sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Förslag om hantering av textilier – Redovisning av regeringsuppdrag. (2019) My agenda for Europe. , , , D., Brix, L., Amstrup, M., , , , R. (2016) Exports of Nordic Used Textiles: Fate, benefits and impacts. WRAP (2018) UK textiles EPR - How could a textiles Extended Producer Responsibility (EPR) system help prevent textile waste and used textiles from landfill in the UK? (2018) Submission to the EAC Enquiry on Environmental Impact of the – written submission on behalf of . tal-audit-committee/sustainability-of-the-fashion-industry/written/87877.html Intervjuer/personlig kommunikation: Konsult, bl.a. åt BOER-gruppen och engagerad i GftZ. , communications manager (slutat ). , communications manager . IVL // Box 210 60 // 100 31 Synen på konsumtion, återvinning och återanvändning av textilier Generella attityder och beteenden gällande konsumtion, miljö och hållbarhet Konsumentattityder- och beteenden gällande textilier, miljö och hållbarhet Återvinning och återanvändning av textilier §Om processen och hur den kan förenklas Informationsbehov kopplat till återvinning och återanvändning av textilier Hur vill man ha det? – föredragna sätt att återvinna/återanvända §Appendix A: Profilering av prioriterade grupper §Appendix B: Enkät (separat fil) Om undersökningen Metod och tillvägagångssätt Om undersökningen, allmänt om underlaget §Genomförd av Kairos Future på uppdrag av utredningen producentansvar för textil, Dir. 2019:96 §Huvudsyftet med undersökningen är att visa hur svenska konsumenter ser på insamling, återvinning och återanvändning av textil. §Undersökningen är först och främst ett underlag som visar vad svenska konsumenter har för värderingar, attityder och åsikter kring konsumtion, hållbarhet, miljö och textilier, och vilka skillnader som finns i attityder mellan olika grupper. §Det ställs även ett antal frågor om beteenden, här är det dock respondenternas bild av deras egna beteenden som återges, vilken inte nödvändigtvis helt stämmer överens med verkligheten. Om undersökningen, metod §1134 svenska respondenter har besvarat enkäten, slumpmässigt rekryterat urval via Norstats guldpanel. §Urvalet är representativt med avseende på kön, ålder och region. Resultatet är viktat efter kön och ålder för att justera för mindre skevheter. §Enkäten är utformad på svenska, vilket innebär att personer som inte behärskar svenska tillräckligt väl för att kunna svara är underrepresenterade i undersökningen. Därtill är nyanlända utrikes födda i allmänhet svårare att nå för att svara på undersökningar. §Enkät är genomförd via webb, insamlingsperiod Om kartorna i rapporten, uppbyggnad §De sex kartor som presenteras i rapporten bygger på ett antal enkätfrågor som ställts upprepade gånger i flera av Kairos Futures undersökningar §Alla respondenter eller grupper av respondenter i undersökningarna får en position i kartan baserat på hur de har svarat på enkätfrågorna §I alla kartbilder är den genomsnittliga respondenten mitt i korset §I vissa av kartorna finns några referensgrupper eller ”tribes”, med olika intressen, för att ge kontext till utvalda gruppers position §Tribes:en bygger på en öppen fråga i enkäterna där respondenterna fritt anger sina tre största intressen §Underlaget för referensgrupperna är ca 50 000 respondenter Frågorna som bygger kartorna §Karta 1: kön (horisontellt led) och ålder (vertikalt led). Bygger på frågorna ”Är du kvinna eller man?”, resp. ”Vilket år är du född?” §Karta 2: utbildning (horisontellt led) och urbanitet (vertikalt led). Bygger på frågorna ”Vilken är din högsta avslutade utbildning?” resp. ”Var bor du?” §Karta 3: politisk vänster-höger och politisk nationalist-globalist. Bygger på frågorna ”Politiskt, var placerar du dig på följande skalor?” 