sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — Detsamma ska gälla för ett barn i en förskola som huvudmannen för sameskolan är huvudman för med stöd av ett avtal med en kommun om samverkan enligt 23 kap. 24 §. Ett föreläggande enligt första stycket får förenas med vite. Ett beslut om föreläggande gäller om inte annat beslutas. I paragrafen regleras föreläggande och vite mot en skolpliktig elevs vårdnadshavare som inte lever upp till sitt ansvar att se till att barnet fullgör sin skolgång. Första stycket ändras till följd av att skolplikten ska börja fullgöras av barn i den obligatoriska förskolan. I skollagspropositionen utveck- las vad skolpliktsansvaret för bl.a. vårdnadshavarna innebär (se prop. 2009/10:165 s. 341 f.). Vidare görs i första stycket ett tillägg som klargör att det, om förskola anordnas av huvudmannen för sameskolan, är huvudmannen för sameskolan och inte hemkommunen som får förelägga vårdnadshavarna att fullgöra sina skyldigheter. Detta gäller redan i fråga om eleverna i sameskolan samt i förskoleklass som an- ordnas vid en skolenhet med sameskola. Staten är huvudman för same- skolan genom Sameskolstyrelsen. Förskola kan anordnas av huvud- mannen för sameskolan genom avtal om samverkan med en kommun enligt 23 kap. 24 §. Beslut av Sameskolstyrelsen i fråga om föreläggande för vårdnads- havare att fullgöra sina skyldigheter enligt 23 § får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol (28 kap. 8 § första punkten). Detsamma gäller för motsvarande beslut som fattas av hemkommunen (28 kap. 5 § fjärde punkten). Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.6. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–11 §§), –bestämmelser om förskola med offentlig huvudman (12–17 §§), –bestämmelser om fristående förskola (18–25 §§). Paragrafen anger kapitlets innehåll. En justering har gjorts med anled- ning av att antalet paragrafer har utökats. Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon annan skolform för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 b §§. Förskola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Paragrafen avgränsar den grupp barn som ska erbjudas förskola. Paragrafen har anpassats till att skolplikten ska börja fullgöras i för- skolan genom den obligatoriska förskolan. I paragrafen ändras också en hänvisning så att den även omfattar de nya paragraferna 7 a och 7 b §§. 7 a § reglerar direktinskrivning av barn i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska och 7 b § reglerar obligato- risk förskola . De förslag som föranleder ändringen behandlas i avsnitt 8.5 och 9.3. Barn ska från och med höstterminen det år barnet fyller erbju- das förskola , om inte annat följer av 5–7 b §§. Paragrafen reglerar barns rätt till allmän förskola. I paragrafen ändras en hänvisning så att den även omfattar de nya paragraferna 7 a och 7 b §§. 7 a § reglerar direktinskrivning av barn i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska och 7 b § reglerar obligatorisk förskola . De förslag som föranleder ändringen behandlas i avsnitt 8.5 och 9.3. Barn ska även i andra fall än som avses i 5, 6, 7 a och 7 b §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Paragrafen reglerar barns rätt till förskola på grund av barnets egna behov. I paragrafen ändras en hänvisning så att den även omfattar de nya paragraferna 7 a och 7 b §§. 7 a § reglerar direktinskrivning av barn i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska och 7 b § reglerar obligatorisk förskola . Det bör noteras att införandet av direktinskrivning i förskola samt obligatorisk för- skola inte innebär någon begränsning av den rätt till förskola som barn har enligt 7 §. Barn kan alltså ha rätt till förskola enligt både 7 § och någondera av 7 a eller 7 b §. Det innebär också att ett barn som har rätt till förskola enligt 7 § har rätt till fler timmar avgiftsfri förskola än barn som enbart har rätt till förskola enligt 7 a eller 7 b §, vilket framgår av 16 och 20 §§. De förslag som föranleder ändringen behandlas i avsnitt 8.5, 9.3 och 9.3.1. Barn som inte deltar i förskolans verksamhet ska genom direktinskrivning erbjudas allmän förskola enligt 4 § från och med höst- terminen det kalenderår då barnet fyller , om barnet 1.