sou · H8B356 · 2020-09-30 00:00:00 — I det uppdraget ryms undervisning kring informationssökning, källkritik, granskning av bilder och kunskap om plattformarnas innehållsmoderering genom algoritmer och liknande, dvs. sådant innehåll som är en del av medie- och informationskunnighet. Vuxenutbildningen, inklusive Svenska för invandrare (SFI), omfattar sammantaget en stor grupp elever och spelar en viktig roll för stärkt motståndskraft, inte minst för de som inte har erfarenhet av svenskt skolväsende. Värdegrundsuppdraget liksom uppdraget om att utveckla ett ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik återfinns även i styrdokumenten för vuxenutbildningen (Lvux12). I förslaget till nationell biblioteksstrategi lyfts betydelsen av förstärkt tillgång till biblioteksservice inom vuxenutbildningen fram som ett utvecklingsområde (2019). Regeringen har gjort förstärkningar av styrningen kring digitalisering och digitala källor genom revidering av styrdokumenten. I kommitténs möten med representanter för Skol- 1Skolan drivs av skolhuvudmän – kommunala och fristående – medan staten, styr, stödjer, utövar tillsyn och bidrar med viss finansiering. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft verket och Skolinspektionen har det framförts att de färdigheter och förmågor som innefattas i begreppet medie- och informationskunnighet väsentligen täcks av skrivningar i befintliga styrdokument för skolan. För att synliggöra styrdokumentens skrivningar om digitalisering har tagit fram kommentarmaterial för grundskola, gymnasium och vuxenutbildning. Regeringen beslutade också om en nationell digitaliseringsstrategi för skolväsendet som bl.a. uttrycker att barn och elever ska ges möjlighet att utvecklas i medie- och informationskunnighet. Dess övergripande mål är att det svenska skolväsendet ska vara ledande i att använda digitaliseringens möjligheter på bästa sätt för att uppnå en hög digital kompetens hos barn och elever och för att främja kunskapsutvecklingen och likvärdigheten. Kommuner och Regioner (SKR) har i sin tur tagit fram en Nationell handlingsplan för digitalisering av skolväsendet 2019 för att skapa förutsättningar för huvudmännen att nå målen i den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet. Skolbiblioteken fyller en viktig funktion för att bidra till elevernas medie- och informationskunnighet. Skolinspektionen lyfter i sin granskning om källkritiskt förhållningssätt att skolor med undervisning av god kvalitet om källkritiskt förhållningssätt i stor utsträckning har en upparbetad samverkan mellan ämneslärare och skolbiblioteket. saknar många skolor en sådan välfungerande samverkan. De vanligast förekommande utvecklingsområdena i granskningen rör just lärarnas kompetens och samverkan mellan lärare och annan relevant personal, exempelvis skolbibliotekarier (Skolinspektionen 2018a). Skolinspektionen pekar i sin granskning Skolbiblioteket som pedagogisk resurs vidare på att skolbibliotekens uppdrag i relation till digital kompetens och ett källkritiskt förhållningssätt inte alltid genomförs (Skolinspektionen 2018b). Skolinspektionen konstaterar därutöver att om eleverna inte får kompetenser inom detta område riskerar de att inte kunna vara aktiva samhällsmedborgare som kan värna om ett demokratiskt samhälle. Skolinspektionen pekar vidare på att det behöver ges förutsättningar för att stärka samverkan mellan lärare och skolbibliotekarier. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Regeringen tillsatte 2019 en särskild utredare som ska föreslå åtgärder för att stärka skolbiblioteken i syfte att ge alla elever likvärdig tillgång till skolbibliotek (Dir 2019:91). I uppdraget ingår även att utreda och föreslå åtgärder för att öka tillgången till skolbibliotek med utbildade bibliotekarier. är en förvaltningsmyndighet som ansvarar för att styra och stödja den svenska förskolan, skolan och vuxenutbildningen. har inom ramen för de nationella skolutvecklingsprogrammen –som tillhandahåller fortlöpande kompetensutveckling till lärare och rektorer – några moduler som anknyter till skolans bidrag till ökad motståndskraft. I första hand handlar det om moduler inom områdena Digital kompetens och Skolans värdegrund. tillhandahåller också på sin webbplats ett urval av eget stödmaterial och hänvisningar till några andra nyckelaktörers material kring informationssökning och källkritik på nätet. tillhandahåller även ett stödmaterial som vänder sig till skolbibliotekarier och som konkretiserar hur skolbibliotekarier kan samarbeta med lärare inom bl.a. medie- och informationskunnighet. I uppföljning av den nationella digitaliseringsstrategin för skolan är lärarnas egenupplevda kompetensutvecklingsbehov kring källkritik och informationssökning lägre än tidigare, även om de fortsatt upplever ett behov av att utveckla sin digitala kompetens (2019). Skolinspektionen är den myndighet som har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Skolinspektionen har genomfört en kvalitetsgranskning på 30 skolor av undervisningen om källkritiskt förhållningssätt i samhällskunskap och svenska i årskurs 7–9, och beskrivit de samlade resultaten i den övergripande rapporten om källkritiskt förhållningssätt i svenska och samhällskunskap Åk 7–9 (Skolinspektionen 2018a). I den pekar de på väsentliga brister i undervisningen om källkritiskt förhållningssätt när det gäller digitala medier, sök- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft kritik samt kritisk granskning av bild och rörlig bild. Med tanke på hur stor del av innehållet i digitala medier som består av bild och rörlig bild konstaterar Skolinspektionen att dessa brister riskerar att lämna eleverna utan tillräckliga kunskaper för att värdera den information som de möter i digitala medier. Skolinspektionen har i möte med kommittén understrukit betydelsen av lärarnas kompetensutveckling för att uppnå en högre kvalitet på undervisningen på detta område. Universitet och högskolor bidrar till människors motståndskraft på flera sätt. Det sker genom forskning, utbildning och förmedling av kunskap till allmänheten, vilket i sin tur bidrar till grundläggande förståelse för vetenskapliga metoder hos allmänheten. tillhandahåller också många universitet och högskolor verktyg, checklistor och andra resurser kopplade till ämnen såsom källkritik, vetenskaplig metod och kritiskt tänkande. Inte minst högskolebiblioteken arbetar med detta. Det finns även specifika utbildningar som adresserar dessa frågor. Som exempel erbjuder på kursen Faktaresistens, fake news, sociala medier och hälsa, som syftar till att ge kunskap om hur hälsoområdet har påverkats av faktaresistens och fake news, samt om olika strategier för att motverka att myter och lögner om hälsa sprids. På finns också kursen Källkritik bland viraler, alternativa fakta och fejkade nyheter. Kursen tar bl.a. upp frågor om källkritik, falsk information på nätet och i sociala medier, psykologiskt försvar, psykologiska och sociologiska förklaringar till att människor tror på falsk information och demokratiska utmaningar i det förändrade medielandskapet. Vid flera av landets lärosäten finns utbildningar i biblioteks- och informationsvetenskap bl.a. för bibliotekarieprofessionen, i vilket medie- och informationskunnighet utgör en viktig del. I dessa utbildningar ingår kunskap om den digitala infrastrukturen, informationssökning och källkritik, som utbildningarna även förbereder för hur dessa kunskaper ska förmedlas genom pedagogiska insatser. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft En annan högskoleutbildning som har särskild betydelse för stärkt medie- och informationskunnighet är lärarutbildningen. Skolinspektionen har i sin granskningsrapport pekat på lärarnas kompetens som ett viktigt utvecklingsområde för undervisningen i källkritiskt förhållningssätt (Skolinspektionen 2018a). visar i sin genomgång av innehållet i lärarutbildningarna på att medie- och informationskunnighet som begrepp används i högre grad inom lärarutbildningarna jämfört med som det fortsatt är få program som har lokala examensmål avseende medie- och informationskunnighet (2019c). Att forskare i ökad omfattning utsätts för hot och hat är ett faktum som allt fler lärosäten lyfter och behöver hantera. Det har även uppmärksammats på statlig nivå, bl.a. genom att ministern för högre utbildning och forskning bjudit in representanter från ett flertal universitet och högskolor för att diskutera utvecklingen av hat och hot mot forskare och andra anställda. Mot bakgrund av utvecklingen ska universitetslärare och forskare, och Nationella sekretariatet för genusforskning genomföra en systematisk undersökning av hat, hot, våld och trakasserier som forskande och undervisande personal inom högskolesektorn utsätts för. Studien ska undersöka hur många som utsatts, vilka som utsätts och varför, samt vilka konsekvenser det har för de utsatta. Vid några universitet finns institutioner som särskilt arbetar med frågor som har bäring på medie- och informationskunnighet, däribland Nordicom och , vilka beskrivs här nedan. Nordicom är ett centrum för nordisk medieforskning vid . Verksamheten bedrivs med stöd från och . Nordicom har en lång tradition av att initiera, publicera och sprida forskning inom fältet medie- och kommunikationsvetenskap i och . Frågor om medie- och informationskunnighet har varit en viktig del i det arbetet, genom bl.a. det tidigare värdskapet för det av initierade International Clearinghouse on Children, Youth and Media. Nordicom initierade 2011–2013 ett samarbete med Svenska Unesco- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft rådet, , och Filmpedagogerna som kan sägas ha introducerat begreppet medie- och informationskunnighet i , bl.a. genom översättningen av Media and information literacy curriculum for teachers. Nordicom står även bakom den årliga undersökningen Mediebarometer som omfattar tidsserier över den svenska befolkningens medievanor fram till . Som ett vetenskapligt förlag med ett nordiskt fokus svarar Nordicom för utgivningen av såväl internationella vetenskapliga tidskrifter som externt författade forskningsantologier. Nordicom driver den digitala forskarplattformen . Som nämns under avsnitt 5.2.1. fick Nordicom i uppdrag att utarbeta en kunskapsöversikt rörande medie- och informationskunnighet utifrån digitaliseringens effekter, vilket redovisades i publikationen Medie- och informationskunnighet i den digitala tidsåldern. är en del av Linnéuniversitetet och arbetar med att stärka fri, oberoende och professionell journalistik i och globalt, där den svenska verksamheten i huvudsak utgörs av fortbildning av journalister. På uppdrag av regeringen arbetar Fojo med att stärka det förebyggande arbetet mot hat och hot. Inom ramen för detta uppdrag driver Fojo webbplatsen med förebyggande råd och stöd till journalister som drabbas av hat och hot i sitt arbete i . Fojo arrangerar även ett årligt nationellt seminarium för erfarenhetsutbyte i samband med Pressfrihetens dag. I uppdraget deltar Fojo även i samråd med myndigheter, nätverkar med organisationer som verkar för pressfrihet och journalisters trygghet samt bedriver en uppsökande verksamhet riktad till frilansgrupper och redaktioner. fick även Fojo och Ut- rikespolitiska institutet i uppdrag av regeringen att genomföra en pilotstudie som syftade till att stärka kunskapen om kopplingen mellan näthatskampanjer mot journalister och organiserad desinformation. Fojo driver även projektet med syfte att stärka svenska journalister och mediehus i den journalistiska genren fact-checking. Faktajouren förmedlar både praktisk och teoretisk kunskap med målet att journalister ska känna igen och kunna hantera desinformation och informationspåverkan. I projektet driver Fojo webbplatsen Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft , arrangerar konferenser och seminarier, medverkar till ny kunskap på området och för dialog med