1 = vänster, 6 = höger, samt 1 = nationalist, 6 = globalist §Karta 4: etiskt styrd eller prisstyrd konsumtion (horisontellt led), samt spara- eller konsumtions- inställning (vertikalt led). Bygger på i vilken grad respondenterna instämmer i påståendena ”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare”, samt ”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” §Karta 5: framtidstro gällande den egna framtiden (horisontellt led) och samhällets framtid (vertikalt led). Bygger på frågorna ”Hur ser du på du på din egen framtid i stort och på utvecklingen i samhället i stort, är du optimistisk eller pessimistisk ?” §Karta 6: viktigast i arbetslivet, egennytta eller annannytta (horisontellt led), samt lugnt och tryggt eller fritt och utvecklande (vertikalt led). Bygger på statistisk analys av de upp till 10 valda aspekterna från ett urval av 30 aspekter när det gäller arbetslivet. Bygger på frågan: ”Här är några exempel på krav och önskemål man kan ha på ett arbete. Hur viktiga känns de för Din personliga del? Välj max 10 av alternativen nedan.” och beteenden miljö och hållbarhet Generella attityder gällande konsumtion, Två påståenden som säger mycket om konsumenter I vilken utsträckning instämmer respondenterna i följande påståenden? §”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare” §”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” Under solen, intet nytt beträffande hållbarhet? ”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare” Källa för data : Kairos Future, “Svenskarna, samtiden, framtiden ” Ökad sparsamhet en påtaglig trend ”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” Källa för data : Kairos Future, “Svenskarna, samtiden, framtiden ” Ökad sparsamhet – unga driver trenden ”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” Andel som instämmer i påståendet Källa för data : Kairos Future, “Svenskarna, samtiden, framtiden ” Unga kvinnor har blivit mer hållbarhetsorienterade ”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare” Andel som instämmer i påståendet Källa för data : Kairos Future, “Svenskarna, samtiden, framtiden ” Konsumtionskartan och olika gruppers position Respondenternas position i kartan beror på i vilken utsträckning de instämmer i påståendena ”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare” (hamnar långt högerut) samt ”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” (hamnar långt söderut) Konsumtionsinriktad Högskola/universitet kortare Konst Generation Z (1995-2004) Design Generation X (1965-1984) Baby boomers (1945-1964) Millennials (1985-1994) Högskola/universitet 3 år Personer med olika intressen Kommentarer till kartan ovan §Kartan visar olika gruppers position i förhållande till den genomsnittlige respondenten i mitten av kartan. Positionerna i kartan avgörs av medelvärdet på skalfrågorna (1-7 där 1 = instämmer inte alls, 7 = instämmer helt): §”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare” (instämmer i påståendet = hamnar långt högerut) §”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” (instämmer i påståendet hamnar långt söderut) §Kartan är till för att belysa strukturer, mönster, skillnader och olika drivkrafter i konsumentlandskapet. Även om vissa grupper har tydliga positioner i kartan är det värt att poängtera att det inom grupperna finns stora skillnader. §Kartan visar skillnader mellan olika gruppers ideal och säger inte nödvändigtvis något om faktiskt beteende eller faktisk konsumtion. §Kvinnor värderar hållbar konsumtion högre än män. Över tid är det unga kvinnor som har blivit betydligt mer hållbarhetsorienterade, medan andra grupper inte har rört på sig lika mycket. §Personer med högre utbildning värderar hållbar konsumtion högre än personer med lägre utbildning. §Över tid finns en stor generationsskillnad, där dagens unga är betydligt mer sparinriktade än unga . §Det är bland olika intressegrupper de stora skillnaderna v.g. inställning till konsumtion hittas – där hittar vi konsumenternas