sou · H8B37 · 2020-02-11 00:00:00 — Efter en samlad bedömning finner tingsrätten att straffvärdet även här uppgår till omkring fyra månaders fängelse. Beträffande brottet i åtalspunkt 2 så avser det en hund som utsatts för psykiskt lidande. Tingsrätten bedömer att straffvärdet för det brottet ligger på bötesnivå. Detsamma gäller brottet i åtalspunkt 4. Straffvärdet för den stöld och olovliga körning S.S. ska dömas för upp- går till en till två månaders fängelse. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... (vid brotten), D.S. (vid brotten) och K.S. (vid brotten), hade alla återfallit i brott och dömdes till fängelse i fyra, . (vid brotten), som också han återfallit i brott, bestämdes påföljden till fortsatt skyddstillsyn och 100 dagsböter. Åklagaren och K.S. överklagade tingsrättens dom. Med avseende på åtalet för djurplågeri under punkterna 1 och 3 fann hovrätten att straffvärdet var högre än vad tingsrätten hade kommit fram till. Hovrätten ansåg att straffvärdet skulle bestämmas till fängelse för respektive gärning. Hovrätten gjorde inte heller några andra bedömningar än tingsrätten i fråga om val av på- följd. Med den allvarligare bedömning hovrätten gjorde av djurplågeri- brottslighetens straffvärde under punkterna 1 och 3 ansåg hovrätten att fängelsestraffen för S.S., D.S. och K.S. För E.S:s del ansåg hovrätten att bötesstraffet skulle skärpas. Hovrätten ändrade tingsrättens dom endast på det sättet att fäng- elsestraffens längd för S.S., D.S. och K.S. bestämdes till sex, fyraoch att antalet dagsböter för E.S. bestämdes till 150. I rättsfallet RH 2018:12 bedömdes påföljden inte kunna stanna vid böter för djurplågeri som bestått i att en hund utsatts för lidande genom misshandel i form av sparkar, knytnävsslag och slag med tillhygge. Påföljden bestämdes till villkorlig dom och 40 dagsböter (referat av rättsfallet finns i praxisgenomgången i bi- laga 2, Hovrätten över och , mål nr B 2686-17). Det finns även några hovrättsavgöranden, som inte har refererats, som är av intresse i detta sammanhang. I en dom meddelad av i mål nr B 693- 12 dömdes A.A.T. för djurplågeri då han uppsåtligen och otillbör- ligen utsatt sin hund under ca en månads tid för lidande genom följ- ande förfarande. a)Vid flera olika tillfällen hade A.A.T. tilldelat flera knytnävsslag mot ryggen och sidan av buken på hunden. b)hade A.A.T. virat ett koppel runt halsen på hunden och hängt upp den i en handdukstork varefter han tilldelat hunden fem slag och lämnat den hängandes i kopplet i innan han tagit ner hunden igen. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... c)Avslutningsvis hade A.A.T. strypt hunden genom att först vira ett täcke hårt runt hundens huvud, sedan hålla och släppa taget . Sedan hade han släppt greppet med täcket och bytt ut täcket mot två plastpåsar som han knutit hårt runt hundens huvud för att strypa den, vilket lett till att hunden spytt, och släppt sin avföring samt slutligen blivit medvetslös. Därefter hade han släppt hunden och lossat på plastpåsarna. Hunden hade då återfått med- vetandet och spytt igen. hade då lagt hunden i duschen och spolat den med varmt vatten, varefter han hade knutit fast två plastpåsar runt huvudet på hunden igen för att strypa den. Hunden hade då blivit medvetslös. Sedan hade A.A.T. lagt den medvets- lösa hunden i en sopsäck och burit ut hunden i skogen där han lämnat den. På grund av nämnda förfarande hade hunden avlidit samt förorsakats lidande, smärta, blodvite, andnöd, och skador i form av blåmärken i ljumskarna, sårskador på halsen och på bröstkorgen, en revbens- fraktur samt emfysem, atelaktas och ödem i lungorna. Tingsrätten uttalade bl.a. följande i påföljdsfrågan. De nu aktuella gärningarna har riktats mot en hund. Det har varit fråga om flera gärningar där hunden fått ta emot slag och blivit upphängd i en krok. Gärningarna har fått sitt slut genom att hunden till följd av A.A.T:s handlande avlidit under mycket plågsamma former. Hunden