sou · H8B371 · 2020-12-02 00:00:00 — Även om ansökan om bearbetningskoncession oftast görs före ansökan om tillstånd enligt så är det möjligt att först ansöka om tillstånd enligt , eller att göra båda ansökningarna paral- lellt.40 41 Prövningen mot 3 och 4 kap. görs då inom ramen för tillståndsprövningen enligt . Gruvverksamhet är klassad som miljöfarlig verksamhet och kräver tillstånd enligt 9 kap. för själva brytningen, anrikningen samt deponering av utvinningsavfallet. krävs också tillstånd enligt 11 kap. för vattenverksamhet, till exempel för bort- ledande av grundvatten och uppförande av dammar. Tillstånd söks hos mark- och miljödomstolen. Prövningsförfarandet följer ofta schemat i figur 4.3 nedan. 3911 § Miljöprövningsförordningen. 40Naturvårdsverkets hemsida Miljö- och tillståndsprövning av gruvor, /Stod-i-miljoarbetet/Vagledningar/Gruvor-takter-och- markavvattning/Gruvor/Miljo--och-tillstandsprovning- , Tillväxtanalys PM 2016:5. 41Se t.ex. mål nr M 2672-18 vid Mark- och miljödomstolen, , AB:s ansökan om ändringstillstånd till brytning av malm och gråberg i dagbrottet Liikavaara vid Aitikgruvan, kommun. Figur 4.3 Principschema över prövningsförfarandet hos mark- och miljödomstolen Källa: SGU (2016c). Vägledning för prövning av gruvverksamhet. En viktig del i tillståndsprocessen är det samråd som sker inför fram- tagandet av miljökonsekvensbeskrivningen. Gruvverksamhet antas alltid medföra en betydande miljöpåverkan. Det innebär att sökan- den dels ska samråda med , tillsynsmyndigheten och de enskilda som kan antas bli särskilt berörda, dels med övriga statliga myndigheter, de kommuner, den allmänhet och de organisationer som kan antas bli berörda. Miljökonsekvensbeskrivning ska upprättas med beaktande av vad som framkommit vid samrådet. Miljökonse- kvensbeskrivningen ska innehålla •uppgifter om verksamhetens eller åtgärdens lokalisering, utform- ning, omfattning och andra egenskaper som kan ha betydelse för miljöbedömningen, •uppgifter om alternativa lösningar för verksamheten eller åtgärden, •uppgifter om rådande miljöförhållanden innan verksamheten på- börjas eller åtgärden vidtas och hur de förhållandena förväntas ut- veckla sig om verksamheten eller åtgärden inte påbörjas eller vidtas, •en identifiering, beskrivning och bedömning av de miljöeffekter som verksamheten eller åtgärden kan antas medföra i sig eller till följd av yttre händelser, •uppgifter om de åtgärder som planeras för att förebygga, hindra, motverka eller avhjälpa de negativa miljöeffekterna, •uppgifter om de åtgärder som planeras för att undvika att verk- samheten eller åtgärden bidrar till att en miljökvalitetsnorm en- ligt 5 kap. inte följs, om sådana uppgifter är relevanta med hänsyn till verksamhetens art och omfattning, •en icke-teknisk sammanfattning av 1–6, och •en redogörelse för de samråd som har skett och vad som kommit fram i samråden.42 Utöver miljökonsekvensbeskrivning ska till ansökan bland annat bi- fogas en teknisk beskrivning, en avfallshanteringsplan samt beslut om bearbetningskoncession (om sådant beslut har fattats – som redo- visats ovan kan miljötillstånd ansökas innan bearbetningskoncession) tillsammans med en beskrivning av vad som prövats i koncessions- ärendet enligt 3 och 4 kap. miljöbalken.43 4.4.2Miljöbalkens mål och allmänna hänsynsregler Syftet med är att främja en hållbar utveckling för nuva- rande och kommande generationer. Verksamhetsutövaren måste i ansökan om tillstånd eller dispens visa att denne kan bedriva sin verk- samhet på ett miljömässigt godtagbart sätt. Omvänd bevisbörda gäller och är en följd av försiktighetsprincipen. 2 kap. innehåller allmänna hänsynsregler med grundläggande miljökrav som gäller för alla slags verksamheter och åtgärder som har betydelse för miljön. 42Se t.ex. 6 kap. 35 § , 22 kap. samt 64 § Förordningen om utvinnings- avfall. 