sou · H8B321 · 2020-04-15 00:00:00 — Det kan gälla akademiska institutioner så som vid , vid , liksom internationella akademiska institutioner så som Shoa foundation vid UCS och Yad Vashem i . Forum för Levande Historia, Svenska Kommittén mot Antisemitism, , , IHR är också naturliga samverkansorganisationer. Vi ser det som helt centralt att museet har sin utgångspunkt i etablerad historieforskning kring Förintelsen och den unika händelse i vår moderna historia som Förintelsen utgör. Detta ska vara en väsentlig del av uppdragsbeskrivningen. , en framstående forskare i ämnet har uttryckt som; ”Get the history right”, och det tror vi är en bra utgångspunkt. Förintelsen är en svårfattbar och fruktansvärt, men helt avgörande händelse för det och det vi lever i och då är det viktigt att kunna angripa detta ämne på ett så objektivt och sakligt, vetenskapligt sätt som möjligt. Material kopplat till Förintelsen Livsvillkor för personer med funktionsnedsättning och deras historia har sällan berättats och när det har gjorts så har det varit utifrån majoritetssamhällets perspektiv. Detta var en av anledningarna till att föreningen bildades och det har varit föreningens målsättning att lyfta dessa perspektiv. Genom vårt och andra som föreningar och forskares arbete ser vi att funktionshinderperspektivet har blivit aktuellt inom exempelvis museer på ett helt annat sätt än för bara . Med det sagt så innebär det att det finns material som inte har “kommit” till kännedom för oss. Detta såg vi inte minst i projektet där vi samlade in livsberättelser från personer med funktionsnedsättning. En fördjupning och dokumentation av olika livsvillkor kom fram på ett nytt sätt. Det skulle behövas göra en särskild satsning inom området och därför är det svårt att veta vilken omfattning av material det finns i gällande erfarenheter från personer med funktionsnedsättning kopplat till Förintelsen. Vår tidigare vice ordförande (barnpsykiatriker, professor och medicinalråd på ) höll ett tal på Förintelsens minnesdag som biläggs. faktagranskade bland annat i första skedet en del texter som finns publicerade på Forum för levande historias hemsida om Aktion T4. Relevant material kan finnas kopplat till steriliseringslagen i , samt medicinskt material som rör synen på handikappade och andra relaterade frågor. Exempel kan hämtas från bl.a. boken blindvårdens uppkomst och utveckling – (1938). Har vi eller har vi information om samlingar och privata föremål som kan ha relevans för utredningen? Judiska församlingar har omfattande arkiv med relevant information runt förintelsen. i tillsammans med Yad Vashem i håller förnäravarande på att digitalisera i arkiv då det är innehåller mycket intressant kunskap om förintelsen. Vi känner även till att det finns enskilda personer, som har objekt, fotografier och dokument sparade. Behovet av samverkan i och internationellt samt behovet av forskningsanknytning Vi anser att museet, förutom att koordinera och samarbeta med forskningsinstitutioner och relevanta museer, världen över, även bör bygga relationer med internationella organisationer, inte minst judiska organisationer, som har till uppdrag att tillvarata de överlevandes minnen och berättelser. Innehåll i våra samlingar som kan ha relevans för utredningen i Malmös arkiv, som omfattar åren 1873–1986 finns hos Stadsarkiv. Arkivet omfattar uppgifter om de judar som anlände till Mosaiska/Judiska Församlingens upptagningsområde både före, under och efter Förintelsen. Här finns protokoll och anteckningar som skulle kunna vara relevanta för att kartlägga de enskilda öden och eventuella sociala, kurativa utmaningar som församlingen ställdes inför när de överlevande anlände. Här hänvisar vi även till Stadsarkiv samt till det svar de skickat till er. Även 1945 som är knuten till och som grundades av överlevande under namnet Föreningen räddade judar har överlämnat dokument, brev och annat relevant underlag till Stadsarkiv. Utöver detta har enskilda församlingsmedlemmar