har före det att den avlidit fått bl.a. blåmärken, sårskador, en revbensfraktur, emfysem, atelaktas och ödem i lungorna. […]Det våld och den behandling som A.A.T. utsatt hunden för har inneburit att A.A.T. visat stor hänsynslöshet (29 kap. 2 § 2 p ). Tingsrätten anser att straffvärdet för de nu aktuella gärningarna uppgår till och tre månaders fängelse (jmf rättsfallet RH 2011:19). Djurplågeri är ett brott som endast under vissa omständigheter är att anse som ett s.k. artbrott, dvs. ett brott där det finns en stark presum- tion att straffet ska bestämmas till ett fängelsestraff utan att det har ett särskilt högt straffvärde. Brottet kan dock vara att betrakta som ett art- brott om det förelegat några sådana särskilt försvårande omständigheter såsom hänsynslöshet (se rättsfallet NJA 2006 s 339). I detta fall anser tingsrätten att både brottets art och dess straffvärde talar för att straffet ska bestämmas till ett fängelsestraff. Påföljden för A.A.T. bestäms därför till och tre månaders fängelse. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... Åklagaren och A.A.T. överklagade tingsrättens dom i påföljdsfrågan. Hovrätten beaktade särskilt att det hade varit fråga om upprepade allvarliga fall av djurplågeri varav punkterna b och c var för sig hade ett högt straffvärde. Hovrätten anslöt sig i övrigt till tingsrättens be- dömning av det sammantagna straffvärdet och gjorde inte heller några andra bedömningar än vad tingsrätten hade gjort i fråga om val av påföljd och straffmätning. Hovrätten fastställde därmed tingsrättens I en annan dom från , meddelad i mål nr B 9711-12, dömdes G.A. för bl.a. två fall av djurplågeri enligt följande beskrivningar. hade uppsåtligen genom miss- handel utsatt en hund för otillbörligt lidande då han vid i vart fall fyra tillfällen utdelat slag och sparkar mot hunden på kroppen och huvudet, samt tagit stryptag på honom vilket lett till smärta och bl.a. blödningar i underhud och muskulatur på ryggen, revbens- frakturer, sammanfallna lungor och lungblödningar, krosskador med blödningar i levern, blödning i bukhålan, blödningar i njur- trakten, krosskador och blödningar i höger binjure, bristningar och blödningar i bukspottskörteln, bristningar och blödningar i bukhålenätet, fraktur av höger knäskål, blödning till båda knä- lederna och vänster höftled och maginnehåll i lungorna. Hunden avled till följd av förfarandet. hade under ca 1,5 månaders tid uppsåtligen genom misshandel vid i vart fall vid fyra tillfällen utsatt ytterligare en hund för otill- börligt lidande då han hade utdelat sparkar och slag mot hundens kropp, vilket lett till smärta och att hunden fått rödfärgad urin, samt utdelat slag och sparkar mot hundens huvud, vilket lett till bl.a. smärta och fraktur av underkäken, fraktur av okbågen, sprick- bildning i okbågen på vänster sida, misstänkt blödning inuti skallen och fraktur av hörntand i överkäken. På grund av förfarandet hade hunden inte kunnat äta ordentligt och hade slutligen avlidit. dömdes även för bedrägeri, narkotikabrott och ringa narkotika- brott. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... Tingsrätten uttalade bl.a. följande i påföljdsfrågan. Vid bedömningen av djurplågeribrottens straffvärde bör beaktas att G.A. visat stor hänsynslöshet och att det varit fråga om upprepade vålds- handlingar och ett utdraget händelseförlopp med tortyrliknande inslag. Straffvärdet för vart och ett av brotten finner tingsrätten uppgår till omkring fängelse (jfr dom i mål B 693-12 samt RH 2011:19). Tingsrätten finner att straffvärdet för narkotikabrottet uppgår till om- kring fängelse. […] Tingsrätten finner att straffvärdet för den samlade brottsligheten uppgår till fängelse. Brottsligheten straff- värde och art sammantaget utesluter annan påföljd än fängelse. Skäl saknas att vid straffmätningen frångå brottslighetens straffvärde. Tingsrätten bestämde således påföljden till fängelse. Åklag- aren och G.A. överklagade tingsrättens