starka drivkrafter. §Spar-trenden bland konsumenterna kan komma att få positiv miljöpåverkan om konsumenterna faktiskt minskar miljöskadlig konsumtion och sparar/investerar istället. §Mode/stil-intresserade är betydligt mer konsumtionsdrivna än Sticka/sy-intresserade, bland de mer direkt textilrelaterade intressegrupperna. Konsumentattityder- och gällande textilier, hållbarhet Attityder, beteenden, begreppskännedom Definitioner av textilbegreppen, som de visades för respondenterna i undersökningen §”Nedan följer ett antal frågor om textilier: kläder och hemtextilier. Med kläder menar vi här plagg tillverkade i textila material, d.v.s. ej läder/skinn. Med hemtextilier menas textiler såsom lakan, dukar, handdukar etc. Med textilier menar vi både kläder och hemtextilier.” hellre de av med dem hellre de av med dem "Jag investerar och sparar pengar jag får över än gör på konsumtion av textilier" "Jag investerar och sparar pengar jag får över än gör på konsumtion" vid köp av varor Hållbarhetaspekter lika viktigt textilier som vid köp av andra Andel som instämmer i påståendena "Jag köper hellre textilier från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare" "Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare" Nytt eller second hand? 3 av 10 väljer second hand om de måste välja Om du måste välja mellan att köpa ett helt nytt klädesplagg eller begagnat/second hand klädesplagg, vilket väljer du? Markera den plats på skalan nedan som passar bäst med din 1 = Ett helt nytt Två dimensioner som säger mycket om politiska preferenser §Är respondenterna vänster eller höger? §Är respondenterna globalister eller nationalister? Dimensionerna bildar en politisk karta Gruppernas position beror på hur de svarar på frågorna: Politiskt, var placerar du dig på följande skalor? Är du… 1 = Vänster, 6 = Höger, 1 = Globalist, 6 = Nationalist Second hand - en politisk identitetsmarkör Respondenternas position beror på hur de svarar på frågorna: Politiskt, var placerar du dig på följande skalor? Är du… 1= Vänster, 6 = Höger, 1 = Globalist, 6 = Nationalist. I kartan finner vi de som definitivt skulle köpa helt nytt resp. ett second hand-plagg i grönt. 6 = Ett second hand-plagg Högskola/universitet 3 år Kampsport Högskola/universitet kortareHälsa Generation Z (1995-2004) Generation X (1965-1984) Baby boomers (1945-1964) Öl Millennials (1985-1994) Loppis/antikt Datorer 1 = Ett helt nytt plagg Personer med olika intressen Kommentarer till kartan ovan §Kartan visar olika gruppers position i förhållande till den genomsnittlige respondenten i mitten av kartan. Positionerna i kartan avgörs av medelvärdet på skalfrågorna: §Politiskt, var placerar du dig på följande skalor? §1= Vänster, 6 = Höger §1 = Globalist, 6 = Nationalist §Kartan är till för att belysa strukturer, mönster, skillnader och olika drivkrafter bland olika grupper. Även om vissa grupper har tydliga positioner i kartan är det värt att poängtera att det inom grupperna finns stora skillnader. Sopsortera och återvinna de överlägset vanligaste miljörelaterade beteendena Har du … (textilrelaterat i grönt) Plockat upp skräp i naturen eller på gatan och slängt det Reparerat ett trasigt plagg Medvetet valt ett ekologiskt alternativ av något du har köpt kläder till någon du känner, som du Medvetet köpt miljömärkta produkter Medvetet minskat din konsumtion, Slängt klädesplagg i soporna Fått kläder av någon du känner, som den personen inte längre använder Hört eller läst begreppet ”hållbart mode” Avstått från att äta kött av miljöskäl Påpekat för någon annan att något val de gjort inte är bra för miljön Avstått från att flyga av miljöskäl Avstått från att köpa en vara eller tjänst för att företaget inte är tillräckligt hållbart Bett någon som slängt skräp på fel plats plocka upp efter sig Sytt om ett gammalt plagg till ett nytt Hört eller läst begreppet ”slow fashion” Hyrt kläder