är ett nyanlänt barn enligt 3 kap. 12 k §, 2.har ett annat modersmål än svenska och har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska, eller 3.av annan anledning har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Direktinskrivning med erbjudande om plats i förskola ska även ske för barn som avses i första stycket som deltar i pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola enligt 25 kap. 2 §. Av 4 § framgår att allmän förskola ska omfatta minst . Av 16 och 20 § framgår att förskola ska vara avgiftsfri. Paragrafen är ny och reglerar direktinskrivning i förskola av barn i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Direktinskrivning enligt paragrafen ska enligt första stycket ske för barn som inte deltar i förskolan. Direktinskrivning innebär att barnet erbjuds plats i allmän förskola från och med höst- terminen det kalenderår då barnet fyller . Det innebär alltså att barnet erbjuds en plats i allmän förskola utan att vårdnadshavarna har ansökt om plats. Att bestämmelsen anger att barn genom direkt- inskrivning ska erbjudas allmän förskola innebär att erbjudandet ska avse just plats i förskola. Direktinskrivning kan därmed inte göras genom att barnet erbjuds plats i annan pedagogisk verksamhet, t.ex. pedagogisk omsorg, eftersom det då inte är fråga om förskola. Av första stycket första punkten framgår att direktinskrivning ska ske för barn som är nyanlänt barn enligt 3 kap. 12 k §. Vilka barn som räknas som nyanlända barn utvecklas i författningskommentaren till 3 kap. 12 k §. Av första stycket andra punkten framgår att direktinskrivning även ska ske av barn som har ett annat modersmål än svenska och har be- hov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Bestäm- melsen avser t.ex. barn som har vårdnadshavare som är födda utom- lands men som vistats i än vad som gäller för att barnet ska ses som nyanlänt, se 3 kap. 12 k §. Det kan också handla om barn som har vårdnadshavare med utländsk bakgrund som till följd av t.ex. boendesegregation, svag etablering på arbetsmarknaden eller bristande språkkunskaper inte blivit integrerade i det svenska samhället och där familjens kontaktnät består av andra familjer med samma språkbakgrund, vilket gör att barnet har begränsade möjlig- heter att lära sig det svenska språket. Av första stycket tredje punkten framgår att direktinskrivning också ska ske av barn som av annan anledning har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Det kan t.ex. handla om barn som har rätt till förskola enligt 8 kap. 5 respektive 7 §§ skollagen, dvs. barn som har ett eget behov av plats i förskola på grund av familjens situation i övrigt, eller barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola. Av förarbetena till skollagen (prop. 2009/10:165 s. 348) framkom- mer att med behov på grund av familjens situation i övrigt avses bl.a. barn med ett annat modersmål än svenska, barn vars vårdnadshavare har en funktionsnedsättning som begränsar barnets fysiska eller psy- kiska utveckling och barn vars vårdnadshavare är långtidssjukskrivna, sjukpensionerade eller förtidspensionerade. Som exempel på när barn ska erbjudas förskola för att de på grund av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling nämns barn med funk- tionsnedsättning av olika svårighetsgrad. Utöver barn som omfattas av 8 kap. 5 och 7 §§ skollagen kan bestämmelsen även avse t.ex. barn som inom barnhälsovården konstaterats ha en lindrig språkförsening utan att det kan ses som en funktionsnedsättning eller barn som i annat fall har behov av att utveckla sitt språk. Det kan också handla om barn som på andra sätt växer upp under förhållanden som inne- bär utmaningar. Centralt är att barnet kan anses ha behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. I andra stycket finns en bestämmelse om barn som deltar i peda- gogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola enligt 25 kap. 2 §. Även dessa barn ska erbjudas plats i förskola genom direktinskrivning, under samma förutsättningar som andra barn. Som framgått ovan kan direktinskrivning inte ske genom att barn erbjuds plats i pedagogisk omsorg. I tredje stycket finns upplysningsbestämmelser som anger att all- män förskola, dvs. den förskola som ska erbjudas barn genom direkt- inskrivning, enligt 4 § omfattar minst , samt att allmän förskola enligt 16 och 20 §§ ska vara avgiftsfri. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.5.1, 8.5.2, 8.5.3, 8.5.5 och 8.5.6. Från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller ska barnet erbjudas obligatorisk förskola. Obligatorisk förskola ska bestå av ett läsår bestående av en hösttermin och en vårtermin och omfatta 525 tim- mar under läsåret. Barn som går i obligatorisk förskola ska erbjudas kost- nadsfria måltider. Paragrafen är ny och reglerar den obligatoriska förskolan. Inledningsvis fastslås att barn ska erbjudas obligatorisk förskola från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Den obligatoriska förskolan omfattas av skolplikt enligt 7 kap. 4 §. 