myndigheter, organisationer och andra aktörer, såväl nationellt som internationellt. Biblioteken i det allmänna biblioteksväsendet ska enligt bibliotekslagens (2013:801) portalparagraf (§ 2): verka för det demokratiska samhällets utveckling genom att bidra till kunskapsförmedling och fri åsiktsbildning. Biblioteken ska främja litteraturens ställning och intresset för bildning, upplysning, utbildning och forskning samt kulturell verksamhet i övrigt. Biblioteksverksamhet ska finnas tillgänglig för alla. Det uppdraget utgör grunden för bibliotekens bidrag till stärkt motståndskraft mot det som utmanar det demokratiska samtalet. An- svaret att bidra till den fria åsiktsbildningen belyser också bibliotekens nerifrån-och-upp-perspektiv. Folkbiblioteken fungerar inte i första hand som språkrör för det offentliga – även om de är organiserande inom det allmänna – utan som möjliggörare av medborgarnas egen bildning och åsiktsbildning. Folkbiblioteken kan fungera som en infrastruktur för samhällets gemensamma kunskapsbas, som är tillgänglig hela livet och i hela (2020). som biblioteksväsendet ger ett viktigt bidrag i detta breda perspektiv är biblioteken också en av de institutioner som allra längst och allra tydligast arbetat med det som ryms i begreppet medie- och informationskunnighet. Det kan spåras tillbaka till ett annat begrepp, informationskompetens, som i någon mån fortfarande används inom biblioteksväsendet för att beskriva liknande förmågor, särskilt då informationskunnighet. Biblioteken arbetar i relation till förstärkt medie- och informationskunnighet konkret med sökkritik, källkritik och källtillit. Med källtillit menas kunskap om de metoder och förhållningssätt som gör vissa källor mer trovärdiga än andra som t.ex. journalistiska arbetsformer, forskares vetenskapliga metoder och myndigheternas opartiskhet och saklighet (a.a.). Biblioteken fungerar ofta också som en offentlig aktör som främjar medborgarnas digitala delaktighet liksom en arena för andra aktörer som arbetar med sådant främjande. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft (KB) är och ansvarar för att samla in, bevara och tillgängliggöra allt som ges ut i . KB ansvarar också för att ha nationell överblick och främja samverkan inom den svenska bibliotekssektorn. KB har på uppdrag av regeringen tagit fram ett förslag till nationell biblioteksstrategi benämnt Demokratins skattkammare (2019). Förslaget betonar att bibliotekens verksamhet för att vägleda människor i hantering av digitala verktyg och för att ge kunskap om hur information och källor värderas behöver utvecklas och stärkas. Förslaget understryker att biblioteken har en betydelsefull uppgift i att stärka människors medie- och informationskunnighet. Förslaget till nationell biblioteksstrategi betonar också att det krävs fortlöpande kompetensutveckling av bibliotekspersonalen för att möjliggöra en uppdaterad verksamhet av hög kvalitet inom medie- och informationskunnighet som t.ex. också innefattar sociala mediers innehållsmoderering, sökkritik i ett digitalt informationslandskap och källkritisk granskning av bild och rörlig bild. Förslaget beskriver också att biblioteksväsendet, som en del av civilförsvaret i händelse av kris eller krig, behöver fylla en viktig roll för oberoende informationsförmedling i mötet med propaganda och desinformation. KB bedriver, på regeringens uppdrag, ett nationellt digitalt kompetenslyft för bibliotekspersonal, Digitalt först med användaren i fokus. I det digitala kompetenslyftet ingår tydligt kompetensutveckling inom medie- och informationskunnighet i en digital tid. En central del i Digitalt först är personalens självskattningar av det egna kompetensutvecklingsbehovet och att insatserna som erbjuds är anpassade till behovsanalysen. Som en del av satsningen har en digital lärplattform för fortbildning, Digiteket, tagits fram. Digiteket innehåller artiklar och kurser på en rad teman som har relevans för medie- och informationskunnighet. Säkerhet