeringen redogjort för behovet av att kunna samla in mer per- sonnummerbaserade uppgifter, bl.a. om orsak till olika insatser, samt analyserat för- och nackdelar med individ- och personnummerbase- rad statistik vid jämförelser med mängdstatistik. har vidare vid upprepade tillfällen hemställt hos regeringen om en ut- vidgad nationell och personnummerbaserad statistik för socialtjäns- ten. Av intresse är följande rapporter och skrivelser: –Övergång till individbaserad statistik över vård och omsorg/stöd och service – analys av vissa integritets- och sekretessfrågor (2001) –Individbaserad statistik om kommunernas äldre- och handikapp- omsorg (2006) –Förslag till en samlad statistik för missbruks- och beroende- vården (2006) –Hemställan inklusive promemoria om utvidgad statistik för barn- och unga inom , uppdrag och motiv (2008) –Utveckling av statistik för barn och unga inom (2009 och 2010) –Anmälningar till om barn och unga – en undersök- ning om omfattning och regionala skillnader (2012) –Äldres behov av vård och omsorg. Förslag till nya registerupp- gifter från socialtjänst och hälso- och sjukvård (2013) –Brottsofferstatistik – förslag till statistikutveckling inom social- tjänst och hälso- och sjukvård (2013) –Uppdrag att utveckla öppna jämförelser avseende dels social- tjänstens stöd till brottsoffer, dels arbetet mot hemlöshet och utestängning från bostadsmarknaden (2013, delredovisning) –PM angående behov av ändringar i förordningen om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter avseende in- samling till registret över insatser för barn- och unga (2015) –Framställan avseende ändring av förordningen om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter och förordningen om den officiella statistiken. granskade i sitt betänkande förutsätt- ningarna för att förbättra möjligheterna att framställa nationell stati- stik inom i syfte att säkerställa kvaliteten på vård, om- sorg och insatser inom socialtjänsten.8 I det följande följer en sammanfattning av rap- porter och förslag. Redogörelsen gör inte anspråk på att vara uttöm- mande. betänkande och förslag behand- las i avsnitt 15.8. 15.7.1Socialstyrelsen om brister i statistiken För att kunna följa och utvärdera utvecklingen av kvalitet och effek- tivitet på både nationell och lokal nivå i behövs god kunskap om invånarnas behov, kommunernas insatser och resultat . Dessa uppgifter dokumenteras lokalt i kommunerna, men bara uppgifter om beslutade insatser samlas in för nationella statistikändamål. Nuvarande nationell statistik visar således vilka insatser som ges men inte vilka behov insatserna ska tillgodose. Inte heller vad insatserna leder till, dvs. vad resultatet av insatserna blir. Följaktligen saknar betydelsefull information om t.ex. vilket behov äldre personer har av stöd från för att tillförsäkras en skälig levnadsnivå eller vilka behov hos äldre som leder till en åtgärd från den kommunala hälso- och sjukvården. Det innebär i sin tur att det saknas möjligheter för att utvärdera om vården och omsorgen om äldre utgår från den äldres behov. För att beskriva äldres behov av vård och omsorg med hjälp av nationella registeruppgifter skulle det räcka att samla in uppgifter om det aktuella (bedömda) funktionstillståndet. Med sådana uppgif- ter är det även möjligt att utvärdera likvärdigheten i insatserna ut- ifrån behovet för att se om det finns andra faktorer än behov som påverkar insatsernas volym och sammansättning, till exempel kön eller utbildningsnivå. Ett annat område där det saknas betydelsefull information är inom individ- och familjeomsorgen. Barn- och ungdomsstatistiken inne- håller information om placerade barn och unga, framför allt upp- gifter om placeringen varat, placeringsform och med stöd av vilket lagrum placeringen beslutats. Däremot saknas in- formation om de barn och unga som fått stöd i form av öppenvårds- insatser och information om orsakerna till insatserna. Detta avser såväl orsaker som är hänförliga till barnet eller den unge, som till vårdnadshavare. skickar kommunerna på frivillig basis upp- gifter gällande öppenvårdsinsatser till i form av mängd- Beträffande orsak bör även få behandla känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser. Informationen är en förutsättning för att bl.a. kunna utföra analyser, uppföljningar och utvärderingar utifrån registerbaserad statistik och som även kan belysa huruvida specifika insatser som ges till en viss kategori av barn och unga leder till önskat resultat. Ett annat angeläget område för statistik om barn och