sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — Digital nattillsyn är lämpligt för dem som inte behöver ett fysiskt besök. Fördelarna är uppenbara, i synnerhet i glesbygd. Tjänsten krä- ver bredband för att fungera. En kamera och en mobilrouter installeras i användarens hem. Kameran kopplas upp via routern som är kopplad till mobilnätet. Sedan kan hemtjänstpersonalen logga in på en surf- platta eller en dator och där se bilderna från kameran i sovrummet som man kommit överens om. 152www.skovdenyheter.se/article/nyckelfria-las-en-stor-hjalp-for-hemvarden/ 153https:///nyheter/kameror-pensionarer-botkyrka/ Digital teknik för vård och omsorg INVC-rapporten154 beskrivs digital nattillsyn i Kramfors.155 Kapa- citeten sägs vara 30 digitala kontroller per natt, vilket utgör 26 pro- cent av den kontinuerliga nattillsynen i . Tiden för att ut- föra kontrollerna – för samtliga 30 kontroller –ska jämföras med att det kan ta enkel resa att köra till hemtjänsttagare i avlägsna delar av kommunen. Fysiska besök kom- mer dock alltid att behövas, t.ex. för byte av inkontinenshjälpmedel. Digital nattillsyn är gratis för kunden. Fysiska besök debiteras där- emot enligt ett standardiserat timpris. Utrustningen hyrs ut av tjänste- leverantören till en kostnad av /månad och individ. Den kostnaden betalas av kommunen. I rapporten konstateras att model- len leder till färre nattkörningar på mörka vägar och frigör tid som kan användas till dem som verkligen behöver ett fysiskt besök. När det gäller samhällsnyttan noteras här också att för del kan bilkörning ersättas med digitala kontroller , motsvarande . genomförde socialförvaltningen på ett pilotprojekt där fyra personer prövade digital nattillsyn. Intervjuer med testpersonerna visade att de tyckte att livskvaliteten hade ökat, bl.a. genom bättre nattsömn. Pilotstudien och erfarenheter från andra kommuner visade att snittet vad gäller behovet av tillsyn ligger på 1,6 gånger per natt. Projektledaren bedömde i en intervju 2018 att ett 40-tal personer kunde komma ifråga för den nya tekniken, per- soner som inte har några vårdbehov men ändå i behov av tillsyn under den tiden. Hon berättade också att det var flera intres- serade som hade hört av sig för att få tillgång till tekniken.156 Det finns gott om exempel på intervjuer med enskilda som testat tekniken och gillar den, bl.a. från , , och Eslöv.157 En starkt bidragande orsak är att det är skönt att slippa väckas av . En kvinna i som intervjua- des sade sig inte sakna den mänskliga samvaron ; ”Den kan jag ta ”. Hon hade ändå där och två gånger , mellan och per gång. 154NVC (2019). 155NVC (2019), s. 49 f. 156www.helagotland.se/samhalle/kamera-ersatter-hemtjanstbesok-pa-natten-15074449.aspx /samhalle/sa-overvakas-aldre-med-hemtjanstens-kamera- 15433956.aspx och /nyheter/lokalt/gavleborg/kamera-kan-ersatta-hembesok och /2017/04/20/kameran-ger-ulla-ostord-somn/ och /nyheter/lokalt/gavleborg/carina-nattovervakas-via-en-kamera Digital teknik för vård och omsorg En intervjuad anställd i i rankade kameraövervak- ningen som den näst bästa uppfinningen under de som hon job- bat i , näst efter de nyckelfria låsen.158 Hon körde fortfa- rande under ett nattpass (digital tillsyn passar inte alla), men kamerorna hade kunnat kapa . Hjälpmedelsinstitutet159 anger att varje investerad krona i e-hem- tjänst, bl.a. digital nattillsyn, beräknas ge tillbaka. E-hem- tjänst är inte en ersättning för utan ett komplement till vanlig hem- tjänst.160 Kostnaden för införandet av e-hemtjänst uppskattades till (utbildning av personal), medan kostnadsbespar- ingarna uppskattades till 6,5–15,. De varaktiga kost- naderna handlar om månatliga kostnader för de tekniska lösningarna och kostnader för en ny stödenhet inom kommunen. Om 300 per- soner använder sig av e-hemtjänst i stället för ”vanlig” hemtjänst är besparingen 5,7–20,6 miljoner kronor.161 Uppskattningen om 300 per- soner grundade sig på en granskning av biståndsbeslut inom de två hemtjänstgrupper som deltagit