43Sveriges geologiska undersökning (2016c). •Kunskapskravet som innebär att alla som bedriver en verksamhet ska skaffa sig den kunskap som behövs för att skydda miljön mot skada eller olägenhet. Det är grundläggande för en verksamhets- utövare att ha kunskap om i vilken mån verksamheten medför risker eller påverkan på människors hälsa eller på miljön. •Försiktighetsprincipen som innebär att den som bedriver en verk- samhet är skyldig att vidta försiktighetsmått för att förebygga skada eller olägenhet för människors hälsa eller för miljön. •Produktvalsprincipen som innebär att alla som bedriver en verk- samhet ska undvika att använda eller sälja sådana kemiska pro- dukter som kan medföra risker för hälsa eller miljö, om de kan ersättas med mindre farliga produkter. •Hushållnings- och kretsloppsprincipen som innebär att alla som bedriver verksamhet ska hushålla med råvaror och energi samt ut- nyttja möjligheten att minska mängden avfall, minska mängden skadliga ämnen i material och i produkter, minska de negativa effekterna av avfall och återvinna avfall. •Lokaliseringsprincipen som innebär att en plats ska väljas som är lämplig med hänsyn till att ändamålet ska kunna uppnås med minsta möjliga intrång och olägenhet för hälsa och miljö.44 •Skälighetsprincipen som innebär att de krav som ställs enligt de allmänna hänsynsreglerna inte får vara oskäliga att uppfylla. •Principen att förorenaren betalar som gäller skyldigheten att avhjälpa skador. Närmare bestämmelser om att avhjälpa skador som inträffat till följd av förorening finns i 10 kap. . Kravet på att bästa möjliga teknik ska användas ingår i försiktighets- principen och kan omfatta både teknik och metodval. Tekniken måste vara tillgänglig och inte bara förekomma på experimentstadiet. Den ska vara kommersiellt tillgänglig och användas på någon anläggning. Det behöver inte vara fråga om en anläggning som ligger i Sverige.45 44Som redovisats sker dock prövningen enlig hushållningsbestämmelserna i 3 och 4 kap. miljö- balken i koncessionsärendet enligt minerallagen. 1997/98:45 del 2 s. 17. 4.4.3Vissa bestämmelser hänförliga till tillståndet Lagstiftningen ställer upp generella regler och krav som gäller för all verksamhet. Tillståndsmyndigheterna fattar sedan beslut baserat på omständigheterna i det enskilda fallet. Genom infördes krav på en samlad prövning av hela verksamheten. En samlad prövning gör det möjligt för tillståndsmyn- digheten att bedöma verksamhetens miljö- och omgivningspåverkan som helhet och hur den förhåller sig till allmänna hän- synsregler, samt till andra bestämmelser som gäller enligt, eller har meddelats med stöd av, . Även ställer krav på att miljöfrågorna prövas i ett sammanhang. Det kan ibland råda olika uppfattningar om hur tillståndsansökan ska avgränsas. En slutsats av praxis om prövningens avgränsning är att tekniska, miljömässiga och geografiska samband måste bedömas från fall till fall.46 Domen ska bland annat reglera verksamhetens omfattning och tekniska utformning. I domen ska också anges de villkor om utsläpp, begränsningsvärden och bästa möjliga teknik som behövs för att hindra eller begränsa skadlig på verkan på grund av föroreningar och för att förhindra annan skada på eller olägenhet för omgivningen.47 När verkningarna av verksamheten inte kan förutses med tillräcklig säkerhet får mark- och miljödomstolen skjuta upp avgörandet i den del som avser vilka slutliga villkor som ska gälla för verksamheten till dess erfarenheter har vunnits om verksamhetens inverkan. Det kan till exempel vara fråga om att utvärdera resultaten av en ny tek- nik eller försiktighetsåtgärder som behöver utprövas innan det går att bestämma vilka slutliga villkor som ska gälla. Domstolen måste dock först ha bedömt att verksamheten som sådan är tillåtlig och att tillstånd kan meddelas. får då verksamhetsut- övaren möjlighet att exempelvis prova viss teknik. Under utrednings- tiden kan tillfälliga villkor – provisoriska föreskrifter – beslutas, som 46SGU Rapport 2016 :23 Vägledning för prövning av gruvverksamhet. 