dom. Hovrätten anslöt sig till tingsrättens bedömningar i fråga om skuld, påföljd och straffmätning. Hovrätten fastställde därmed tingsrättens dom. (Brå) sammanställer bl.a. statistik över antalet anmälda brott. Ändamålet med statistiken är att ge en bild av nivån och utvecklingen av de händelser som anmälts och registrerats som brott hos de brottsutredande myndigheterna under den redo- visade perioden. Statistiken visar således inte hur många brott som faktiskt har begåtts. I fråga om djurplågeribrottet framgår det av tabellen nedan att antalet anmälda fall –2018 har varit rela- tivt , med undantag för en mindre uppgång under 2015.37 37https:///statistik/kriminalstatistik/anmalda-brott.html – tabell 10 Anmälda brott efter brottstyp för åren 2009–2018 hela landet. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... Tabell 5.1 Antal anmälda fall av djurplågeri (Brå) I Brå:s statistik över personer lagförda för brott redovisas de lag- föringsbeslut som fattats av åklagare och domstol under ett kalender- år, dvs. fällande domslut, godkända strafförelägganden och med- delade åtalsunderlåtelser. Statistiken omfattar samtliga fällande domar i tingsrätt, oavsett om domen vunnit laga kraft eller överklagats till högre instans. Detta innebär att ett fällande domslut i tingsrätten som ändrats till frikännande dom i högre instans ingår i statistiken över lagförda personer. Personer som efter ett frikännande i tings- rätten har fällts för brott i högre instans ingår däremot inte i stati- stiken. En person kan i en och samma lagföring dömas för flera brott. IBrå:s statistik redovisas brotten i lagföringarna enligt huvudbrotts- principen. Principen innebär att redovisningen sker enligt det brott i en lagföring som har den strängaste straffskalan. Det innebär att om en person lagförts för djurplågeri och ett brott med strängare straffskala än djurplågeribrottet, kommer den domen inte att redovisas i kriminalstatistiken som en lagföring gällande djur- plågeri. I de fall en lagföring rör flera brott med samma straffskala, väljs slumpmässigt ett av dessa brott som huvudbrott i redovisningen. Av tabellen nedan framgår antalet lagförda djurplågeribrott och typ av lagföring.38 Av tabellen följer att antal fall där djurplågeri- brottet har varit huvudbrott har legat relativt samt att den uppgång som skedde i antalet huvudbrott bröts , då antalet huvudbrott minskade till 79 stycken varefter antalet huvudbrott steg till 94 stycken . Av tabellen kan konstateras att lagföringen för det totala antalet fall av djurplågeri (dvs. fall där personen också dömts för andra brott än djurplågeri) ökade –2017, från 105 fall till 168 fall, varefter det skedde en minskning till 118 fall . 38https:///statistik/kriminalstatistik/personer-lagforda-for-brott.html – tabell 405 Antal lagförda brott efter lagföringstyp och ålder (för åren 2014, 2015, 2016, 2017 respektive 2018). Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... Tabell 5.2 Lagförda brott efter brott och lagföringstyp (Brå) Påföljd när djurplågeri varit huvudbrott I tabellen nedan följer en sammanställning av Brå:s statistik avseende antal tingsrättsdomslut i vilka djurplågeribrottet varit huvudbrott –2018.39 Tabellen visar också vilken påföljd som har dömts ut för brottet. I tabellen anges de påföljder som har dömts ut och andra påföljdskombinationer som inte använts, som t.ex. skyddstillsyn i kombination med fängelse, redo- visas därför inte. När det gäller påföljden villkorlig dom särredovisas inte antalet domslut där påföljden har bestämts till villkorlig dom i förening med dagsböter respektive domslut där påföljden har bestämts till en ”ren” villkorlig dom, dvs. en villkorlig dom som inte förenats med dagsböter eller någon annan föreskrift eller tilläggspåföljd. I kolumnen för villkorlig dom torde därför båda dessa fall förekomma. Att antalet fall där djurplågeribrottet varit huvudbrott är något lägre i tabell 5.3 än i tabellen ovan beror på att det i siffran för antalet huvudbrott i tabell 5.2 ingår även strafförelägganden och åtalsunder- låtelser. I tabell 5.3 redovisas endast antalet tingsrättsdomslut. 