sou · H8B345 · 2020-08-20 00:00:00 — granskar också public service-företagens årsredo- visningar och beslutar om ansvarsfrihet för företagens styrelser. består av en ordförande och tolv övriga ledamöter. Styrelsen utses av regeringen på förslag från riks- dagspartierna utifrån krav på kompetens, integritet och lämplighet. Samma krav gäller för ordföranden. I styrelsen bör enligt stiftelse- Radio och tv i allmänhetens tjänst förordnandet ingå personer med erfarenhet från olika verksamheter i samhället och olika delar av landet. En jämn könsfördelning ska efter- strävas. Ledamöter av regeringen och anställda i får inte vara styrelseledamöter. får inte heller riks- dagsledamöter vara styrelseledamöter i förvaltningsstiftelsen. Som skäl har angetts att närvaron av verksamma riksdagsledamöter i sty- relsen medför en sammanblandning av roller som är olämplig efter- som den kan ge partipolitiken ett för stort inflytande över public service (prop. 2017/18:261 s. 51). Samtliga partigrupper i som motsvarar de partier som vid valet till fått av rösterna i hela riket får nominera en kandidat vardera. Övriga styrelseplatser fördelas i enlighet med en proportionerlig fördelningsmodell som återspeglar mandatfördelningen i vid närmast föregående riksdagsval (se prop. 2005/06:112 s. 49 och 50). Det har uttalats att politisk enighet är viktig vid val av stiftelsens styrelses ledamöter (prop. 1992/93:236 s. 15). styrelseledamöter utses , medan ordförandens mandatperiod är . Sex av ledamöterna samt ord- föranden väljs efter ordinarie riksdagsval. Denna ordning har moti- verats med att sammansättningen i och med stiftelsens långsiktiga arbete inte bör påverkas av regeringsskiften. Eftersom en stiftelse- styrelse normalt förutsätts vara enig har inte ett genom- slag av valresultatet setts som vare sig naturligt eller nödvändigt (a. prop. s. 10, 15 och 16). I samband med övergången till stiftelseägande uttalade reger- ingen att ägarkonstruktionen inte i sig är ett tillräckligt medel för att lösa balansgången mellan bl.a. statsmakternas ansvar för att pro- gramföretagen har en sådan ledning och styrning att syftet med public service-uppdraget uppnås, och angelägenheten i att statsmakterna i så liten utsträckning som möjligt kan påverka verksamhetens inrikt- ning (a. prop. s. 7 och 8). Den kommitté som senast hade att utreda frågor om public service –Parlamentariska public service-kommittén – har bedömt att det finns goda skäl för att behålla den parlamentariska förankringen i förvaltningsstiftelsens styrelse. Utöver förslaget att exkludera riks- dagsledamöter från den krets som kan ingå i styrelsen lämnades där- för inga förslag gällande hur ledamöterna i stiftelsens styrelse nomi- Radio och tv i allmänhetens tjänst neras och utses (SOU 2017:79 s. 159). Kommitténs bedömning dela- des av regeringen (prop. 2017/18:261 s. 51). 14.5Regleringen av public service Public service-företagens verksamhet styrs av olika föreskrifter och beslut som samverkar med varandra. I yttrandefrihetsgrundlagen finns all- männa regler till skydd för bl.a. annat radio- och tv-sändningar. Yttrandefrihetsgrundlagens regler styr också vad som inom det grundlagsskyddade området kan och får regleras på lagnivå. Det s.k. AV-direktivet innehåller bestämmelser om tv-sändningar och beställ-tv (audiovisuella medietjänster). Efter revideringar som antogs innehåller direktivet numera även bestämmelser om s.k. videodelningsplattformstjänster. •Radio- och tv-lagen. I radio- och tv-lagen finns den lagstiftning som meddelas med stöd av yttrandefrihetsgrundlagens regler. Det är också genom radio- och tv-lagen som AV-direktivets regler har genomförts. Lagen innehåller bl.a. regler om tillstånd för sänd- ningar i marknätet för radio och tv, vilken typ av innehållsvillkor som sändningstillstånden får förenas med och ramarna för gransk- ningen av om sändningsverksamheten svarar mot föreskrivna innehållsvillkor. •Sändningstillstånd och särskilda beslut om tillgänglighetstjänster. Med