i projektet, vilket pekade på att kunde vara aktuella för e-hemtjänst, eventuellt i kombi- nation med vanlig hemtjänst. Ett alternativt sätt att beräkna effek- terna av e-hemtjänst är att undersöka hur många fler som kan få stöd. Genom e-hemtjänst skulle stad kunna hjälpa 170 personer till – inom vanlig hemtjänst – med samma antal personal eftersom per- sonalen då kan vara där de behövs mest. Beräkningarna visar alltså att det är en mycket effektiv verksamhet. Minskat resande för tillsynsbesök leder till mer effektiv tid för personalen och lägre miljöbelastning. Affärsmodellen innebar bl.a. att staden skulle bekosta utbildning och kostnader för att anlita vikarier för utförarnas räkning, vilket är särskilt viktigt i inledningsskedet. Utförarna får betalt enligt en lägre taxa än för vanlig hemtjänst och endast tiden hos kunden kan ligga till grund för ersättning, med en schablonmässig uppräkning för resor. Varje enskilt ärende utgår från ett biståndsbeslut. E-hemtjänst skulle vara något mer lönsam både för stad och utförarna.162 158www.skd.se/2017/04/20/kameran-ger-ulla-ostord-somn/ 159Hjälpmedelsinstitutet (HI). (2012) Att införa e-hemtjänst– erfarenheter från stad. 160Äldrenämnden i stad beslutade att införa e-hemtjänst i , efter positiva erfarenheter från kommunens tidigare projekt IKT-stöd. 161HI (2012), s. 15 f. 162HI (2012), s. 12 f. Det gäller att hitta en modell som uppmuntrar utförare till att sänka antalet arbetade timmar. Att utföraren får mindre betalt när antalet timmar sjunker är ett pro- blematiskt incitament. Digital teknik för vård och omsorg Här ska framhållas att digital tillsyn även kan ske med användning av sensorteknik, snarare än kamera. Det finns många varianter och tekniken utvecklas . Digital tillsyn kan vara en sensorplatta som känner av när en person inte ligger i sängen. Det kan vara rörelse- sensorer i särskilda rum, dörrlarm som larmar när någon passerar eller falldetektorer som registrerar plötsliga rörelser. Tjänster med sensorteknik ingår ofta i så kallade trygghetspaket där varningar, larm och signaler skickas till en larmcentral. Sensortekniken kan kombi- neras med en kamera för bildöverföring. Den som tar emot larmet kan då kan logga in vid avtalad tid eller aktivera bildöverföring när ett larm utlöses och sedan vidta nödvändiga åtgärder. I finns rekommendationer om att tekniken ska implementeras nationellt. Under utvecklingsfasen av denna tjänst i utsågs 34 kommuner som utvecklingskommuner. ingår av de norska kom- munerna i verksamheter som stöds av det nationella programmet för personliga hälsolösningar, NVP. Fördelarna för individerna är desamma som vid nattkamera, dvs. mindre fysisk övervakning som innebär att både användare och an- höriga slipper bli väckta av vårdpersonal som kontrollerar hur de mår, varningar från sensorer gör att personal kan hinna fram för att hindra människor från att vandra runt eller falla, tekniken hjälper enskilda att bo kvar längre hemma med begränsad tjänste- nivå. Några norska kommuner rapporterar att individer med teknik i hemmet kan komma hem tidigare efter sjukhusvistelser. Flera kom- muner som har provat digital tillsyn inom habilitering tycker att det leder till minskad användning av åtgärder för att förebygga skador i nödsituationer. Flera kommuner har också pekat på minskat behov av rekrytering och en minskning av antalet nattanställda i vårdhem för psykiskt sjuka med bemanning dygnet runt. En anställd inom uttryckte sig såhär:163 De viktigaste vinsterna vi ser är minskat behov och färre besök av hem- tjänst, minskat behov av placering på institution, ökad trygghet, frihet, känsla av makt och självständighet för brukare och anhöriga, mindre be- lastning av tjänsten och färre tvångsåtgärder. 