unga inom är orosanmälningar om barn, bl.a. anmälningsorsak, anmälare, unika barn och utred- ningar.9 har sedermera valt att avstå från en nationell datainsamling som innefattar individuppgifter om orosanmälningar.10 Ställningstagandet baserades på att anmälningar kan innehålla sub- stantiella felaktigheter och av den anledningen inte borde samlas i ett nationellt register. Ett ytterligare område med brister i statistiken är ekonomiskt bistånd. Det saknas en systematiserad och fortlöpande kunskap om orsaker till behov av ekonomiskt bistånd och till vilka ändamål bistånd betalas ut. Uppgift om orsak till behov av ekonomiskt bistånd avser på vilken grund ekonomiskt bistånd betalas ut till hushållet eller individen och att ändamål med utbetalat ekonomiskt bistånd avser till vad ekonomiskt bistånd betalas ut. Insamlingen av uppgifter om orsak till behov av ekonomiskt bistånd samt ändamål bör göras på individnivå och vara baserad på personnummer för de vuxna som ingår i ett hushåll. Detta för att bl.a. synliggöra att flera orsaker till behov av ekonomiskt bistånd kan förekomma i ett och samma hus- håll, men också för att underlätta uppföljningar.11 har efterfrågat en samlad personnummerbaserad statistik för missbruks- och beroendevården. Detta skulle innebära väsentligt ökade möjligheter att använda statistiken som grund för analyser och uppföljningar. I avvaktan på att ges möj- lighet att behandla personnummerbaserade uppgifter om socialtjäns- tens missbruks- och beroendevård avser myndigheten att så långt möjligt fortsätta att utveckla den mängdbaserade statistiken. samlar även in mängdstatistik om brottsoffer. Inom visar undersökningar att närmare hälften av de totala 9Socialstyrelsen genomförde 2018 en nationell uppföljning över orosanmälningar genom enkäter och intervjuer form av mängdstatistik, se rapporten om barn som far illa eller misstänks fara illa, Nationell kartläggning 2018. Hemställan inklusive promemoria om utvidgad statistik för barn- och unga inom , uppdrag och motiv. 11Sedermera har fått stöd för att behandla uppgift om att hälsotillstånd utgjort orsak till och ändamål med ekonomiskt bistånd i förordningen om den officiella statistiken. insatserna för brottsoffer genomförs som insatser utan behovspröv- ning. Eftersom sådana insatser inte måste dokumenteras finns brister i dokumentation och statistik. Brottsoffer får ta del av olika insatser, exempelvis rådgivning, ekonomiskt bistånd och boende- insatser, som skulle behöva samlas in för att få en rättvisande och god bild av insatser för brottsoffer. Genom att komplettera dagens nationella statistik inom socialtjäns- ten med information om orsakerna till insatserna kan på en övergripande nivå följa insatsernas resultat. Det är nödvändigt för att främja utvecklingen av en ändamålsenlig, kunskapsbaserad vård och omsorg av god kvalitet inom . 15.7.2Socialstyrelsen om brister i mängdstatistik har i skrivelser till regeringen pekat på behovet av att utvidga individstatistiken rörande insatser, bl.a. för äldre samt barn och unga. får individdata sam- las in endast för en begränsad del av de öppna insatser som barn och unga erhåller. Beträffande äldre får individbaserade uppgifter om in- satser samlas in, men inte bakomliggande orsaker till insatsen. Övrig information samlas till stor del in som mängdstatistik på frivillig basis från socialnämnderna, vilket medför att det inte är möjligt att se individens behov. Vid mängdstatistik knyts insamlade antalsuppgifter till insatser och inte till individen. Denna insamlingsmetod medför att det inte går att redovisa det totala antalet individer i befolkningen som får insatser. En person kan ha insatser enligt både socialtjänst- lagen och LSS. Personen blir då i statistiken räknad en gång för varje insats. Mängdstatistiken klargör inte om det är en person som har fått ett antal insatser eller om det är ett antal personer som fått en insats var. Dubbelregistrering förekommer också av personer som får insatser av flera huvudmän, t.ex. råd och stöd enligt LSS från regio- nen och annan sådan insats från kommunen. Vidare kan problem föreligga att i statistiken uppmärksamma sådana dubbelräkningar som kan uppstå när en individ erhåller LSS-insatser i en annan kom- mun än den som betalar för insatsen. Även de situationer då per- soner flyttar mellan två kommuner kan innebära att båda kommu- nerna räknar in personen i de mängduppgifter som lämnas för den nationella statistiken det aktuella året. Bristerna medför att kunskap inte kan erhållas om den samlade vårdkonsumtionen för personer i olika köns- och åldersgrupper. Det går t.ex. inte att redovisa vilka kombinationer av insatser som olika grupper av personer får. Inte heller kan uppgifter från andra huvud- män, t.ex. uppgifter om hemsjukvård som utförs inom primärvården, knytas till de kommunala insatserna inom vård och omsorg/stöd och service. Det går således inte att följa de personer som får insatser. 