stöd av radio- och tv-lagen meddelar regeringen sändnings- tillstånd för public service-företagens programverksamhet i mark- nätet. Det är i huvudsak genom innehållsvillkor i sändningstill- stånden som public service-företagens uppdrag i allmänhetens tjänst formuleras. Särskilda beslut fattas också om tillgänglighets- tjänster såsom textning, tolkning och uppläst text. Nuvarande sändningstillstånd löper . kommer tillståndstiden att vara . •Villkor för medelstilldelning. Medelsvillkoren rör bl.a. hur medlen får disponeras, organisationen ska utformas, verksamheten bedri- vas och hur redovisning och revision ska genomföras. har regeringen beslutat om villkor för tilldelning av medel Radio och tv i allmänhetens tjänst till public service-företagen. Från och med den tillståndsperiod som inleddes gäller villkoren för medelstilldelningen i stället för hela tillståndsperioden. 14.6Public service-företagens uppdrag i allmänhetens tjänst Public service-företagens särskilda roll i det svenska medielandskapet formuleras genom det uppdrag i allmänhetens tjänst som ges av riks- dagen och regeringen. Detta uppdrag bestäms i huvudsak genom villkor i företagens sändningstillstånd för marknätet. Sådana sänd- ningsvillkor måste enligt yttrandefrihetsgrundlagen ha stöd i lag (3 kap. 3 § första stycket YGL). Detta lagstöd finns i 4 och 11 kap. radio- och tv-lagen. Public service-företagens sändningstillstånd beslutas av reger- ingen (4 kap. 3 § och 11 kap. 1 § radio- och tv-lagen). Inför det att nya sändningstillstånd ska meddelas tillsätts regelmässigt en utred- ning med uppdrag att se över public service-företagens roll, tillstånd och villkor. Utredningens överväganden och förslag presenteras för regeringen i ett betänkande. Sedan regeringen har inhämtat remiss- synpunkter över innehållet i betänkandet presenterar regeringen sina överväganden och förslag i en proposition som överlämnas till riks- dagen. Genom detta förfarande underställs innehållet i sändningstill- stånden bedömning. Innan beslut om tillstånd fattas ska public service-företagen ges tillfälle att ta del av och yttra sig över de villkor som regeringen avser att förena med tillståndet. Sändningstillstånden får bara innehålla programrelaterade villkor som public service-företagen har godtagit (4 kap. 14 § och 11 kap. 5 § radio- och tv-lagen). Riktlinjer för public service-företagens verksamhet ges även genom villkor för medelstilldelningen. Villkoren innehåller vissa krav på hur medlen får disponeras, organisationen ska utformas, verksamheten bedrivas och hur redovisning och revision ska genomföras. Villkoren för medelstilldelningen får inte innehålla några programrelaterade villkor. Radio och tv i allmänhetens tjänst Regeringen fattar därutöver särskilda beslut om krav på tillgäng- lighetstjänster såsom textning, tolkning, uppläst text och liknande teknik i förhållande till public service-företagen. Den senaste översynen av public service-företagens uppdrag gjordes alltså av Parlamentariska public service-kommittén, som ut- över att utreda förutsättningarna för ett långsiktigt hållbart och solidariskt finansieringssystem för radio och tv i allmänhetens tjänst (SOU 2017:79) även utredde hur en ändamålsenlig reglering för radio och tv i allmänhetens tjänst i ett nytt medielandskap kan ut- formas (SOU 2018:50). godkände den proposition som regeringen lämnat med anledning av förslagen om en ändamålsenlig reglering (prop. 2018/19:136, bet. 2019/20:KrU2 och rskr. 2019/20:20). 