163NVC (2019), s. 66 f. Digital teknik för vård och omsorg 4.8.5Exempel 4: Medicinpåminnare/läkemedelsrobot Läkemedelsavvikelser kan medföra allvarliga konsekvenser för den drabbade och åtgärder bör vidtas för att minska risker för avvikelse. De vanligaste orsakerna till läkemedelsrelaterade problem är att dosen glöms bort, dosen ges eller att läkemedel förväxlas. Följsam- heten vid långtidsmedicinering understiger . Dessutom finns det risker kopplade till delegationsförfarandet.164 Läkemedelsrelate- rade sjukhusinläggningar har uppskattats till . Kostna- der för felaktig läkemedelshantering har uppskattats till mellan 20 och Sammanfattningsvis skulle en bättre följ- samhet sannolikt leda inte bara till en bättre hälsa för patienten utan också lägre kostnader för hälso- och sjukvården. Läkemedelsroboten ger en säker och spårbar läkemedelskedja från läkaren via ett dosapotek till vårdorganisationen och patienten. kommun är en av flera svenska kommuner som använder läkemedelsrobotar som gör användarna mer självständiga i sin medi- cinering. placerades 35 läkemedelsrobotar ut i använ- darnas hem.165 Användaren uppmärksammas genom ljud- och ljus- signaler166 samt information på robotens display när det är dags att ta medicinen. Tar patienten inte läkemedlet i rätt tid hamnar det i en låst behållare och personalen får ett larm. Roboten är lämplig för per- soner som behöver påminnas om sin medicinering, men det viktigt att den som ska ha roboten är positivt inställd till sin medicinering och gärna vill vara självständig eller kan motiveras till det. De som använder en läkemedelsrobot är i allmänhet mycket nöjda. Även om införandet av läkemedelsroboten i kommun skedde för sedan har kommunen noterat stora fördelar med tekniken och arbetssätten. Förutom att de enskilda kan ta ansvar för sin egen medicinering har noterats andra positiva effekter som ökad efterlevnad av medicineringen och färre arbets- resor för personalen. Läkemedelsroboten bidrar också till att minska problemen med kompetensförsörjning i många svenska kommuner, eftersom verksamheten inom hemsjukvården kan effektiviseras. planerar kommun att ha cirka hundra läke- medelsrobotar utplacerade och sedan öka antalet med 75 robotar per 164Se SKL (2017a). ”Patientsäkerhet – I hälso- och sjukvård”. Se även webb på området patientsäkerhet (). 165NVC (2019), s. 60 f. 166Ljudsignalen ökar gradvis i styrka om personen inte tar medicinen. Digital teknik för vård och omsorg Ungefär en tredjedel av alla med hemsjukvård förväntas kunna ta sin medicin på detta sätt. På lång sikt förväntas antalet uppgå till 300. Här kan också nämnas ett pilotprojekt inom hemsjukvården i Region () med 25 patienter . Enligt uppgift skedde en effektivisering . Anta- let körtimmar minskade med 1 800 stycken. Antalet rapporterade fel- doseringar var noll och nöjdheten var mycket hög. Enligt uppgifter från ett ledande företag167 handlar nyttorna om ökad följsamhet och patientsäkerhet i hemsjukvårdens läkemedels- kedja, där företaget ska ha levererat knappt tre miljoner doser till patienter med 99 procents följsamhet168, vilket antas vara högre än med personal. Enligt uppgifter från leverantörens kunder (dvs. kom- muner) har användningen frigjort 150–per robot, som personalen kan använda till andra uppgifter: Vårdgivare (kommun) Enligt ytterligare uppgifter hade kommun 23 läkemedels- robotar i drift till en kostnad av . Varje automat ersätter i snitt 2,9 besök per dag. Ett besök antas i snitt ta inklusive restid. Det motsvarar då , eller (3,2 tjänster). En diskussion i fråga om läkemedelsrobotar är om man måste se att patienten sväljer läkemedlet. Enligt vad utredningen erfar tolkar kommunerna lagen olika. Här finns möjligen en juridisk skillnad be- roende på om medicineringen är en hälso- och sjukvårdsinsats eller om egenvård ordinerats, dvs. att patienten bedömts kunna hantera medicineringen själv eller med hjälp av t.ex. en anhörig.169 Det före- 167150 anslutna kommuner i . av svenska kommuner använder tjänsten, med en kraftig ökning 2018. 168Digitala uppgifter från flera organisationer i . Även i är följsamheten högre än (fler än 263 000 doser, –). 