efterlämnade brev, anteckningar, ev. dagböcker, foton och annat material som föräldrarna sparat från tiden vid ankomsten till . En del har material, till exempel bilder, från förkrigstiden. Hur våra samlingar i så fall använts Här hänvisar vi till Stadsarkiv som bland annat hjälper forskare och människor från hela världen att hitta judiska släktingar som anlänt till . har ett gott samarbete med Stadsarkiv. Många av dem som söker anförvanter börjar med att kontakta . Vi hänvisar dem sedan till de mycket kunniga arkivarierna på stadsarkivet. Vår syn på behovet av forskning, samverkan och internationella nätverk för ett museum om Förintelsen Det finns fortfarande mycket material om de överlevande som är outforskat. En infallsvinkel skulle kunna vara ökad forskning kring hur integrationen i det svenska samhället fungerade. Jämfört med exempelvis övriga europeiska länder. Även framåtsyftande forskning vore av intresse. har haft ett inledande samtal med angående ett eventuellt forsknings- projekt om antisemitism i regionen. Vi anser att museet, förutom att koordinera och samarbete med forskningsinstitutioner och relevanta museer, världen över, även bör bygga relationer med internationella organisationer, inte minst judiska organisationer, som har till uppdrag att tillvarata de överlevandes minnen och berättelser. (Se även svar från Judiska centralrådet.) Judisk kultur har initierat och genomfört flera programverksamheter kopplade till Förintelsen, såsom: internationella symposier, seminarier, workshops, filmvisningar, konserter och installationer. initierade och samproducerade Judisk kultur utställningen: – Förintelsens sista vittnen, i samarbete med , inklusive installationen Dimensions in Testimony (DiT). Utställningen har innehållit eller gett tillgång till flera olika former av material: •USC arkiv (som innehåller över 55 000 vittnesmål om förintelser från Förintelsen och överlevande av andra grymheter), •installationen Dimensions in Testimony (DiT), •artefakter lånade från State Museum, •en kortfilm som rör de judiska flyktingarna som anlände till efter världskriget. Judisk kultur anser att utställningens olika komponenter bör bli grunden för det framtida Förintelsemuseet i . Kopplat till utställningen har Judisk kultur anordnat seminarier, workshops och annan programverksamhet. Har ni, eller har ni information om, samlingar och privata föremål som kan ha relevans för utredningen? RWA har föremål som tillhört och saker som hänt efter hans försvinnande – medaljer, skulpturer etc. Det finns också mycket material både på , KB, UD och . Det finns en del depositioner världen över samt på och i . Det finns även föremål i privat ägo. Allt detta är främst avsett till ett RWC. Det finns föremål som fick i , t.ex. ett julklappsalbum målat av judar han hjälpt. Det finns också föremål från andra som gjort gott i som blivit donerat till familjeföreningen, RWFA. Behovet av samverkan i och internationellt Detta tror vi är helt avgörande. del i förintelsen är liten. Det vore bra om museet kan problematisera kring t.ex. stämpeln ”J” i pass, utlämning, icke mottagning men även diskutera mottagning av judar genom , och de vita bussarna, räddningsaktioner genom och etc. Här ser vi möjlighet till många samarbeten. Framför allt ett förintelsemuseum, ett RWC och FLH som skulle kunna bli en treenighet med tyngd både i och internationellt. Dessa enheter anser vi borde vara lokaliserade i . För att försvara demokratin anser vi att en närhet till vore av vikt samt att det ger tyngd åt verksamheten samt närheten till varandra i denna treenighet. Vi skulle också se möjligheter till samarbete med , , , etc. De stora museerna – Yad Vashem, Holocaust museum i flertal länder och städer, , Terezinstadt och olika museer i t.ex. är kanske mer av relevans för kunskap om själva Förintelsen. Dessa vore bra om museet/centret kunde ha utbyte med. Vi har genom förstudien för ett RWC varit i samspråk med ytterligare andra länder för att påvisa om vikten av