och samhällsskydd utgör en viktig del i arbetet för stärkt motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Att skydda samhället och dess medborgare mot antidemokratiska krafter och värna medborgares fri- och rättigheter genom att bidra till ett Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft tryggt, fritt och inkluderade demokratiskt samtal är ett stort uppdrag vars ansvar faller på många aktörer. Det gäller i första hand polis och rättsväsendet, men också delar av försvaret och underrättelsetjänsten. Det är frågor som främst faller under och Försvarsdepartementet. Även har ett ansvar för frågor som rör säkerhet och ska säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder, bl.a. genom att förebygga risker och hot som t.ex. desinformation och andra typer av hybridhot. har bl.a. tillsatt en ambassadör för arbetet mot hybrida hot. ansvarar också för frågor som berör motståndskraft och medie- och informationskunnighet. Det handlar bl.a. om barns rätt till information och barns rätt till skydd mot information som kan vara till skada för välbefinnandet. Även jämställdhetspolitiken hanterar insatser med bäring på motståndskraft. I ett av regeringens jämställdhetsmål med fokus på kopplingen mellan maskulinitet och våld ingår bl.a. trakasserier, hot och annat våld som sker på internet och andra digitala kanaler (prop. 2019/20:1 Utg. 13). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) ska enligt sitt regleringsbrev ”ha en god förmåga att identifiera och möta informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information riktad mot ”. I uppdraget ingår även att ”genom kunskapsspridning och stöd till samverkan bidra till övriga bevakningsansvariga myndigheters och berörda aktörers beredskap inom området” (Ju2015/02146/SSK). Som en del av MSB:s arbete med att identifiera, analysera och möta informationspåverkan sker en kontinuerlig omvärldsbevakning, analys av sårbarheter i och försök till informationspåverkan, liksom analys av vilka konsekvenser påverkansaktiviteterna kan leda till. Arbetet innefattar också att bemöta informationspåverkan genom att larma om pågående påverkansaktiviteter, skapa lägesbilder och rapporter, utbilda och stödja andra aktörer, skapa ökad medvetenhet hos allmänheten om hot och sårbarheter och aktivt kommunicera korrekt information. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Inom ramen för uppdraget har MSB bl.a. finansierat kunskapsöversikter om informationspåverkan från vissa miljöer, tagit fram analyser av hot, risker och sårbarheter i mediebranschen, liksom handboken till kommunikatörer Att möta informationspåverkan. Ännu ett exempel är rapporten – International Influence Campaigns in the 2018 Swedish Election som togs fram av () 2018, på uppdrag av MSB. I rapporten presenteras resultaten från ett projekt som undersökt utländska krafters försök att påverka det svenska valet online. MSB ger även uppdrag om och finansiering till forskning på området. har en central roll i att värna medborgarnas grundläggande fri- och rättigheter och därmed i arbetet för att öka samhällets motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Ett arbete som har betydelse för att motverka näthat och s.k. demokratibrott är de Demokrati- och hatbrottsgrupper som myndigheten har upprättat och som har till uppgift att bekämpa hatbrott och brott som hotar de grundläggande fri- och rättigheterna. ska till regeringen återrapportera vidtagna åtgärder för att utveckla och förbättra arbetet med att bekämpa hatbrott och andra brott som hotar demokratin. I uppgiften ingår bl.a. att beskriva hur samverkan med myndigheter och organisationer bedrivs samt hur en fungerande dialog säkerställs gentemot grupper som utsätts för denna typ av brott. Regeringen har också gett i uppdrag att redovisa vilka åtgärder som vidtagits för att bekämpa brott som hotar den fria åsiktsbildningen och i vilken utsträckning det finns likvärdiga möjligheter för