169Enligt egenvårdsföreskrift upphör en hälso- och sjukvårdsinsats (SOSFS 2009:6) att vara en hälso- och sjukvårdsinsats om en legitimerad förskrivare har beslutat att insatsen kan ges som egenvård. Digital teknik för vård och omsorg kommer att medicinskt ansvarig sjuksköterska i kommunen () kontaktar primärvårdsläkaren och begär ett egenvårdsintyg med ut- gångspunkt i användningen av läkemedelsroboten efter att be- dömt att patienten kan hantera sitt läkemedelsintag med hjälp av den övervakade tjänsten och vårdorganisationens rutiner för uppföljning. Den tidigare nämnde leverantören har uppgivit att en majoritet av dem som använder tjänsten är ”HSL-patienter” och inte egenvårds- patienter. Enligt leverantören bidrar oklarheten i regelverket till att tekniken inte kommer till användning i . Enligt utredningens mening kan läkemedelsroboten användas an- tingen vid egenvård eller som ett stöd till personal. 1.Som egenvård ökar roboten möjligheten för fler att med stöd sköta sin egen medicinering antingen helt själv med påminnelse eller med stöd av anhöriga eller personal som kan vara en backup och få meddelande om individen glömmer. Det är individen själv som har ansvar för att ta sitt läkemedel som ordinerat. underlättar roboten för att besluta om egenvård i fler fall. 2.Som stöd till personal används roboten som en del i läkemedels- hanteringen, där roboten påminner om att det är dags att ge läke- medel och registrerar att dosen tagits emot. Det minimerar risken för att ge fel läkemedel eller fel dos och automaten kan plocka bort missade doser (om det inte passar att ge ). Här ansvarar delegerad personal och (i viss mån delegerande sjuk- sköterskor) för att individen tar sina läkemedel enligt ordination. I rekommenderar Helsedirektoratet kommunerna att använda sig av elektroniska medicineringsstöd (medisindispenser). Försök med digital medicineringskontroll i norska kommuner har omfattat både elektroniska flerdosdispensrar och elektroniska rondellösningar, där personalen sätter in läkemedlet manuellt i en bricka med fack. För- söket ingår i det nationella programmet för personliga hälsolösningar, NVP.170 Ett antal kommuner har provat på båda typerna av medi- cineringsstöd och flera av dem har valt att fokusera på flerdos- dispensrar när de bygger ut tjänsten. Med hjälp av flerdosdispensrar slipper personalen ägna tid åt att lägga läkemedel i fack, som med 170NVC (2019), s.61. Flera lösningar med elektroniska flerdosdispensrar och elektroniska rondellösningar har provats i andra kommuner som Bergen, Bærum, Larvik, , , , Sarpsborg, Søndre Land, , Værnes och Vestre Toten. Digital teknik för vård och omsorg Digital medicineringskontroll innebär att elek- troniska läkemedelsrobotar anger när individen ska ta sin medicin. Roboten registrerar om någon har tagit bort läkemedlet ur roboten. Den meddelar vårdgivaren om läkemedlet inte avlägsnats, alltså att personen inte tagit sin medicin. Målgruppen för denna tjänst har till stor del varit äldre människor som bor hemma. Först när den en- skilde känner sig trygg med tekniken är det möjligt att minska an- talet besök från . Det tar att utbilda den enskilde i hur roboten används. Störst nytta kan uppnås för dem som inte använder några andra tjänster och för vilka dagliga besök av hem- tjänsten kan upphöra och ersättas av besök för automatisk påfyllning av läkemedel . I Stords kommun har man sett att tjäns- ten har minskat övermedicineringen inom en enhet för psykisk hälsa. Det beror på att de som ska ta medicin får en läkemedelsrobot som ger rätt dos och som annars är låsta. Kvaliteten blir bättre eftersom det är färre avvikelser. Tack vare färre hembesök sparar elektronisk medicinering in tid. Bærums kommun uppskattar att medicinhanteringen sparade in mot- svarande 2,3 heltidstjänster. Detta ökade kapaciteten eftersom kom- munen kunde erbjuda tjänster till fler personer med samma resurser. Från individens synpunkt är det en fördel att slippa behöva sitta och vänta på en hemtjänstpatrull, som kanske kommer först efter den tidpunkt då det vore bra att ta medicinen. 