47För vidare information om vad en de ska innehålla, se bl.a. 22 kap. 25 § , och geologiska undersökning (2016c). kan vara mer generösa än de slutliga villkor som meddelas, som en konsekvens av den osäkerhet som motiverar prövotiden. Det är viktigt att notera att försiktighetsprincipen och skyddet av människors hälsa och miljön fortfarande gäller. Den uppskjutna frågan ska avgöras så snart som möjligt.48 Kontroll av villkorens efterlevnad Verksamhetsutövaren ska fortlöpande planera och kontrollera verk- samheten för att motverka eller förebygga olägenheter för männi- skors hälsa och miljön. Verksamhetsutövaren ska i tillståndsansökan lämna en beskrivning över hur verksamheten och de föreskrivna vill- koren ska övervakas och följas upp. bestämmelser om egenkontroll och förordningen (1998:901) om verksamhetsutövarens egenkontroll gäller, med krav på fortlöpande kontroll av all tillstånds- eller anmälningspliktig verksamhet. Vanligen upprättas ett kontroll- program som redovisas till tillsynsmyndigheten. Industriutsläppsdirektivet (IED) och gruvverksamhet I berörs cirka 1 300 anläggningar av industriutsläppsbestäm- melserna som är en följd av genomförandet av EU:s industriutsläpps- direktiv i svensk rätt. Vilka verksamheterna är framgår av industri- utsläppsförordningen (2013:250).49 Gruvanläggning för brytning av malm, eller kol, är inte industriutsläppsverksamhet.50 Däremot är anläggningar för rostning och sintring av metallhaltig malm indu- striutsläppsverksamhet.51 Även deponering av avfall och farligt avfall kan vara industriutsläppsverksamhet.52 Trots att den huvudsakliga verk- samheten är brytning av malm eller kan andra delar av verk- 4822 kap. 27 § . 49Industriutsläppsförordningen (2013:250). 501 kap 2 § industriutsläppsförordningen tillsammans med 4 kap. 11 § miljöprövningsförord- ningen. 511 kap 2 § industriutsläppsförordningen tillsammans med 4 kap 12 § miljöprövningsförord- ningen. 521 kap 2 § industriutsläppsförordningen tillsammans med 29 kap 35 och 38 §§ miljöprövnings- förordningen. samheten alltså innebära att industriutsläppsbestämmelserna är till- lämpliga. En BAT-slutsats53 är en branschrelaterad slutsats om vad som är bästa tillgängliga teknik. I begreppet teknik ingår även det sätt på vil- ket en anläggning utformas, uppförs, underhålls, drivs och avvecklas. En industriutsläppsverksamhet ska använda den etablerade teknik som är mest effektiv för att uppnå en hög skyddsnivå för miljön som helhet och som kan tillämpas inom den berörda branschen på ett ekonomiskt och tekniskt genomförbart sätt, med beaktande av kost- nader och nytta. För uttolkning av BAT tar EU fram särskilda tolkningsdokument, BREF-dokument (BAT-referensdokument). Verksamhet där utvin- ningsavfall hanteras berörs av BREF MTWR, som inte lyder under IED, utan under utvinningsavfallsdirektivet. BAT-slutsatserna är inte bindande men är ändå av betydelse som referens. Det är alltid tillåtet att använda mer miljövänlig teknik än den som redovisas i BAT-slutsatserna, vilka inte alltid är uppdate- rade. Enligt gäller bästa möjliga teknik54, vilket ställer högre krav än BAT, se ovan. 4.4.4Särskilt om vattenverksamhet och miljökvalitetsnormer för vatten De flesta gruvverksamheter kommer att beröra vattensystem, såväl yt- som grundvatten. Det kan röra sig om anläggning av dammar, omledning av vattendrag och länshållning av gruva. I allmänhet utgör sådana åtgärder tillståndspliktig vattenverksamhet enligt 11 kap. miljö- balken. Om gruvverksamheten kräver tillstånd både för miljöfarlig verk- samhet och för vattenverksamhet söks tillstånd vanligen enligt både kap. 9 och 11. Detsamma gäller om vattenverksamheten är anmälningspliktig. Vid prövning av gruvverksamhet ska all påver- kan på vattensystem beskrivas i miljökonsekvensbeskrivningen, till- 53BAT står för Best Available Technique eller bästa tillgängliga teknik på svenska. 