15.7.3Socialstyrelsen om nyttan med personnummerbaserad statistik Kvaliteten i statistiken ökar Med hjälp av personnumret kan uppgifternas giltighet kontrolleras ingående och felaktigheter rättas. Exempelvis kan fel upptäckas som innebär att en person har fått fler insatser eller för stor volym av insatser än vad som är rimligt eller möjligt. Partiella bortfall av upp- gifter kan lättare upptäckas och åtgärdas genom att uppgifterna knyts till en viss person, t.ex. om avslutsdatum finns för en insats men på- börjandedatum saknas. Vidare kan dubblettposter i de lämnade upp- gifterna upptäckas och rensas bort i de fall då personnumret bara får förekomma en gång i redovisningen per insats i en viss verksamhet. Om samma person erhållit insatser från i två kom- muner under p.g.a. flyttning, kan även en nettoräkning av individer göras utifrån ett nationellt perspektiv. Ett personnum- merbaserat system gör det vidare möjligt att räkna antalet personer som får olika insatser . Statistiken blir mer flexibel Genom att samla in personuppgifter till statistiken kan utdata i form av tabeller förändras i takt med att nya informationsbehov uppstår. Man kan t.ex. göra nya kombinationer av variabler i redovisningen eller nya åldersindelningar. Man kan också lätt redovisa antalet nytill- komna eller kvarvarande brukare inom under ett visst år genom att jämföra de aktuella personnumren med de som gäller brukarna i föregående års statistikregister. In- och utflödet av personer i vård- och omsorgssystemet kan följas. Genom att personnummer finns för uppgifterna blir det möjligt att följa en och samma person över tiden för att se hur insatserna för- ändras i karaktär och omfattning. Personnummerbaserad statistik möjliggör longitudinella studier för definierade grupper av brukare inom , t.ex. för upp- följning av insatsernas effekt . Genom statistik som är baserad på individen ges också förutsätt- ningar för sambearbetningar med andra informationssystem som innehåller personuppgifter. Vidare kan kompletteringar med annan information (t.ex. bak- grundsdata) göras. Undersökningsvariabler som rör grupper av bru- kare kan t.ex. kopplas ihop med vårdnadshavares bakgrundsdata från andra statistikregister. Statistiken ger även bättre möjligheter till kommunala jämförelser. Meningsfull statistik över sammansatta insatser, t.ex. yngre per- soner med olika insatser inom socialtjänst, hälso- och sjukvården eller stöd och service, kan göras. Användningen av individregister kombinerat med samarbetning med andra register medför också möjligheter att använda mer sofisti- kerade analysmetoder. Därigenom kan man finna hur stora sam- banden är mellan olika variabler och finna orsaks- och förklarings- faktorer till olika förhållanden. Uppgift om kön och ålder kan direkt härledas ur personnumret och behöver inte som i mängdbaserade statistiksystem rapporteras. Vissa andra variabler behöver inte samlas in från uppgiftslämnarna utan kan påföras personuppgifterna via matchning mot andra statistik- register, t.ex. uppgift om födelseland från registret över totalbefolk- ningen (RTB) hos SCB. Uppgift om att en viss person har fått samma eller annan insats kan hämtas från tidigare års statistik- register och frågan behöver inte ställas till uppgiftslämnarna. I stället för att behöva göra summeringar av individposter till ett flertal fast- ställda statistikmatriser rapporteras uppgifterna bara en gång. Statistikproduktionen kan bli mer rationell och kostnadseffektiv Insamlingen av personuppgifter kan anpassas till uttag ur kommu- nernas egna dokumentationssystem. Det innebär att en bearbetning av primäruppgifterna till statistik görs först på central nivå och inte i varje kommun för sig. En standardiserad kvalitetskontroll och rätt- ning av uppgifterna kan också ske i ett sammanhang på central nivå för samtliga lämnade uppgifter. Möjliggör att produktiviteten inom offentlig verksamhet kan mätas Personnummerbaserad statistik bidrar också till att göra det möjligt att mäta produktiviteten inom offentlig verksamhet. Det är grund- läggande för att på ett strategiskt sätt kunna verka för att öka pro- duktiviteten.