förebilder, t.ex. , , etc. och de skulle vara väldigt intresserade av ett Dessa förebilder bedömer vi vara mycket viktiga i arbetet att skapa en vilja att agera och därmed uppfylla syftets del att förintelsen aldrig får ske igen. Behovet av forskningsanknytning? Detta är viktigt, det finns fortfarande mycket att forska kring när det gäller förintelsen. För ett RWC ser vi vikt av att fortsätta forska kring Raouls öde och från RWA:s sida finns ett intresse av att forska kring empati, civilkurage och ”bystanders” t.ex. RFSL – , bisexuellas, transpersoners och queeras rättigheter Har ni, eller har ni information om, samlingar och privata föremål som kan ha relevans för utredningen? RFSL har dock ett arkiv. Om det skulle kunna finnas handlingar där med koppling till Förintelsen är något vi har anledning att undersöka. Har ni samverkat med museer eller deltagit i utbildningsinsatser som rör minnet av Förintelsen? Nej, inte på förbundsnivå. Det är möjligt att samarbete eller deltagande i utbildningsinsatser kan ha skett från någon av våra avdelningars sida. Svenska kommittén mot antisemitism (SKMA) SKMA samarbetar med en rad nationella och internationella utbildnings- och forskningscentra, till exempel vid , lärarutbildningen vid , , samt institutioner i , , och med Yad Vashem i . SKMA samarbetar kontinuerligt med Forum för levande historia och den antirasistiska organisationen . SKMA har arkivmaterial med relevans för ett museum om Förintelsen, handlingar från , som SKMA överlämnat till och som organisationen kan bevilja tillstånd till. Arkivet innehåller register som den svenske upprättade över judar och politiska motståndare i kring 1940. Samlingar och privata föremål med relevans för utredningen? Föreningen meddelar att många av de överlevandena eller deras familjer har dokument som visar på exempelvis inresetillstånd i eller liknande, dessutom har ett fåtal bilder från innan Förintelsen på deras familjer. Allt detta torde vara av relevans för museet. Det finns också en hel del litteratur från överlevande som kan vara intressant för museet att arkivera. Behovet av samverkan och forskningsanknytning Vi ser det som viktigt att det finns ett nära samarbete med andra organisationer som arbetar för att Förintelsens minne ska bevaras såsom Forum för Levande Historia, Svenska kommittén mot antisemitism och Zikaron. Därför bör en grupp för samverkan sättas upp som bör inkludera museet. Dessutom kan internationell samverkan med andra Förintelsemuseer och i synnerhet Yad Vashem i stärka det svenska museet. Det anses positivt om museet är à jour med den senaste forskningen, men det är viktigt att museet fokuserar på de personliga ödena. Källor till Förintelsens historia i svenska arkiv En kommenterad sammanställning av svenskt arkivmaterial av relevans för utredningen och för ett framtida museum är historiker och forskare anställd vid , . Han disputerade på en avhandling om svenska judars respons på Förintelsen och arbetar på ett forskningsprojekt om mottagandet av överlevande efter Förintelsen i . leder även ett projekt som syftar till att kartlägga källor till judisk historia i svenska arkiv. Han är, tillsammans med , redaktör för antologin in (Palgrave 2020). Även om de nazistiska judeförföljelserna och folkmordet på judar inte skedde i råder det ingen brist på källor till Förintelsens historia i svenska arkiv, bibliotek och museer.1 Däremot har ingen institution haft till uppgift att samla sådant material i en samling. Arkivhandlingar och andra typer av källor är därför spridda i svenska myndighetsarkiv, organisations- och personarkiv. 