4.8.6Vård på distans (telemedicin) Telemedicin handlar ofta men inte alltid om lösningar för människor med kroniska sjukdomar som i kombination med ålder medför att målgruppen ofta har kontakt med flera verksamheter, t.ex. specialist- vård, primärvård, hemsjukvård och hemtjänst. Särskilt i glesbygd är i regel tillgången till kollektivtrafik begränsad och vägarna kan vara dåliga. Det medför att delar av befolkningen inte söker vård om de inte har mycket akuta behov. Det kan leda till både sämre livskvalitet för patienten och högre behandlingskostnader. Genom videokon- sultationer och enklare provtagning kan behovet av resor för patien- ten minska, liksom behovet av hemsjukvård. Sjukvårdspersonal sägs uppleva stora skillnader mellan kommunikation via telefon och video- Digital teknik för vård och omsorg kommunikation när det gäller att bedöma patienten. Sjuksköterskor upplever större trygghet när de får vägledning, utbildning och in- struktioner från sjukhuset via videokommunikation.171 Tillgången till vård över landet blir mer jämlik och tiden för diagnos och behandling kortas. Patienten behöver inte köpa någon egen utrustning eftersom den finns på plats och flera kan dela på den. Begränsade resurser används mer effektivt när det som patienter kan göra själv inte görs av personal. Att antalet resor minskar är positivt från flera synpunk- ter, inte minst från ekonomisk synpunkt. Vård och omsorg på distans (VOPD) är ett prioriteringsprojekt av inom ramen för det svenska ordförande- skapet 2018. Projektet pågår 2018–2020.172 Glesbygdsmedicinskt cent- rum inom Region och välfärdscenter projekt- leder arbetet med stöd av det nordiska forskningsinstitutet . I en rapport från projektet, Vård och omsorg på distans. 24 praktiska exempel från , presenteras de tjänster som bedömts ha störst effekt för såväl medborgare som verksamheter/kommuner/regioner utifrån målet att erbjuda kvalitativ vård och omsorg med hög effek- tivitet. I rapporten anges att om samtliga nordiska länder fullt ut im- plementerar de digitala tjänster som presenteras i publikationen, finns goda förutsättningar för att möta den demografiska utmaning vår nordiska välfärdsmodell står inför.173 På hemsidan presenteras tjäns- terna mer utförligt, tillsammans med 20 tjänster till. Totalt har flera hundra lösningar identifierats.174 Tjänsterna har indelats i fyra kate- gorier: fjärrbehandling, fjärrmonitorering, fjärrmöten och nya digi- tala tjänster för vård och omsorg, men i praktiken verkar det finnas en naturlig överlappning. Informationen nedan har i hög utsträckning hämtats från rapporten. Hälsorum finns i både och Danmark.175 För del hand- lar det om glesbefolkade kommuner i . Tanken är att göra det möjligt för patienter att själva övervaka sin hälsa genom att er- 171NVC (2019), s. 38. 172NVC (2019) / 173NVC (2019), s. 7. 174NVC (2019), s. 11. 175NVC (2019), s. 16 f. Digital teknik för vård och omsorg bjuda möjligheter till provtagning, med eller utan hjälp, på en plats nära deras hem. Resultaten av provsvaren ska överföras till en data- bas utan att man behöver mata in dem manuellt. Det kan också handla om videokonsultationer med hälso- och sjukvårdspersonal. En arbetsmodell med jour på distans efter normal arbetstid har an- vänts på sjukstugorna i , , och i . Lösningen består av ett videokonferens- system med en högupplöst takmonterad kamera på akutmottag- ningarna. Den läkare som ansvarar för jourtjänsten kan kontakta akutmottagningen via videolänk. Läkaren kommer antingen att vara hemma eller på annan plats i en av städerna. Videoanslutningen upp- rättas antingen via en dator, surfplatta eller smarttelefon. Sjuk - stugorna har rutinerade sjuksköterskor som är tillgängliga dygnet runt. Eftersom en läkare kan hantera jourtjänstgöringen inom ett stort geografiskt område kan arbetsmodellen effektiviseras som vårdkvaliteten bibehålls för patienterna.176 Region har infört möjligheter till videokonsultation mellan hälsocentralerna i länets glesbygdskommuner och närmaste