14.6.2Sändningstillstånden för perioden –2025 Inu gällande sändningstillstånd för public service-företagen finns villkor och bestämmelser om bl.a. följande. •Verksamheten ska präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika eko- nomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. •Sändningsrätten ska utövas opartiskt och sakligt samt med be- aktande av att en vidsträckt yttrandefrihet och informationsfrihet ska råda i ljudradio och tv. •Hänsyn ska tas till ljudradions och televisionens särskilda genom- slagskraft när det gäller programmens ämnen och utformning och tiden för sändning av programmen. •Den som har ett befogat anspråk på att bemöta ett påstående ska ges tillfälle till genmäle. •Den enskildes privatliv ska respekteras i programverksamheten om inte ett oavvisligt allmänt intresse kräver annat. Radio och tv i allmänhetens tjänst •Reklam och produktplacering får inte förekomma i sändningarna. Indirekt sponsring är dock tillåten under vissa förutsättningar. För SR och SVT gäller detsamma för direkt sponsring. •Företagen ska erbjuda ett mångsidigt programutbud som om- fattar allt från det breda anslaget till mer särpräglade programtyper. I detta ligger att tillhandahålla ett varierat utbud på det svenska språket. •Programverksamheten ska som helhet bedrivas utifrån ett jäm- ställdhets- och mångfaldsperspektiv samt utmärkas av hög kvali- tet och nyskapande form och innehåll. •Programmen ska utformas så att de genom tillgänglighet och mångsidighet tillgodoser skiftande förutsättningar och intressen hos befolkningen i hela landet. •Programutbudet ska spegla förhållandena i hela landet och den variation som finns i befolkningen samt som helhet präglas av folkbildningsambitioner. •Företagen ska beakta programverksamhetens betydelse för den fria åsiktsbildningen och utrymme ska ges åt en mångfald av åsikter och meningsyttringar. •SR:s och SVT:s nyhetsverksamhet ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. Nyhetsförmedling och samhällsbevakning ska ha olika perspektiv, så att händelser speglas utifrån olika geografiska, sociala och andra utgångspunkter. •Ett mångsidigt kulturutbud och ett varierat utbud av program för och med barn och unga ska erbjudas. •Behoven hos personer med funktionsnedsättning ska beaktas och program ska produceras för särskilda målgrupper. Det långsiktiga målet är att hela utbudet görs tillgängligt för alla medborgare. •En viss del av programutbudet ska erbjudas på minoritetsspråk. SVT och UR ska erbjuda en viss del av programutbudet på tecken- språk. Radio och tv i allmänhetens tjänst •SR och SVT ska bereda utrymme för sändningar av program från UR. •Krav på sändningsform och täckningsgrad inklusive krav på hög säkerhet för produktion och distribution. •Krav på SVT och SR att kostnadsfritt sända meddelanden som är av vikt för allmänheten om en myndighet begär det. •Krav på beredskapsarbete, vilket bl.a. innefattar beredskapsplaner. •Villkor om att om högsta beredskap råder i landet ska SR och SVT utgöra självständiga organisationer med totalförsvarsupp- gifter och lyda direkt under regeringen samt att UR:s resurser i en sådan situation ska tillföras SR och SVT. Om skärpt beredskap råder i landet får regeringen, om det finns särskilt behov, förordna om detta. 14.7Granskning och uppföljning av public service-företagens verksamhet När det gäller innehållet i sända program sker granskningen av public service-företagens verksamhet på samma sätt som gäller för andra programföretag. Olika villkor och föreskrifter gäller dock för olika programföretag. Av 7 kap. 5 § YGL följer att det i lag får meddelas föreskrifter om att en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag och vars ord- förande ska vara eller ha varit ordinarie domare ska granska om program som någon har sänt på annat sätt än genom tråd står i överensstäm- melse med de föreskrifter eller andra villkor som gäller för sänd- ningarna. Nämnden får endast uttala sin mening och förelägga den sändande att följa föreskrifterna eller villkoren. Frågor om ansvar för yttrandefrihetsbrott och om utdömande av vite prövas däremot alltid av domstol. Uppdraget att i efterhand granska om innehåll i marknätet för radio och tv står i överensstämmelse med de villkor som gäller för sändningarna ankommer på och tv Radio och tv i allmänhetens tjänst (16 kap. 2 § radio- och tv-lagen). är ett själv- ständigt beslutande organ inom Myndigheten för press, radio och tv och består av en ordförande, sex