1I redogörelsen behandlas begreppet Förintelsen i enlighet med den s.k. Stockholmsdeklarationen som synonymt med begreppet Shoah, dvs. som en benämning på det av Nazityskland och dess allierades förföljelser av, och folkmordet på judar 1933–1945. Svenska myndigheters arkiv innehåller handlingar som kan berätta både vilken information som fanns om judarnas situation i olika stadier av de nazistiska förföljelserna och folkmordet på judar, samt hur olika aktörer agerade i förhållande till dessa händelser. Här finns också källor om mottagandet och behandlingen av flyktingar och överlevande. Vidare finns flyktingarnas och de överlevandes egna redogörelser i t.ex. förhör och ansökningshandlingar i myndighetsarkiven. De svenska judiska församlingarnas arkiv innehåller handlingar som kan åskådliggöra vad svenska judar hade tillgång till för information om de nazistiska förföljelserna av judarna i och Förintelsen, samt hur de agerade i relation till dessa händelser. Det finns också ett stort antal andra (judiska och icke-judiska) organisationer som på ett eller annat sätt kom i beröring med händelserna i och/eller med flyktingar och överlevande, bland annat genom hjälpverksamhet. Redogörelsen nedan är inte fullständig utan innehåller endast ett urval av några av de arkiv som har viktiga handlingar om Förintelsen i sina samlingar. Den inkluderar endast befintliga arkiv och samlingar som är tillgängliga genom arkivinstitutioner i . Sannolikt finns även källor spridda i regionala och lokala arkiv och museer. Det finns också samlingar och enskilda arkivhandlingar i privat ägo som inte är tillgängliga genom någon arkivinstitution. Dessa arkiv är emellertid inte överblickbara eftersom en systematisk kartläggning saknas. I vissa fall beror det på att ägarna upplever att de inte har någonstans att vända sig för att få materialet omhändertaget utan att riskera att det i ett senare skede gallras eller förstörs. och flera privatpersoner har efterfrågat en institution dit privatpersoner kan vända sig för att skänka eller deponera privata arkiv och samlingar. För att få en överblick över dessa privata samlingar skulle en inventering genom allmänt eller riktat upprop behöva göras. Det finns även arkivhandlingar och andra typer av källmaterial i utländska arkiv som rör olika aspekter av svenska relationer till Nazityskland och Förintelsen, samt vittnesmål från flyktingar och överlevande från Förintelsen som vistats i under och efter Förintelsen. I Yad Vashems vittnesmålssamlingar finns exempelvis vittnesmål från överlevande som kom till med de Vita bussarna samt från personer som flydde till från i , men som sedan vidarevandrade till . Här finns även arkivmaterial ordnat per land. I har även Central Zionist Archives material, delvis på svenska, om olika aspekter av och Förintelsen. I har American Jewish Archives i , , och Archives i , samt US (USHMM) i arkivhandlingar med upplysningar om . På USHMM finns även insamlingar av vittnesmål som gjorts av och av journalisten och författaren . Informationen i redogörelsen nedan är inhämtad från arkivguider, beståndsöversikter, arkivförteckningar, Nationella Arkivdatabas (), Digitalt museum, samt tidigare forskning. () arkiv innehåller arkivhandlingar med information om i princip alla utlänningar som vistats i för Nazitysklands förföljelser och Förintelsen samt om överlevande från Förintelsen som kom till i krigets slutskede och efter kriget. Handlingarna finns i () om personen fått svenskt medborgarskap eller avlidit i , eller om personen lämnat utan att ha blivit svensk medborgare. Om personen var kvar i som ickesvensk medborgare 1971/72 finns handlingarna fortfarande hos i . Förteckning finns i NAD och personalen på forskarexpeditionen på har tillgång till ett register över persondossier. Kanslibyrån och Hemliga arkivet Här finns uppgifter om flyktingar och överlevande såsom namnlistor, persondossier (centraldossierer, kontrolldossier och inresedossier) inresekort och polisförhörsuppgifter. För varje individ lades det upp en eller flera dossierer med handlingar om inresetillstånd (viseringsdossierer, förda av UD) och om uppehålls- och arbetstillstånd (centraldossierer) med ansökningar, polisrapporter, inlämnade utländska identitetspapper (om personen fått svenskt främlingspass) m.m. Innehåller namnlistor över Röda korsets och UNRRA:s transporter; särskilda förteckningar över polska och danska