istället för att köpa som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare” samt ”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag Respondenternas position i kartan beror på i vilken utsträckning de instämmeresökt i påståendena ”Jag köper hellre varor från ett företag Många miljöbeteenden harmonierartervinningscentral med sparsamhet v ö rån hållbart öretag A k f o f Bett någon plocka upp skräp får över än gör av med dem på konsumtion” Slängt klädesplagg i soporna Fått kläder av någon du k t någon du Hört/läst ”hållbart mode” Sytt om ett gammalt plagg Avstått från att äta kött Avstått från att flyga Hört/läst “slow fashion” Miljöbeteenden är ofta politiskt laddade Respondenternas position beror på hur de svarar på frågorna: Politiskt, var placerar du dig på följande skalor? Är du… 1= Vänster, 6 = Höger, 1 = Globalist, 6 = Nationalist Hört/läst ”slow fashion” Avstått från att flyga Avstått från att äta kött Bett någon plocka upp skräp ekologiskt Hört/läst ”hållbart mode” Medvetet minskat konsumtion Sytt om ett gammalt plagg Fått kläder av någon du kläder till någon du Sopsorterat Slängt klädesplagg i soporna Hälften av konsumenterna har god begreppsförståelse Känner du till följande begrepp när det gäller textilier? För de begrepp du känner till, kryssa i och beskriv kortfattat vad begreppet innebär. textil/textilavfall: Återbruk av textilier: Insamling av textilier: Känner inte till något av “Materialet bryts ned och återanvänds i nya textilier” ”Lämna till second hand som exv röda korset eller myrorna” ”Samma som ovan” ”Samlas in för att kunna skänka till de som behöver” “insamling för återvinning av fibrer Kommentar till bilden ovan §Respondenterna har fått en fråga om de känner till de textilrelaterade begreppen: §Känner du till följande begrepp när det gäller textilier? För de begrepp du känner till, kryssa i och beskriv kortfattat vad begreppet innebär. §De som känner till begreppen ombes beskriva vad begreppen handlar om. Deras beskrivningar syns som textmoln i bilden ovan (gjorda med wordle), där ord som används ofta blir stora och ord som används mindre ofta blir små. §De flesta som uppger att de känner till begreppen uppger även en korrekt förklaring av begreppen. §Flera tror att textilier samlas in för att skänkas direkt till behövande, här finns en risk att detta överskattas, då textilier oftast samlas in för att säljas. Definitioner av begreppen, visad för respondenterna inför fortsättningen §Att återvinna textilier/textilavfall innebär att textilmaterialet som samlats in återvinns som råvara inom en rad olika användningsområden. Textilt återvunnet material kan användas som isolering i bilar, kompositmaterial eller till ett nytt tyg. §Att återanvända och återbruka textilier är det vi gör genom exempelvis second hand - och innebär att vi använder textilier i befintlig form för det de är producerade. §Insamling av textilier innebär att textilier lämnas till en insamlande aktör (frivilllig organisation/second hand-aktör/kommun etc.) för att återanvändas av någon annan. §Insamling av textilavfall innebär att man samlar in sådant som är trasigt och uttjänt. Om en insamling består av både hela och rena textilier men också trasigt och uttjänt så bedöms detta som en avfallsinsamling. §Begreppet miljönytta innebär minskad belastning och mindre negativ påverkan på miljö och klimat. Återanvändning, reparation och återvinning av textilier anses innebära betydande miljönytta I vilken utsträckning anser du att följande innebär miljönytta? Andel 6-7 där 1 = Ingen miljönytta alls, 7 = Mycket stor miljönytta (textilrelaterat i grönt) Plocka upp skräp som hittas i naturen och slänga det Avstå från att flyga Hyra istället för att köpa Avstå från att äta kött Påpeka för andra när de gör val som inte är bra för miljön §Textilkonsumtion är inte väsensskild från annan konsumtion. Hållbarhetsaspekter och sparfokus