ledamöter samt ett antal ersättare. Minst en av ledamöterna eller ersättarna ska vara vice ordförande. Ordföranden och vice ordföranden ska vara eller ha varit ordinarie domare (16 kap. 14 § radio- och tv-lagen). När det i övrigt gäller sammansättning så har regeringen föreslagit att det ska följa av lag att den som är riks- dagsledamot, statsråd eller anställd i inte ska få vara ledamot i (prop. 2019/20:168 s. 153). kan granska program både efter anmälan från tv-tittare och radiolyssnare och på initiativ av myndigheten (12 § förordningen [2010:1062] med instruktion för Myndigheten för press, radio och tv). Vem som helst kan anmäla ett program men när det gäller frågor om intrång i enskilds privatliv får prövning endast ske om den berörde enskilde medger det (16 § förordningen). Följden av ett fällande beslut av beror på vilken typ av överträdelse det är fråga om. Vid överträdelse av regler om innehåll får besluta att det aktuella pro- gramföretaget ska offentliggöra beslutet på lämpligt sätt, s.k. plikt- sändning (17 kap. 10 § radio- och tv-lagen). Nämnden kan också före- lägga ett programföretag vid vite att följa t.ex. radio- och tv-lagens bestämmelser om sändningsbeteckning eller varning för våldsskild- ring i tv (17 kap. 11 § radio- och tv-lagen). Om företaget inte följer ett vitesföreläggande kan nämnden ansöka hos förvaltningsrätten om att vitet ska dömas ut (19 kap. 5 § andra stycket radio- och tv- lagen och 6 § lagen [1985:206] om viten). Vid överträdelse av radio- och tv-lagens regler om otillbörligt kommersiellt gynnande, reklam och sponsring kan nämnden ansöka hos förvaltningsrätten om att programföretaget ska betala en särskild avgift (19 kap. 4 § radio- och tv-lagen). beslut rörande programinnehåll kan inte överklagas. Det följer av bestämmelserna i 7 kap. 5 § YGL. Beslut som innefattar sanktioner kan dock på olika sätt bli föremål för dom- stolsprövning. Utöver innehållsgranskningen har i uppgift att i efterhand och utifrån redovisningar från public service- företagen bedöma om public service-företagen har uppfyllt sina upp- drag (20 § förordningen med instruktion för Myndigheten för press, Radio och tv i allmänhetens tjänst radio och tv). Bedömningen görs med utgångspunkt i de villkor som reglerar public service-företagens verksamheter och som anges i radio- och tv-lagen, i sändningstillstånden och i villkoren för medelstilldel- ning. bedömning redovisas av regeringen i budgetpropositionen. Public service-verksamheten har finansie- rats med en avgift som kopplats till innehav av tv- eller radioapparat. Med anledning av ändrade medievanor och den tekniska utveck- lingen har finansieringen av public service emellertid varit en åter- kommande fråga i den mediepolitiska debatten. gäller ett nytt finansieringssystem för public service. Innebörden är att den apparatbundna radio- och tv- avgiften har ersatts med en individuell public service-avgift som be- talas av den som är obegränsat skattskyldig, har fyllt och har en beskattningsbar förvärvsinkomst (3 och 4 §§ lagen [2018:1893] om finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst, finansieringslagen). Uppbörden sköttes tidigare av Radiotjänst i men han- teras numera av . Public service-avgiften specificeras på den preliminära skatteuträkning som bifogas inkomstdeklarationen. De public service-avgifter som betalas till förs över till ett räntebärande konto i (public service-kontot). Medlen redovisas på inkomstsidan i statens budget. Dessa medel får dock endast användas för att finansiera public service-verksamhet och verksamhet som är direkt knuten till den (1 § andra stycket finansieringslagen). Kammarkollegiet sköter förvaltningen av medlen på public service- kontot och betalar ut medel till public service-företagen i enlighet med årliga beslut om medelstilldelning. Genom detta förfarande hålls medlen åtskilda från övriga medel i statens budget. De intäkter som kommer från public service-avgiften omfattas alltså inte av utgiftstaket