54Se 2 kap. 7 § . sammans med föreslagna åtgärder för att undvika, minimera och motverka effekterna.55 En ansökan om tillstånd enligt ska innehålla uppgifter om hur verksamheten kan komma att påverka möjligheten att följa de miljökvalitetsnormer för vatten som gäller inom påverkansom- rådet. Miljökvalitetsnormer för vatten avser både ytvatten och grund- vatten och beskriver det tillstånd eller den kvalitet som ett vatten ska ha . Genom att miljökvalitetsnormerna anger en nivå för miljökvaliteten (statusen) inom ett visst geografiskt område angår normerna alla de verksamheter och aktiviteter som påverkar miljön i området. Normerna beskriver vilken belastning en vatten- förekomst bedöms tåla och påverkar därför enskilda vattenverksam- heter indirekt. Miljökvalitetsnormen kan till exempel ange en kon- centration av ett ämne som inte får överskridas . Den grundläggande målsättningen är att minst ”god” status ska upp- nås och att statusen inte får försämras från den aktuella nivån.56 4.4.5Ekonomisk säkerhet och ekologisk kompensation Tillstånd, godkännande eller dispens får för sin giltighet göras bero- ende av att verksamhetsutövaren ställer säkerhet för kostnaderna för avhjälpande av en miljöskada och de andra återställningsåtgärder som verksamheten kan föranleda.57 För utvinningsavfallanläggningar är kravet på ekonomisk säkerhet obligatoriskt.58 Den ekonomiska säker- hetens storlek ska beräknas så att det alltid finns tillräckliga medel för att bekosta stängningen av utvinningsavfallsanläggningen och åter- ställa området som har påverkats av verksamheten till tillfredsstäl- lande skick i enlighet med vad som beskrivs i avfallshanteringsplanen. Vilka åtgärder som behövs för att uppnå tillfredsställande skick be- 55Sveriges geologiska undersökning (2016c). 56Miljökvalitetsnormerna har sitt ursprung i ramdirektivet för vatten (direktiv /60/EU). 5716 kap. 3 § . 5815 kap. 35 § . ror bland annat på avfallets egenskaper och typ av utvinningsavfall- anläggning.59 Som framgår nedan pågår det beredning av ett förslag om att skärpa kravet på ekonomisk säkerhet. Det finns en möjlighet för tillståndsmyndigheten att förordna om ekologisk kompensation i det fall när markområden exploateras på ett sådant sätt att det innebär ett intrång i allmänna intressen, till exempel när viktiga ekosystemtjänster hotas.60 Med ekologisk kom- pensation menas fullständig eller partiell gottgörelse av skada på natur- miljö som utgör allmänna intressen, såsom arter, naturtyper, eko- systemfunktioner och upplevelsevärden. Gottgörelsen kan ske genom att den som orsakat skada tillför nya värden eller säkerställer befint- liga värden som annars skulle riskera att gå förlorade.61 Det är viktigt att notera att denna bestämmelse inte kan påverka bedömningen av om en verksamhet är tillåtlig eller inte, och att man i första hand ska undvika påverkan. Bestämmelsen innebär inte heller någon inskränkning av en avhjälpandeansvarigs skyldigheter enligt 10 kap. . Frågor kring ekologisk kompensation har utretts på upp- drag av regeringen. Utredningens förslag bereds inom Regeringskansliet.62 Det avfall som uppkommer som en direkt följd av utvinningsindu- strins verksamhet kallas utvinningsavfall. Utvinningsavfall kan komma från prospektering, utvinning eller bearbetning, eller som en direkt 59Sveriges geologiska undersökning (2016c). 6016 kap. 9 § . 61Se 16 kap 9 § . För vidare information om ekologisk kompensation, se Natur- vårdsverket Rapport 2016:1 Ekologisk kompensation – en vägledning om kompensation vid förlust av naturvärden. 