39https:///statistik/kriminalstatistik/personer-lagforda-for-brott.html – tabell 420 Lagföringsbeslut efter huvudbrott och huvudpåföljd (för åren 2014–2018). Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... Tabell 5.3 Lagföringsbeslut efter huvudbrott och huvudpåföljd (Brå) Tillämpning av 34 kap. 1 § 1 p Av sammanställningen följer att den vanligaste förekommande på- följden för djurplågeribrottet är dagsböter; under vald period har an- talet domslut där påföljden bestämts till dagsböter uppgått till mellan 52–av de meddelade domarna. Villkorlig dom är den näst vanligaste påföljden och antalet domslut med denna påföljd har legat relativt ; mellan 28–37 pro- cent av de meddelade domsluten. Villkorlig dom i kombina- tion med samhällstjänst har dock endast förekommit undantagsvis. Domslut där påföljden har bestämts till fängelse är också ovanliga; skedde det dock en liten ökning i förhåll- ande till ; från ett domslut till tre domslut . Av Brå:s statistik framgår att fängelsestraffets längd40 fördelade sig enligt följande : i ett fall bestämdes fängelsestraffets längd till en månad, i ett fall till och i ett fall till mellan 6–12 månader. fördelades fängelsestraffets längd på så sätt att i två fall bestämdes fängelsestraffet till och i ett fall . 40Brå redovisar inte i statistiken exakt vilka fängelsestraff som dömts ut, utan endast att det skett inom ett viss spann. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... bestämdes fängelsestraffets längd till och i domslutet bestämdes straffet till fängelse i en månad.41 Praxisgenomgång avseende djurplågeribrott vars straffvärde har bedömts överstiga bötesnivån Allmänt om hur vår undersökning har gjorts Utredningens egna praxissammanställning gällande djurplågeribrottet finns redovisad i bilaga 2. Praxissammanställningen omfattar fällande domar avseende djurplågeri där påföljden har bestämts till strängare straff än böter (dvs. brott på s.k. fängelsenivå där straffmätnings- värdet motsvarar minst 14 dagars fängelse) och där djurplågeri är det enda åtalade brottet alternativt utgör det brott som varit bestäm- mande för straffvärde och påföljdsval. I fall där den tilltalade även dömts för andra brott med samma eller strängare straffskala har vi valt att inte referera domen, om det inte tydligt har framgått hur djurplågeribrottet har bedömts i straffvärde- och påföljdsfrågan. I några fall har den tilltalade dömts för – utöver djurplågeri – brott mot djurskyddslagen, t.ex. överträdelse av djurförbud som har samband med djurplågerifallet. De fallen ingår i praxissammanställningen. De refererade domarna som redovisas är sådana som vi har erhållit genom eftersökningar i olika rättsdatabaser. Något anspråk på att redovisningen omfattar samtliga relevanta meddelade domar kan inte göras. Materialet torde ändå ge en god uppskattning av de förhåll- anden som ska belysas, dvs. vilka typer av gärningar som i praxis bedöms ha ett straffvärde som överstiger bötesnivån och hur de har behandlats påföljdsmässigt. Vi har valt att gå igenom och referera domar från tingsrätter och hovrätter (några relevanta avgöranden från har inte meddelats under de tidsperioder vi valt) där domstolarna prövat frågor som rör de områden utredningen har att behandla. Materialet omfattar domar som meddelats . 41https:///statistik/kriminalstatistik/personer-lagforda-for-brott.html – tabell 430 Domslut med påföljd fängelse efter brott och fängelsetidens längd i månader (för åren 2014, 2016, 2017 och 2018). Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... Statistisk sammanställning av undersökningen Av tabellen nedan följer antalet domslut som ingår i vår praxis- genomgång och där påföljden bestämts till en strängare påföljd än böter. Att antalet domslut anges här i stället för antalet domar beror på att det i vissa domar förekommit att mer än en tilltalad dömts för brott, vilket är fallet i ca en till två domar . Antal domslut tingsrätt och hovrätt Av tabellen följer att antalet domslut, men undantag , ligger på en relativt nivå. Om minskningen beror på en nedgång i antalet meddelade domslut eller på att sammanställningen inte omfattar samtliga meddelade domslut är svårt att säga. Av Brå:s statistik framgår att det skedde en viss minskning av antalet med- delade domslut i fråga om villkorlig dom , och det är möj- ligt att detta även återspeglas i vår praxisgenomgång. Det ska dock i sammanhanget sägas att Brå:s statistik inte utan reservation kan jäm- föras med våra siffor, detta eftersom Brå:s siffor endast omfattar tingsrättsdomslut. Som nämnts inledningsvis kan några av dessa ha överklagats och påföljden kan då ha ändrats i högre instans. Vår sam- manställning av brott på fängelsenivå omfattar tvärtom inte tings- rättsdomslut där påföljden har ändrats i högre instans, således utgår ur sammanställningen domslut där tingsrätten bestämt påföljden till t.ex. villkorlig dom men där påföljden har ändrats till endast böter i högre instans eller åtalet där ogillats. Om högre instans ändrat på- följden från t.ex. fängelse till villkorlig dom framgår det också i vår sammanställning. Av tabellen nedan följer antalet domslut fördelat efter på- följdsvalet för brottsligheten. Endast de påföljdskombinationer som har varit aktuella finns med i tabellen. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter...SOU 2020:7 Antal domslut fördelade efter påföljdsval Av tabell 5.5 följer, i likhet med Brå:s statistik, att villkorlig dom i förening med böter är den vanligaste påföljden för djurplågeribrott som bedöms ha ett straffvärde överstigande bötesnivån; i av samtliga domslut har påföljden bestämts på detta sätt. Övriga på- följder/påföljdskombinationer förekommer endast undantagsvis. Vad framgår ytterligare av undersökningen Majoriteten av domarna i vår sammanställning gäller djurplågeri som har begåtts genom vanvård, både av lantbruksdjur och sällskapsdjur. I de flesta fall av vanvård har den tilltalade bedömts av grov oakt- samhet ha vanvårdat djuret eller djuren. Det förekommer också att domstolarna har bedömt att vanvården har skett uppsåtligen och då ofta med likgiltighetsuppsåt. Domstolarna har i majoriteten av vanvårdsfallen inte uttalat sig närmare om brottets art eller artvärde, men konstaterat att brottets art inte utgör hinder mot att bestämma påföljden till villkorlig dom, ofta med hänvisning till det ovan refererade avgörandet NJA 2006 s. 339. Det är inte heller vanligt att domstolarna har uttalat sig om brottets straffvärde i vanvårdsfallen. I några fall har dock domstol- arna angett ett specifikt straffvärde för brottet. Här kan nämnas några exempel: Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... –Uppsåtlig vanvård av tre hästar, varav en hade självdött, bestående i brist på foder och vård, hade enligt domstolen ett straffvärde om fyra månaders fängelse, (påföljden bestämdes villkorlig dom och 100 dagsböter)42, –Grovt oaktsam vanvård av ca 30 katter bestående i brist på foder, vatten, rena utrymmen och behövlig vård/avlivning bedömdes ha ett straffvärde om sex månaders fängelse, (påföljden bestämdes till villkorlig dom och 100 dagsböter)43, –Uppsåtlig vanvård av en hund, som sedermera avlivats akut, be- stående i brist på nödvändig vård p.g.a. bl.a. tumör och kraftig avmagring bedömdes ha ett straffvärde om en månads fängelse (påföljden bestämdes till villkorlig dom och 40 dagsböter)44, –Grov oaktsam vanvård av ca 130 nötkreatur, varav tre stycken hade avlivats akut och resterande omhändertagits, bestående i bl.a. brist på tillsyn, vatten och foder samt behövlig vård/avlivning bedömdes ha ett straffvärde om fyra månaders fängelse (påföljden bestämdes till villkorlig dom och 70 dagsböter)45, –Grov oaktsam vanvård av ett tiotal får, varav i vart fall sju djur hade självdött och