gäller även för textilkonsumtion. §Second hand-konsumtion är en politisk identitetsmarkör. §Många miljöbeteenden är sparsamhetsdrivna, inte bara drivna av strävan efter hållbar konsumtion. §Många miljöbeteenden hänger starkt ihop med politisk uppfattning. §De vanligaste miljöbeteendena – sopsortering och återvinning – är mer politiskt neutrala. §Begreppskännedomen är god bland hälften av konsumenterna. §Återanvändning, reparation och återvinning av textilier anses innebära betydande miljönytta. Återvinning och återanvändning av textilier Processen, hur den upplevs, samt förbättringsförslag 3 av 10 har lämnat textilier för återvinning, 6 av 10 har lämnat för återanvändning Lämnat textilier – kläder eller hemtextilier – till en Lämnat textilier – kläder eller hemtextilier – till en insamling, där textilierna ska ÅTERVINNAS (d.v.s att insamling, där textilierna ska ÅTERANVÄNDAS textilmaterialet ska användas som råvara) (d.v.s. kan användas i befintlig form) Beskriv kortfattat hur insamlingen av textilier/textilavfall för återvinning/återanvändning, den senaste gången du lämnade textilier/textilavfall, gick till: “Lämnat påse i container för återvinning på återvinningstation” ”Jag lämnade in två påsar med kläder till Myrornas. Jag bara vandrade in och lämnade påsarna där det är utmärkt att man ska lägga dit dom” Återvinningsstation vanligaste sättet att lämna textilier Vilket eller vilka av följande alternativ passar in på det sätt insamlingen av textilier/textilavfallet för återvinning/återanvändning gick till? Jag lämnade kläderna i en särskild behållare avsedd för återvinning/återanvändning av textilier, på en återvinningsstation Jag lämnade textilierna till en second hand-butik Jag lämnade textilierna till en frivilligorganisation Jag lämnade textilierna i en särskild behållare avsedd för återvinning/återanvändning av textilier, på en återvinningscentral Jag gav textilierna till någon annan Jag lämnade textilierna till en butik som inte var second hand Jag sålde textilierna till någon annan, online Annat sätt, nämligen: Jag fick textilierna upphämtade vid dörren Jag sålde textilierna till någon annan, fysiskt Jag lämnade textilierna i ett grovsoprum De flesta textilier som lämnas är hela Var textilierna/textilavfallet som lämnades in för återvinning… Återvinning är enkelt, återanvändning ännu enklare I vilken utsträckning anser du att insamlingen av textilier/textilavfall var enkel eller krånglig att genomföra? Avstånd till insamlingsplats vanligaste krånglet Vad var det som gjorde att insamlingen inte var så enkel som den kunde bli, när det gäller återvinning/återanvändning av textilier? “Att man vet för få insamlingsplatser, “Har så pass långt att bil måste användas” långt att ta sig till H&M av bara denna anledning” Fler insamlingsställen där människor rör sig vanligaste förenklingsförslaget Om du fick tänka fritt, hur skulle insamlingen kunna bli ännu enklare, när det gäller återvinning/återanvändning av textilier? “Placera behållare för återvinning av textilier på fler ställen där man ändå “fler stationer så man inte behöver åka bil för att lämna textilier” passerar t ex livsmedelsaffärer och systembolag” De flesta som inte lämnat textilier har inte haft behov av det Du som inte har lämnat textilier för insamling , hur kommer det sig? Flera svar kan anges. Vilka alternativ stämmer in på dig? Jag har inte haft behov av att göra mig av med några Jag slängde textilierna i soppåsen Annat skäl, nämligen: Det har inte varit tillräckligt enkelt Jag har inte vetat om att möjligheten finns Jag litar inte på att textilierna tas om hand på ett bra Jag bryr mig inte tillräckligt om återvinning eller Givit bort, lagt på hög m.m. Hur skulle det kunna bli enklare, enligt icke- lämnarna? Om du fick tänka fritt, hur skulle insamlingen gå till så du faktiskt skulle samla in textilier för... “Insamling i närheten av