62För vidare utredning om svårigheterna med att kompensera för permanenta intrång i jord- bruksmark samt de förslag som är under beredning, se SOU 2017:34 Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka nettoförluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, sam- tidigt som behovet av markexploatering tillgodoses. följd av lagring av utvunnet material innan bearbetningen av mate- rialet har avslutats.63 För utvinningsindustrins avfall gäller preciserade bestämmelser om hanteringen av utvinningsavfall.64 65 Utvinnings- avfallsförordningen innehåller bestämmelser om försiktighetsmått för att förebygga eller i möjligaste mån begränsa skadliga effekter från utvinningsverksamheten.66 Den som driver en verksamhet som ger upphov till utvinnings- avfall eller driver en utvinningsavfallsanläggning ska upprätta en av- fallshanteringsplan. Avfallshanteringsplanen ska vara ett samlat dokument för hanter- ingen av utvinningsavfall. Verksamhetsutövaren ska ta hänsyn till av- fallshanteringen redan vid utformningen av verksamheten och, om verksamheten innebär utvinning eller bearbetning, vid val av meto- der för utvinning och bearbetning. Denne ska alltså i ett tidigt skede välja metoder för utvinning och bearbetning för att förebygga upp- komsten av avfall och avfallets skadlighet och därmed även börja ta fram informationen för sin avfallshanteringsplan. Verksamhetsutövaren ska skapa kunskap om utvinningsavfallen, och kontrollera avfallen, genom att redan från utformningen av verk- samheten och sedan fortlöpande, dokumentera informationen om bland annat utvinningsavfallens innehåll och egenskaper. Det ger även goda förutsättningar för en resurseffektiv hantering och återvinning av avfallen, både nu och . Verksamhetsutövaren ska redan vid utformningen av utvinnings- avfallsanläggningen ta hänsyn till skötseln av anläggningen under dess drift och efter att den har stängts. Denna redogörelse är en förutsätt- 63Med bearbetning avses verksamhet som syftar till att genom en mekanisk process, en bio- logisk process eller en termisk eller annan fysikalisk process eller en kombination av sådana processer skilja ut eller koncentrera ämnen eller material från utvunnet material eller från tidigare bortskaffat utvinningsavfall, men inte smältning eller andra uppvärmningsprocesser än kalkbränning och inga metallurgiska processer. Beträffande begreppet ”metallurgisk pro- cess” bör man vara observant då det skulle kunna tolkas som att det inkluderar även hydro- metallurgiska processer. Det får bedömas i det enskilda fallet om den lakningsprocess som används för att skilja ut eller koncentrera metaller och ur alunskiffer skulle kunna anses utgöra en sådan metallurgisk process som undantas från förordningens tillämpning. 64Genom förordningen (2013:319) om utvinningsavfall (utvinningsavfallsförordningen) imple- menterades EU Direktivet 2006/21/EG om hantering av avfall från utvinningsindustrin. 65Direktiv /21/EG. 66Deponeringsförordningen (2001:512) och avfallsförordningen (2011:927) ska inte tilläm - pas på avfall som omfattas av utvinningsförordningen. Däremot ska bestämmelserna i om avfall och deponering tillämpliga på utvinningsavfall samt lagen (1999:381) om åtgärder för att förebygga och begränsa följderna av allvarliga kemikalie - olyckor. ning för beräkningen av storleken av den ekonomiska säkerheten som ska finns för en utvinningsavfallsanläggning, och väsentlig för att till- synsmyndigheten ska kunna följa upp att den ekonomiska säkerheten är tillräcklig. Frågan om avfallshanteringsplanen uppfyller kraven i utvinnings- avfallsförordningen aktualiseras främst vid tillståndsprövningen av verksamheten. Det är dock något otydligt vilken roll avfallshanterings- planen har i prövningsprocessen. I och redo- visning av regeringsuppdraget om strategi för hantering av gruvavfall föreslås att avfallshanteringsplanens roll förtydligas (se nedan).67 4.4.7Förbudet mot brytning av uran m.m. infördes en ny bestämmelse i 9 kap. 6 i § som innebär att det är möjligt att ge tillstånd till gruvdrift för att utvinna uran, dvs. Det är inte heller möjligt att ge tillstånd till brytning, provbrytning, bearbetning eller fysikalisk eller kemisk anrikning av uran för att använda uranets fissila egen- skaper. Förbudet gäller både för gruvverksamhet med utvinning av uran som biprodukt och återvinning av utvinningsavfall. Förbudet om- fattar inte gruvverksamhet som avser järnmalm, basmetaller, sällsynta jordartsmetaller eller andra där mineraler bryts, provbryts, bearbetas eller fysikaliskt eller kemiskt anrikas för