och är inte heller en del av de årliga budgetförhandlingarna rörande politiska prioriteringar. Att de av- giftsmedel som samlas in endast används till public service-verksam- het och att de därför hanteras åtskilda från övriga medel från statens budget har betraktats som en central del i att värna oberoendet och Radio och tv i allmänhetens tjänst självständigheten hos public service (se SOU 2017:79 s. 118 och 119 samt prop. 2017/18:261 s. 40 och 41). Den nu gällande tillståndsperioden är . kommer tillståndsperioden för public service-företagen enligt lag att vara . Inför varje ny tillståndsperiod beslutar genom ett s.k. riktlinjebeslut om tilldelning av avgiftsmedel som ska gälla för hela perioden. I enlighet med riktlinjebeslutet beslutar riks- dagen sedan om avgiftsmedel till public service-företagen. En viktig del i diskussionen om finansieringen av public service har handlat om finansieringssystemets betydelse för public service- företagens oberoende. Regeringen uttalar i förarbetena att ett centralt kriterium för det nya finansieringssystemet är att det bidrar till att värna verksamhetens självständighet och oberoende (prop. 2017/18:261 s. 19). Inom ramen för europarätten skyddas publicistisk verksamhet i all- mänhet bl.a. genom den princip om yttrandefrihet som följer av artikel 10 i . Motsvarande princip finns i artikel 11 i EU-stadgan (se vidare kapitel 5). För medlemsstater i Europeiska unionen och EES påverkas public service även av unionsrättens regler. Det gäller t.ex. bestämmelserna i om audiovisuella medietjänster och regelverket om statsstöd. När det gäller statsstödsreglerna sätter dessa ramarna för med- lemsstaternas möjligheter att med offentliga medel kunna stödja en viss verksamhet. Reglerna, som finns i Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), innebär att statsstöd som inte uppfyller vissa på förhand bestämda undantag är förbjudna. Nya statsstöd måste godkännas av kommissionen. Syftet med reglerna är att se till att konkurrensen på EU:s inre marknad inte snedvrids. I det s.k. Amsterdamprotokollet finns en särskild punkt beträffande finansiering av radio och tv i allmänhetens tjänst av följande lydelse. Bestämmelserna i fördragen ska inte påverka medlemsstaternas behö- righet att svara för finansiering av radio och TV i allmänhetens tjänst i den utsträckning som denna finansiering beviljas radio- och TV-organi- sationerna för att de ska utföra det uppdrag att verka i allmänhetens tjänst som har tilldelats dem, utformats och organiserats av varje med- Radio och tv i allmänhetens tjänst lemsstat och i den utsträckning som finansieringen inte påverkar han- delsvillkoren och konkurrensen inom unionen i en omfattning som kan strida mot det gemensamma intresset, varvid kraven på att utföra upp- draget att verka i allmänhetens tjänst ska beaktas. Med ett tillåtet statsstöd följer vissa skyldigheter. I förhållande till public service är en sådan skyldighet att uppdraget i allmänhetens tjänst ska vara tydligt definierat och att public service-företagens redovis- ning ska präglas av öppenhet och insyn (transparens). Den som bedriver public service-verksamhet måste också rent allmänt måna om öppenhet och om tydlig redovisning av verksamheten och resurs- användningen. I många europeiska länder utgör public service-medier ett viktigt inslag i medielandskapet. Den vanligaste intäktskällan är licensavgifter. Även finansiering med allmänna medel förekommer. Blandfinan- siering, dvs. att public service-företagen får intäkter från flera olika källor, är mer regel än undantag. Reklamfinansiering är tillåten i de flesta länder. Endast i ett fåtal länder förekommer förbud mot att sända reklam. Modellerna för hur verksamheten bedrivs och organiseras skiljer sig åt. I flera länder har det förts debatt om public service. Ingripande förändringar har också genomförts på flera håll. Nedan ges en beskrivning av ett urval europeiska länders public service-verksamhet. Beskrivningen syftar bara till