10§ framgår dock att barn om det finns synnerliga skäl får börja full- göra den obligatoriska förskolan först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Den obligatoriska förskolan ska bestå av ett läsår bestående av en hösttermin och en vårtermin och omfatta under läsåret. Omfattningen av den obligatoriska förskolan motsvarar alltså omfatt- ningen av förskoleklassen enligt 9 kap. 7 §. Av 7 kap. 17 § andra stycket framgår att den obligatoriska förskolan under ett läsår får omfatta och . Det bör noteras att barn som går i den obligatoriska förskolan utöver den obligatoriska tiden kan gå i förskola under frivilliga former enligt 8 kap. 5 eller 7 §, t.ex. i den utsträckning det behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. Barn som går i den obligatoriska förskolan ska erbjudas kostnads- fria måltider, vilket är något som inte är reglerat för förskolan i övrigt. Av 25 kap. 2 § framgår att kommunen inte får erbjuda barn peda- gogisk omsorg i stället för den obligatoriska förskolan. Detta gäller även om vårdnadshavare framför önskemål om pedagogisk omsorg. Eftersom den obligatoriska förskolan omfattas av skolplikt kan kom- munen inte erbjuda att den genomförs på annat sätt än vid en förskole- enhet. Det bör dock noteras att ett skolpliktigt barn enligt 24 kap. 23§ kan medges rätt att fullgöra skolplikten på annat sätt än vad som anges i skollagen. För att ett sådant medgivande ska lämnas krävs bl.a. att det föreligger synnerliga skäl, se vidare nämnda paragraf. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.1 och 9.5. Hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommunen som 1.ska erbjudas förskola och vars vårdnadshavare önskar det, och 2.ska gå i den obligatoriska förskolan och som inte fullgör sin skolplikt på annat sätt. Hemkommunen får fullgöra sina skyldigheter genom att erbjuda barnet motsvarande utbildning i fristående förskola. Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin förskola ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen ansvarar för. Paragrafen reglerar hemkommunens ansvar för att utbildning i för- skola kommer till stånd. I första stycket andra punkten, som är ny, anges att hemkommunen ansvarar för att utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommunen som ska gå i den obligatoriska förskolan och som inte fullgör sin skolplikt på annat sätt. Bestämmelsen inne- bär att hemkommunen som huvudregel måste vara beredd att till- handahålla utbildning i obligatorisk förskola i egen regi till alla barn som har rätt till en sådan utbildning. Om ett barn väljer att fullgöra utbildningen i obligatorisk förskola på annat sätt, t.ex. i en förskola med enskild huvudman, är hemkommunen dock inte skyldig att an- ordna utbildning för barnet. I övrigt har redaktionella ändringar gjorts i första stycket. Av andra stycket framgår att hemkommunen får fullgöra sin skyl- dighet genom att erbjuda barnet motsvarande utbildning i fristående förskola. Hemkommunen får också enligt tredje stycket, om det finns särskilda skäl, komma överens med en annan kommun om att denna i sin förskola ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen ansva- rar för. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.2. Hemkommunen ska genom kartläggning och informationsinsamling hålla sig uppdaterad om vilka barn inom kommunen som 1.inte deltar i förskoleverksamhet senast höstterminen det kalender- år då barnet fyller , och 2.vilka av dessa barn som genom direktinskrivning ska erbjudas för- skola enligt 7 a §. Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som avses i första stycket 1 och informera vård- nadshavarna om vad förskolan innebär och barnets rätt till förskola enligt 4 §. Verksamheten ska syfta till att öka deltagandet i förskolan. Om ett barn inte deltar i förskolan ska kontakt enligt andra stycket tas inför varje terminsstart fram till och med vårterminen det kalen- derår då barnet fyller . Paragrafen är ny och reglerar hemkommunens ansvar för kartläggning och uppsökande verksamhet när det gäller barn som inte deltar i för- skolan. Enligt första stycket ska hemkommunen genom kartläggning och informationsinsamling hålla sig uppdaterad om dels vilka barn inom kommunen som inte deltar i förskoleverksamhet senast hösttermi- nen det år då barnet fyller , dels vilka av dessa barn som genom direktinskrivning ska erbjudas förskola enligt 7 a §. Detta arbete kan ske genom samarbete med andra verksamheter som kommer i kon- takt med barn, t.ex. barnavårdscentraler och socialförvaltningar samt med . Det bör observeras att sekretessbestämmelser kan innebära hinder mot att andra myndigheter lämnar uppgifter till hemkommunen, men det hindrar inte att kommunen överlämnar t.ex. informationsmate- rial till andra myndigheter. Uppsökande verksamhet och information kan också ske i samarbete med andra organisationer än myndigheter, t.ex. trossamfund och civilsamhällets organisationer. Kartläggningen och informationsinhämtningen ska säkerställa att