sjukhus, s.k. distansbaserad jourtjänstgöring. Distansvård är en del av strategin för region och används som verktyg för att flytta vården närmare patienten. Inledningsvis handlade det om verk- samhet mellan hälsocentralerna i och samt akutmottagningen vid men verksamheten införs på allt fler hälsocentraler.177 I hälsorummet finns en sköterska som under- söker patientens hälsotillstånd och tar eventuella prover. Sjuksköters- kan har möjligheter att kontakta primärjour vid sjukhus och om det behövs kan en läkare prata med patienten ansikte mot ansikte via videosystem. Läkaren kan också använda en fjärrstyrd kamera för att till exempel zooma in för närmare undersökning. Sjuksköterskor vid hälsocentralerna har dygnet runt möjlighet att få stöd i bedömningar av patienter från jourhavande läkare vid akutmottagningarna på sjuk- husen. Lösningen bygger på standardiserad videokommunikations- teknik som använts rutinmässigt i region i 15–. Användare av tjänsterna är främst medborgare som behöver vård utanför normal arbetstid, t.ex. äldre personer med multisjuklighet eller patienter med infektioner. Hälsocentralerna delar upp kost- naden för jourläkare från sjukhuset på basis av antalet registrerade 176NVC (2019), s. 78. 177NVC (2019), s. 74. Digital teknik för vård och omsorg Att behandla patienter på rätt vårdnivå medför besparingar. Kostnaderna för jourläkare har minskat från cirka 3 500 000 till . Från patientens sida är det fördelaktigt att i större utsträckning få hälso- och sjukvård nära sina hem liksom att slippa resande i ett län med stora avstånd. Det innebär också möjlighet att få vård av den personal man är van att träffa i hemorten samt bättre tillgång till läkarkonsultation och . På övergripande nivå är det positivt med minskat resande, eftersom det minskar miljöpåver- kan. Arbetssättet bidrar vidare till att minska samhällskostnaderna för patienter som tvingas ta ledigt eller sjukskrivas för att genomföra resor till läkarkonsultationer på annan ort liksom till att kunna be- hålla viktig samhällsservice i glesbygdskommuner. I rapporten framhålles att den gemensamma delaktigheten i primär- vården och sjukhusets jourtjänstgöring är en framgångsfaktor efter- som det ger en mer fullständig bild av patientens vård. Den långa erfarenheten av samarbete med jourtjänst innebär att det finns en mognadsnivå bland läkare och sjuksköterskor, vilket har förenklat genomförandet. Det finns också ett fullständigt förtroende mellan sjukvårdsenheterna och de olika yrkesrollerna. Detta ses som en förutsättning för att den här typen av arbetsmodell ska fungera.178 Lokalt har stor vikt har lagts på att involvera befolkningen i utveck- lingsarbetet. Det har skett genom möten och dialoger. Denna arbetsmodell har tillämpats och specifika utvärderingar utförs därför inte längre. Data om hur volymerna har förändrats när det gäller akuta besök på och till hälso- centralerna i och kan dock tas fram. Antalet akuta besök på i fråga om patienter som anmäls vid hälsocentral minskade från 292 till 224 –2018, en minskning . Samarbetet i fråga om jourtjänstgör- ing har också resulterat i en avsevärd minskning av kompensations- ledighet för läkare vid hälsocentralerna. Detta innebär i sin tur att tillgängligheten till läkare har ökat. Även om antalet fysiska besök på sjukhuset har minskat har antalet besök på hälso- centralerna efter normal arbetstid varit ungefär detsamma. Uppstartskostnaden för lösningen beror på vilken utrustning som rummet ska ha. Ett ungefärligt pris för installationen i Väster- bottens län är . En liknande lösning i 178NVC (2019), s. 76. Digital teknik för vård och omsorg I rapporten noteras att det är viktigt att involvera lokalsamhället i ett tidigt skede för att vara säker på att lösningarna kommer att användas. Den tekniska utrustningen be- höver vara mycket intuitiv att använda, även för en nybörjare. Det är också viktigt med ett bra sektorsövergripande arbete. Dessutom kräver videokommunikation nätverksåtkomst av hög kvalitet.179