medborgare samt judar (dubbletter i Svenska Röda korset, Arninge). Här finns 66 volymer med inresekort för utlänningar som anlände till med Röda Korsets och UNRRA:s transporter, anteckningar om svensk lägerplacering, utresa m.m. uppdelade i tre sviter: flyktingar som 1946 var kvar i , register över avlidna 1945– 1946, utresta flyktingar ordnade efter nationalitet och polisförhörsuppgifter för flyktingar utan centraldossier. Blev personen kvar i , lade man upp centraldossier på samma sätt som för övriga utlänningar i landet. Här finns även viseringsansökningar från danska, norska och holländska rödakorsflyktingar m.fl. för vilka det inte finns inresekort. Innehåller förteckningar och handlingar över läger, förläggningar och vårdinstitutioner där överlevande från Förintelsen placerades efter ankomsten till . För mottagandet av barn bland räddade, se t.ex. F3 Handlingar rörande barn, som bland annat innehåller handlingar angående TBC-sjuka barn. Arkiven efter de utlänningsläger som drevs av har ett omfång och är ordnade lägervis efter namnen på 111 läger samt en serie med tio volymer med handlingar rörande olika mindre läger. Exempelvis finns bland serierna med de namngivna lägren åtta volymer om Doverstorp, 13 volymer om Robertshöjd I och II, 23 volymer om Rosöga och fyra volymer om . Här finns förteckningar och kortregister över vilka flyktingar och överlevande som fanns i lägren, med uppgifter om bl.a. nationalitet, ålder, ankomst och avresa. inrättades och hade till uppgift att utöva den centrala ledningen av civilförsvaret i riket. Myndigheten kom att få ansvaret för organiseringen av det initiala mottagandet av överlevande från koncentrationsläger som kom till i krigets slutskede och efter kriget. Iarkivets D-serie finns register över flyktingar (och överlevande) och i serien F7 finns ett stort antal handlingar angående mottagandet och det initiala omhändertagandet av överlevande från koncentrationsläger i Nazityskland som kom till . Här finns även uppgifter om förhållandena i de olika förläggningarna och sjukhusen iSverige och om de överlevandes fysiska och psykiska tillstånd m.m. , dossiersystem (och Arninge) I finns källor som kan användas för att undersöka och/eller åskådliggöra t.ex. vilken information om Förintelsen som fanns i samt svenska konsulära tjänstemäns behandling av judar som försökte ta sig till . Här finns även handlingar som rör svensk hjälpverksamhet och räddningsaktioner för judar under Förintelsen. Förteckning finns i forskarexpedition på och är sökbart i NAD. HP 1 (Arninge) från olika beskickningar i utlandet innehåller diplomatrapporter som bland annat rapporterar om de nazistiska judeförföljelserna och Förintelsen. Historikern har undersökt vad svenska diplomater rapporterade om Förintelsen. Forskningen presenteras i den kommande (2020, kommande) artikeln ”Swedish Diplomats and knowledge of the Holocaust: 1933 to 1943”. I artikeln finns uppgifter om vilka av de undersökta beskickningarna som rapporterade om Förintelsen och vad som rapporterades. I dessa arkiv finns handlingar från de svenska beskickningarna i exempelvis , , och . HP 21 Frågor rörande nationella minoriteters ställning () Redogörelser för judars (och andra minoriteters) situation i olika länder i . Serien är ordnad landsvis. Den innehåller PM och korrespondens, tryck. HP 21I Judefrågan. Hjälp åt flyktingar. Serien innehåller åtta dossierakter med arkivhandlingar med koppling till judarnas situation i och dess konsekvenser från perioden –1952. Handlingarna finns även på mikrofilm. HP 39 –1945 () D Humanitär hjälpverksamhet. Volymerna HP 1586–1627 för åren 1939–1951 är ordnade efter länder. I serien finns bl.a. dokument som belyser olika organisationers hjälpsändningar till ghetton och koncentrationsläger i och av ockuperade länder. HP 39 D/(vol. HP 1618–1619) () Dossiern innehåller handlingar med koppling till och aktioner med de så kallade Vita bussarna 1945. Här finns korrespondens och viktiga rapporter om räddningsaktionen