kommunen vet vilka barn som ska direktinskrivas och att kommunen har tillräckligt med platser redo i förskolan. Av andra stycket följer att hemkommunen genom uppsökande verk- samhet ska ta kontakt med vårdnadshavare till barn som inte deltar i förskoleverksamhet och informera vårdnadshavarna om vad försko- lan innebär och om barnets rätt till förskola enligt 4 §. Information bör också ges om möjligheten att välja förskola. Denna kontakt kan t.ex. ske genom telefonsamtal, hembesök eller öppna informations- möten. Verksamheten ska syfta till att öka deltagandet i förskolan. Enligt tredje stycket ska hemkommen, om ett barn inte deltar i för- skolan, ta kontakt med barnets vårdnadshavare enligt andra stycket in- för varje terminsstart fram till och med vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Att skyldigheten till kontakt upphör har att göra med att barnet därefter ska gå i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.4, 7.5 och 8.5.4. Hemkommunen ansvarar för direktinskrivning enligt 7 a §. Hemkommunen ska senast före höstterminens start infor- mera barnets vårdnadshavare om vid vilken förskoleenhet barnet blivit direktinskrivet. Om barnets vårdnadshavare tackar nej till förskoleplats som erbju- dits genom direktinskrivning, eller om barnet av annan anledning inte blivit direktinskrivet , ska hemkommunen i stället direkt- inskriva barnet från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller enligt vad som anges i första och andra styckena. Paragrafen är ny och reglerar hemkommunens ansvar för direktinskriv- ning enligt 7 a §. I första stycket fastlås att det är hemkommunen som ska ansvara för direktinskrivning av barn i förskolan. Detta gäller alltså oavsett om barnet vid direktinskrivningen erbjuds plats i en förskola med offentlig eller enskild huvudman. Bestämmelsen innebär att direkt- inskrivning endast kan ske vid en förskoleenhet och inte i annan peda- gogisk verksamhet som t.ex. pedagogisk omsorg. Av andra stycket följer att hemkommunen senast före höstterminens start ska informera barnets vårdnadshavare om vid vilken förskoleenhet barnet blivit direktinskrivet, dvs. vid vilken för- skoleenhet som barnet erbjuds en plats. Erbjudandet ska alltså avse en viss specificerad förskoleenhet. I det tredje stycket regleras vad som ska hända om barnet inte blivit direktinskrivet . Hemkommunen ska i sådana fall på nytt erbjuda barnet plats vid en förskoleenhet genom direktinskriv- ning enligt första och andra styckena från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Inget hindrar att hemkommunen även erbjuder plats vid direktinskrivning även inför mellankommande vår- termin eller vårterminen det kalenderår då barnet fyller , om kom- munen så önskar. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.5.5 och 8.5.8. För barn som inte har plats i förskola men som ska börja i den obligatoriska förskolan enligt 7 b § ska hemkommunen ge barnets vårdnadshavare möjlighet att anmäla önskemål om förskoleplats. Om vårdnadshavaren inte anmäler önskemål om plats ska hemkom- munen senast före det att barnet ska börja i obligatorisk förskola erbjuda barnet plats vid viss förskola. Paragrafen är ny och behandlar erbjudande av plats i den obligatoriska förskolan. I första stycket regleras hemkommunens ansvar att ge vårdnads- havare till barn som inte har plats i förskola möjlighet att anmäla önskemål om förskoleplats. Bestämmelsen gäller alltså bara för barn som inte går i förskolan . Barn som går i för- skola förutsätts fortsätta i sin förskola även när det blir dags för obligatorisk förskola. Därför bör hemkommunens skyldig- het enligt första stycket begränsas till barn som inte har förskoleplats. Vårdnadshavare bör ges möjlighet att inkomma med önskemål om plats före det att barnet ska börja i den obligatoriska försko- lan. Vad som ska gälla vid placering vid en förskoleenhet anges i 15 a §. Av andra stycket framgår att hemkommunen ska erbjuda barnet plats i förskola, om barnets vårdnadshavare inte anmäler önskemål om plats. Ett sådant erbjudande ska ges senast före det att barnet ska börja i den obligatoriska förskolan. Val av plats bör i sådana fall ske enligt vad som anges i 15 a § första meningen, dvs. plats bör erbjudas så nära barnets hem som möjligt. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.2. Ett barn ska erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till barnets vårdnadshavares önskemål. Ett barn som erbjuds plats genom direktinskrivning enligt 7 a § ska erbjudas plats vid en för ändamålet lämplig förskoleenhet i rimlig närhet till barnets hem. Paragrafen regerar placering vid en förskoleenhet. I andra stycket som är nytt anges vad som ska gälla när ett barn erbjuds plats vid direktinskrivning enligt 7 a §. Barnet ska då erbjudas plats vid en för ändamålet lämplig förskoleenhet i rimlig närhet till barnets hem. Med en för ändamålet lämplig förskoleenhet avses till att börja med att förskolan har en lämplig personalsammansättning, där det bör finnas legitimerade förskollärare och barnskötare som av- ses i 2 kap. 14 § andra stycket. Personalen bör vidare ha goda kunska- per i svenska samt om barns språkutveckling och andraspråksutveck- ling. Förskoleenheten kan ha såväl offentlig som enskild huvudman. När det gäller förskoleenhetens läge ska den vara belägen i rimlig närhet av barnets hem. Det möjliggör att barn genom direktinskrivning placeras något längre från barnets hem än vad som gäller vid placering vid förskoleenhet i övrigt, då barn ska placeras vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt. Bestämmelsen innebär att kommunen i någon mån kan ge avkall på närheten till det egna hemmet om en förskola belägen litet längre från hemmet skulle vara ett bättre alternativ för direktinskrivning, t.ex. på grund av en mer lämplig personalsammansättning. Det bör dock fortfarande vara en förskola som ligger i rimlig närhet till barnets hem, såtillvida att barnet bör kunna delta i verksamheten utan att skolskjuts eller motsvarande arrangemang blir nödvändiga. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.5.6. Ett barn som enligt 14 a § ska erbjudas plats i den obligatoriska förskolan ska placeras vid en förskoleenhet så nära barnets hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till barnets vårdnadshavares önskemål. Paragrafen är ny och reglerar placering vid en förskoleenhet för den obligatoriska förskolan. Enligt paragrafen ska barn som inte har förskole- plats och som ska börja i den obligatoriska förskolan placeras enligt samma regler som gäller för placering vid förskoleenhet i annat fall än vid direktinskrivning. Barnet ska alltså placeras vid en förskole- enhet som ligger så nära barnets hem som möjligt. Vid placeringen ska skälig hänsyn tas till barnets vårdnadshavares önskemål, om vårdnads- havarna har anmält något sådant. Enligt 23 kap. 24 § kan en kommun genom avtal om samverkan överlämna uppgifter inom förskolan till huvudmannen för sameskolan. Sådan samverkan innebär att huvudmannen för sameskolan tar över huvudmannaskapet för överlämnade uppgifter. Om uppgifter som av- ser förskola har överlämnats till huvudmannen för sameskolan, dvs. staten genom Sameskolstyrelsen, kan det vara Sameskolstyrelsen som fattar beslut om placering vid förskoleenhet, beroende på hur sam- verkansavtalet ser ut. En kommuns beslut enligt paragrafen får överklagas till Skolväsen- dets överklagandenämnd (28 kap. 12 § första stycket 6). I det fall Same- skolstyrelsen fattar beslut enligt paragrafen får även det beslutet över- klagas till (28 kap. 15 § första stycket 4). Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.2. En kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anordnar. Avgifterna ska vara skäliga. Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Detsamma ska gälla för barn som deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. För barn som erbjudits förskola enligt 7 § får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Detta gäller även när barnet deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. Paragrafen reglerar kommunens rätt att ta ut avgifter för plats i för- skola. I andra stycket har gjorts ett tillägg som förtydligar att avgift inte ska tas ut för barn som enbart går i förskolan under de som utgör den obligatoriska förskolan. I tredje stycket har gjorts ett tillägg som förtydligar att avgift bara får tas ut för den tid som överstiger för barn som har rätt till förskola enligt 7 § och som deltar i den obli- gatoriska förskolan enligt 7 b §. Bestämmelsen innebär att barn som omfattas av 7 § har rätt till fler avgiftsfria timmar i förskolan även under tid när barnet deltar i den obligatoriska förskolan, eftersom bestämmelsen i 7 § avser även tid utanför höst- och vårtermin medan 7 b § endast avser tid under läsåret. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.1. Ett barn i obligatorisk förskola enligt 7 b § med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till barnets hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts be- hövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, barnets funk- tionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller dock inte för barn som går i förskolan fler timmar än vad den obli- gatoriska delen av förskolan omfattar. Rätten till skolskjuts enligt första stycket gäller dock inte för barn som väljer att gå i en annan förskoleenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem eller som går i en annan kommuns förskola med stöd av 13 §.