andra ändamål än för att använda uranets fissila egenskaper. Uran togs bort som koncessionsmineral i minerallagen, vilket innebär att det är möjligt att bevilja vare sig undersökningstillstånd eller bearbetnings- koncession för uran.68 Enligt () uppfattning är rättsläget oklart när det gäller alunskiffergruvor där uranhaltigt material kan före- komma. Rättsläget är komplicerat och vilar i vissa fall på osäkra tolk- ningar enligt följande. SSM:s tolkning är att brytvärda tillgångar av järn och andra basmetaller och sällsynta jordartsmetaller inte går att utnyttja om uranhalten i gruvan överstiger 1 000 ppm eftersom den verksamheten är förbjuden enligt nuvarande utformning av lagstift- 67Se uppfattning som den framförs i deras Vägledning, , Avfallshanteringsplan enligt utvinningsavfallsförordningen markavvattning/Utvinningsavfallsforordningens-tillampningsomrade/ Avfallshanteringsplanen-AHP. 2017/18:212, s. 16. SSM anser det oklart om detta var lagstiftarens avsikt. Vidare måste en verksamhetsutövare inom gruvnäringen ansöka om tillstånd till en kärnteknisk anläggning för att hantera, lagra och slutförvara uran- haltigt utvinningsavfall. Det kan enligt SSM finnas skäl att överväga om det är rimligt. Även om SSM har möjlighet att i enskilda fall med- ge dispens från delar av eller hela kärntekniklagen och strålskyddslagen bygger detta på bedömningar i varje enskilt fall och kan därmed leda till olika resultat. Utredningen föreslår att denna fråga hanteras inom den översyn av förbudet mot utvinning av uran som aviserades i förarbetena till bestämmelsen i 9 kap. 6 i § miljöbalken.69 För en närmare redogörelse över författningsregleringen kring förbudet mot utvinning av uran hänvisas till Strålsäkerhetsmyndig- hetens redogörelse, bilaga 5. Strålskyddslagen (2018:396) gäller vid hantering av radioaktiva ämnen och avfall, och tillstånd eller anmälan enligt denna lag kan krä- vas för hantering av uran eller någon dess dotter-isotoper. 4.4.8Pågående utredningar som skulle förtydliga och stärka regelverket i och lämnade ett förslag till en strategi för miljömässigt hållbar hantering av gruvavfall.70 I denna föreslås bland annat att man ska inkludera avfallshanteringskostna- der vid prövning av en fyndighets brytvärdhet, tydliggöra avfalls- hanteringsplanens roll i prövningen, samt tydliggöra kopplingen mellan avfallshanteringsplanen och den ekonomiska säkerheten. Andra förslag har presenterats i betän- kande Statens gruvliga risker, som lades fram i juni 2018.71 Utred- ningen föreslår att man ska skärpa kraven på ekonomisk säkerhet och säkerställa att gruvverksamhet inte ska tillåtas bedrivas utan att fullgoda att säkerheter har ställts. Den fortsatta hanteringen av förslagen i dessa utredningar har be- tydelse för utvinningen av metaller och ur alunskiffer. För- slagen bereds inom . 69Enligt förarbetena ska en mer omfattande utvärdering av uranförbudet i förhållande till utvinning av innovationskritiska metaller och genomföras senast , prop. 2017/18:212, s. 20. 70Naturvårdsverket (2016b). I utredningens direktiv anges att utredningen ska redogöra för vilka metaller och som kan förekomma i alunskiffer i . Ut- redningen ska också sammanställa kunskap och identifiera kunskaps- luckor när det gäller miljörisker vid utvinning av metaller och ur alunskiffer. Kunskapsinhämtningen ska avse alla delar av proces- sen, från det att prospektering startar till dess att gruvverksamhets- området ska stängas och återställas samt tiden därefter. I det här kapitlet redovisas detta. Först redovisas alunskifferns sammansättning och förekomster. Därefter beskrivs alunskiffer som malm. Sedan redogörs för miljö- risker, dels kopplade till alunskifferns egenskaper, dels kopplade till de övergripande stegen i utvinningsprocessen. I detta avsnitt redo- görs också för kunskapsluckor avseende miljörisker vid utvinning. Sist i detta kapitel finns en redogörelse om miljöskador som upp- kommit i samband med historisk brytning i alunskiffer.