förtroendevalda, journalister och andra grupper att få hjälp i hela landet (Ju2017/09598/LP). Polisen har också etablerat ett nationellt it-brottscentrum på den nationella operativa avdelningen, i syfte att förstärka kapaciteten att utreda it-brott. Det nationella centrumet speglas i polisregionerna genom regionala it-brottscenter. Polisen arbetar även med att sprida kunskap och information om dessa frågor, bl.a. för att utsatta ska veta var de kan vända sig och hur de kan agera om de drabbas. Ett exempel på en sådan kommunikativ insats är publikationen Anmäl alltid hot, hat och våld som Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft är framtagen av , och . Skriften riktar sig främst till förtroendevalda och till dem som arbetar nära dem. Syftet är att fler ska anmäla brott, vilket i sin tur ska göra det lättare för polisen och säkerhetsansvariga att utveckla ett systematiskt arbete och att förebygga och lagföra brott. har lagändringar gjorts i syfte att stärka skyddet för människor som utsätts för olika former av hot och hat online. En lagändring gjordes exempelvis 2014 som ger utökade möjligheter att väcka allmänt åtal för förtal och förolämpning. Lagändringen innebär ett ökat stöd för människor som drabbats av t.ex. förtal på internet (2019a). finns även brottet olaga integritetsintrång, vilket innebär att det numera är brottsligt att med ont uppsåt sprida exempelvis nakenbilder, uppgift om någons sexualliv, hälsotillstånd eller privatliv (prop. 2016/17:222). Därutöver har det straffrättsliga skyddet vad gäller brott som begås mot förtroendevalda, på grund av personens förtroendeuppdrag, förstärkts (prop. 2018/19:154). Lagändringen gäller för förtroendeuppdrag i stat, kommun, region, och . tillsattes även en särskild utredare med uppdrag att bl.a. se över det straffrättsliga skyddet för journalister och andra personer som på ett jämförbart sätt utövar sin yttrandefrihet (Dir 2020:54). Utredaren ska ta ställning till om det finns behov av ett förstärkt straffrättsligt skydd mot brott som riktar sig mot någon som utövar sin yttrandefrihet, särskilt inom ramen för yrkesmässigt bedriven nyhetsförmedling eller annan journalistisk verksamhet. (Brå) ansvarar för officiella kriminalstatistik. Inom ramen för uppdraget tar Brå fram statistiska rapporter och genomför årliga undersökningar där bl.a. olika gruppers utsatthet för hot, hat och andra kränkningar redovisas. Särskilt belysande för omfattningen av näthat är rapporterna Nationella trygghetsundersökningen, Skolundersökningen om brott, rapporter om hatbrottstatistik och Politikernas trygghetsundersökning. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft (BrOM) övergripande mål är att arbeta för att främja brottsoffers rättigheter samt uppmärksamma deras behov och intressen. Regeringen gav 2017 i uppdrag att ta fram ett utbildnings- och informationsmaterial till stöd för utsatta. lanserades webbplatsen som är resultatet av regeringsuppdraget och syftar till att informera och ge råd till personer som deltar i samhällsdebatten och som utsätts för hot och hat, samt till de som arbetar nära dem. Myndigheten har 2020 fått ett nytt regeringsuppdrag för att fortsätta att sprida information om webbplatsen och dess innehåll (S2020/06223/FS). I Säkerhetspolisens () arbete ingår bl.a. att förebygga och förhindra ideologiskt motiverade brott som utgör ett säkerhetshot eller som hotar grundläggande demokratiska funktioner och att genom säkerhetsskyddsverksamheten höja säkerhetsnivån i samhället genom bl.a. analyser och rekommendationer till myndigheter och företag vars verksamhet har bäring på säkerhet. ska i sitt arbete med informationssäkerhet bl.a. avvärja negativa konsekvenser för en verksamhet genom att förhindra att säkerhetsskyddsklassificerade uppgifter röjs, ändras, görs otillgängliga eller förstörs av obehöriga. Informationssäkerhetsarbetet handlar också om att skydda informationen genom att bevara dess konfidentialitet, riktighet och tillgänglighet.