hemmet” “lämna i soprummet i mitt hus” §Återvinning och återanvändning av textilier är utbredda beteenden. De flesta har gjort det och de som inte gjort det har inte haft behov. §Betydande spridning av sätt att återanvända/återvinna . Även om återvinningsstation och återvinningscentral är vanligast är second hand-butiker, frivilligorganisationer, samt köp och sälj utbrett. §Minskade avstånd i form av fler insamlingsställen nära människor i vardagen skulle göra återvinning och återanvändning ännu enklare. Informationsbehov kopplat till återvinning och återanvändning av textilier Information och informationskanal VAR är frågan folk främst vill ha besvarad Vilken information vill du ha för att veta vad du ska göra med textilier som du inte längre använder? Flera svar kan anges. Var jag kan lämna dem för återvinning Var jag kan lämna dem för återanvändning Hur textilierna kommer tas tillvara Öppettider för när textilier kan lämnas Om mina textilier bidrar till social nytta (t. ex via frivilligorg.) Vem som är ansvarig för återvinning/återanvändning Om någon tjänar pengar på att jag lämnar textilier Om någon kan hämta textilierna Vad det innebär i termer av miljöpåverkan Hur textilier kan lagas/repareras (t. ex skrädderitjänster) Hur textilier kan uppgraderas (t. ex med nytt tryck) Inget av ovanstående alternativ Specifika hemsidor populäraste kanalen Var vill du ha information om vad du ska göra med textilier som du inte längre använder? Flera svar kan anges. På en särskild hemsida I brevlåda/brevinkast Via sociala medier, som Facebook, Instagram, Twitter eller liknande På en fysisk anslagstavla i närheten av där jag bor Att det står på plagget eller tyget På en butiks hemsida Annat, nämligen: Jag vill under inga som helst omständigheter ha information om detta Olika informationskanaler beroende på ffa ålder Respondenternas position beror på hur de svarar på frågorna: Är du kvinna eller man? samt Vilket år är du född? Grupper med önskad informationskanal Via sociala medier, som Facebook, Instagram, På en butiks hemsida Att det står på plagget eller Arbete På en särskild hemsida På en fysisk anslagstavla i närheten av där jag bor I brevlåda/brevinkast Kultur Loppis/antikt Kommentarer till kartan ovan §Kartan visar olika gruppers position i förhållande till den genomsnittlige respondenten i mitten av kartan. Positionerna i kartan avgörs av frågorna: §Är du kvinna eller man? (Hög andel kvinnor i en viss grupp leder till en position österut i kartan) §Vilket år är du född? (Ju yngre medelålder i en viss grupp, desto längre norrut i kartan hamnar gruppen) §Kartan är till för att belysa strukturer, mönster, skillnader och egenskaper bland olika grupper. Även om vissa grupper har tydliga positioner i kartan är det värt att poängtera att det inom grupperna finns stora skillnader. §VAR textilier kan lämnas för återvinning eller återanvändning är den största frågan konsumenterna vill ha svar på. §Ca 25%-30% vill veta hur textilierna tas tillvara och hur de skapar nytta. I övrigt är praktiska frågor kring plats, tillvägagångssätt och öppettider mer relevanta. §En hel del kan tänkas ha mindre tillit till insamlande aktörer. De vill veta vem som är ansvarig, om någon tjänar pengar på återvinning/återanvändning. Det kan vara nödvändigt med ökad tydlighet och transparens kring det faktum att textilier oftare säljs vidare än skänks vidare. §Särskilda hemsidor mest populära informationskanalen. Kommunens hemsida eller en särskilt hemsida för återvinning/återanvändning. §Olika önskade kanaler beroende på ålder. Brevinkast, mailadress populärare bland äldre, sociala medier och information på plagg populärare bland yngre vill man ha det? och den slutgiltiga önskan från konsumenterna Om pantsystem, Introtext §”På många burkar och flaskor betalar man lite mer för burken/flaskan i butik för att sedan få ett pantkvitto, där pengarna fås tillbaka.