att ge några exem- pel på hur public service har organiserats i olika länder. I bedrivs public service-verksamheten inom ramen för flera olika aktörer. Förutom den statliga institutionen () och det statligt ägda /S finns ett flertal regionala TV 2-verksamheter. Dessa utgör självständiga institutio- ner och drivs redaktionellt och ekonomiskt oberoende i förhållande till /S. finns även den nationella radio- stationen Radio4. Denna drivs av regionala mediehus med ett antal samarbetspartners. DR:s public service-verksamhet finansierades med en licensavgift. kommer verksamheten i stället Radio och tv i allmänhetens tjänst att finansieras med skattemedel. finansie- ras DR genom en blandning av en medieskatt och en licensavgift. Public service-verksamheten hos /S finansieras i huvudsak med reklamintäkter och intäkter från bolagets nisch- kanaler. Bolaget kan också kräva en abonnemangsavgift för sin huvud- kanal . De regionala TV 2-verksamheterna finansieras med all- männa medel. Även Radio4 har tilldelats allmänna medel för public service-uppdraget. Ramarna för den danska public service-verksamheten fastställs i ett medieavtal. Avtalet innehåller bestämmelser om bl.a. antal kanaler, utgångspunkter för innehållet och särskilda fokusområden för inne- hållet. När det gäller de närmare förpliktelserna följer dessa för DR:s del av ett public service-kontrakt mellan DR och kulturministern. De närmare villkoren för de regionala TV 2-stationerna finns i kon- trakt som tecknas med . Det nu gällande medieavtalet gäller för och ingicks mellan den tidigare regeringen (Venstre, och Konservative) och . Avtalet innefattar bl.a. nedskärningar av DR och ett minskat antal kanaler inom ramen för DR:s verksamhet. Diskussionen i har även rört förändringar i DR:s innehållsuppdrag och förslag om att åter lyfta frågan om delvis försäljning av . INorge bedrivs public service-verksamheten inom ramen för två bolag – det statligt ägda och offentligt finansierade Norsk rikskring- kasting AS (NRK) och kommersiella TV2. NRK:s verksamhet har finansierats med en licens- avgift. finansieras dock verksamheten genom anslag i stats- budgeten. Var och en med en viss inkomst bidrar till finansieringen via skattsedeln. De ekonomiska ramarna för NRK:s verksamhet be- stäms av i taget. Vid – generalförsamlingen – representeras av . Generalförsamlingen utnäm- ner bl.a. fem av bolagets åtta styrelseledamöter och beslutar om dess bolagsordning. Övriga styrelseledamöter utses av bolagets anställda. Radio och tv i allmänhetens tjänst Grundläggande regler om , ägarförhållanden, ändamål och finansiering finns i lag. Vidare följer av bolagsordningen hur NRK organiseras och styrs. krav och förväntningar på NRK definieras genom regler i ett särskilt måldokument (NRK-plakaten). I detta dokument anges, på ett sätt som liknar de svenska sändningstillstån- den, de centrala utgångspunkterna för utbudet. NRK-plakaten har reviderats, dels 2014, dels 2017. Såvitt avser TV2 formuleras bolagets public service-uppdrag i ett avtal som har tecknats med och som började gälla . TV2 ska redovisa hur kraven i avtalet har uppfyllts. Avtalet innehåller också regler om hur bolaget ska kom- penseras för utförandet av uppdraget. Public service-verksamheten i bedrivs av det statligt ägda bolaget (Yle). Enligt lag ska statens ägarandel uppgå till av aktierna och rösterna i bolaget. ersattes finansiering genom licensavgift med en indivi- duell rundradioskatt. Yles medelstilldelning utgår ur en särskild fond som hanteras utanför statsbudgeten. Fonden tilldelas medel genom anslag i statsbudgeten. Anslagsbeloppet justeras och beräk- nas utifrån ett kostnadsindex. På grund av det statsfinansiella läget skedde ingen indexuppräkning . Yles verksamhet regleras genom en särskild lag som innehåller bestämmelser om riktlinjer och specialuppdrag. Av lagen följer att Yle ska tillhandahålla ett allmännyttigt tv- och radioutbud och att bolaget varken får sända reklam eller producera sponsrade program.