och de föregående förhandlingarna. med dess underavdelningar hade ansvar för utländska medborgares uppehållstillstånd och arbetstillstånd för Nazisternas judeförföljelser och Förintelsen. Styrelsens arkiv finns på i och en förteckning finns i NAD. Byrån för sociala ärenden i allmänhet: utlänningsärenden () Här finns protokoll, skrivelser, rapporter och korrespondens som rör flyktingar och andra utlänningar . F-serien innehåller persondossier över utländska medborgare, däribland flyktingar från Nazityskland. Hemliga arkivet: utlänningsärenden () Arkivet består av de hemliga arkiven från byråer för utlänningsärenden (1:a, 6:e och avdelningen för utlänningsförläggningar). Här finns uppgifter som belyser svenska myndigheters behandling av judiska flyktingar, både generellt och enskilda persondossier. Utlänningsbyrån bildades och var högsta myndighet då det gällde utlänningars rätt att vistas i och övervakning av dessa. I serien D finns register och i serien F:I finns persondossier över flyktingar i –1944. I B-serierna finns även byråns skrivelser, rapporter och PM. E-serierna innehåller bl.a. korrespondens om ansökningar om flyktingars uppehållstillstånd och visering. Medicinalstyrelsens arkiv () I finns bland annat handlingar rörande vården av överlevande från koncentrationslägren som kom till genom Röda Korsets och genom den så kallade UNRRA- aktionen. Här finns handlingar som rör patienter, sjukhus, förläggningar och personal. Arkivförteckning finns i NAD. I serien D: 2 finns läkarkort över överlevande (16 vol. ), handlingar från vissa utlänningsförläggningar och beredskapssjukhus (9 vol. ), patientliggare och patientrullor från olika beredskapssjukhus (21 volymer). I E2 b finns exempelvis handlingar från som var avsett för utländska manliga TBC-sjuka flyktingar. (Se även arkiv i denna redogörelse.) I serien F1 finns sjukjournaler ordnade efter sjukhus och därinom alfabetiskt på patientens namn (112 volymer). I Diverseakten F3: 1 återfinns förutom personalkort, förteckningar, cirkulärskrivelser, promemorior, korrespondens rörande avlidna flyktingars kvarlåtenskap, diagnosförteckningar från Vrigstadshemmet och Kummelnäs, förläggningsjournaler från Böö herrgård, rapporter från sanatorium. Vidare finns rapporter från , Krönbaden, , , Mälarbaden, , , och , samt uppgifter om flyktingars ankomst och avresa. I serierna E1 A och E1 B finns konseljakter som innehåller de s.k. medborgarskapsakterna, det vill säga ansökningar om svenskt medborgarskap med anslutna handlingar. Alla flyktingar från förföljelser och överlevande från Förintelsen som sedermera blivit svenska medborgare har en medborgarskapsakt i arkiv. Förutom ansökningar och besked om medborgarskap innehåller akterna all annan dokumentation som departementet ansett relevant i beslutet. Här finns kortfattade ”vittnesmål” i form av redogörelser för vad personerna upplevt, återgivna i polisens förhörsrapporter, levnadsbeskrivningar och intyg m.m. i , civilförsvarssektionen (i ) 29 kortlådor med över 20 000 registerkort över flyktingar, 1944–1946, 16 kortlådor med fotografier samt andra handlingar ang. flyktingar (registerkorten upprättades på flyktingförläggningar i och samsorterades senare på i ). Arkivet ”Flykten över sundet” innehåller bland annat personlistor, intervjumaterial och bilder. ”Hoppets hamn” är ett arkiv över alla som kom , passagerarlistor från vita bussarna med mera. Arkivets passagerarlistor för åren 1943–1945 är ofta den enda dokumentationen som finns över var flyktingar och överlevande ursprungligen kom ifrån och är ett internationellt unikt material. Kriminalpolisen i (Stadsarkiv) I arkivserien finns bl.a. förteckningar och protokoll från förhör med överlevande från koncentrationslägren som kom med olika båttransporterna till hamn 1945. stads kurator för statslösa flyktingar. Här finns bland annat 1 529 persondossier i 16 volymer. Dossiéerna innehåller uppgifter om bl.a. flyktingar och överlevande efter Förintelsen som kom till och vistades i –1947.