två stycken nödgats att avlivas, bestående i brist på tillsyn och nödvändig vård/avlivning bedömdes ha ett straffvärde om två månaders fängelse (påföljden bestämdes till villkorlig dom och 50 dagsböter)46, –Grov oaktsam vanvård av fyra hästar, varav två hade avlivats p.g.a. kraftig avmagring som gränsat till utmärgling och resterande två varit mycket magra, bestående i bristande tillsyn och utfodring bedömdes ha ett straffvärde om fyra månaders fängelse (påföljden bestämdes till villkorlig dom och 70 dagsböter respektive villkorlig dom och 50 dagsböter)47. Vanvård av större djurbesättningar som pågått har i vissa fall lett till att den villkorliga domen har förenats med ett högre antal dagsböter, vilket ger en indikation på att domstolarna ansett 42Skaraborgs tingsrätt mål nr B 2333-15. 43Varbergs tingsrätt mål nr B 330-17. 44Södertörns tingsrätt mål nr B 4318-18. 45Lunds tingsrätt mål nr B 2541-15. 46Hovrätten över och mål nr B 1333-15. 47Svea hovrätt mål nr B 10667-15. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... straffvärdet vara högre i de fallen. Som exempel kan ges ett fall av vanvård av en besättning av ca 40 nötkreatur, där vanvården hade bestått i bristande tillsyn och bristande tillgång på foder, vilket lett till svält för en stor del av besättningen, varav sju djur hade självdött. Påföljden bestämdes till villkorlig dom och 120 dagsböter, vilket indikerar ett straffvärde om i vart fall sex månaders fängelse.48 Det är dock inte alltid antalet djur som är bestämmande i frågan om antalet dagsböter (och därigenom en indikation av det bedömda straffvärdet); att av grov oaktsamhet utsätta 6 000 slaktkycklingar för lidande under felaktig utförd transport, vilken resulterat i att ca 3 800 kycklingar avled under färd, renderade villkorlig dom och 60 dagsböter i påföljd.49 I det fallet var det dock fråga om en be- gränsad tidsrymd, till skillnad från det tidigare fallet där lidandet pågått . Vid bestämmande av antalet dagsböter som den villkorliga domen ska förenas med har det inte sällan i de aktuella domarna förekommit att hänsyn tagits i mildrande riktning till den tilltalades personliga eller ekonomiska situation; t.ex. den tilltalades psykiska mående eller att den tilltalade p.g.a. av djurförbud inte längre har någon försörj- ning. Det har också förekommit att domstolen i sådana fall helt har underlåtit att förena den villkorliga domen med dagsböter.50 I två domar som ingår i praxissamställningen har vanvården be- dömts vara så allvarlig att påföljden inte har kunnat stanna vid vill- korlig dom och böter; det avser de två domar som meddelades och i vilka påföljden bestämdes till villkorlig dom och sam- hällstjänst. I dessa två fall var det fråga om en vanvård som pågått och avsett ett större antal djur. I det ena fallet var det fråga om uppsåtlig vanvård av 100 djur som hade drabbats av bl.a. sjukdom och allvarliga frät- skador till följd av utrymmena varit fyllda med 60–gödsel, då utgödsling inte skett. I utrymmena hittades 40 stycken självdöda djur, bl.a. kalvar som inte hade kunnat röra sig p.g.a. gödslet, och ytterligare åtta djur som fick avlivas. Straffvärdet ansågs motsvara åtta månaders fängelse. Tingsrätten fann att det förelåg sådana för- svårande omständigheter som medför att djurplågeriet i detta fall var att anse som ett artbrott då den tilltalade hade visat stor hänsyns- 48Linköpings tingsrätt mål nr B 1596-15. 49Hovrätten för mål nr B 4548-17. 50Se t.ex. mål nr B 1981-17 och mål nr B 950-16. Djurplågeribrottet – straffteoretiska utgångspunkter... löshet i förhållande till sina djur och utsatt dessa för ett extremt fysiskt och psykiskt lidande. Tingsrätten fann dock, att brottets art- och straffvärde inte var sådant att det uteslöt en frivårdspåföljd inne- hållande en föreskrift om samhällstjänst.51 I det andra fallet var det fråga om uppsåtlig vanvård av 250 djur bestående i bl.a. bristande utgödsling och brist- ande fodergivning. Av djuren hade ca 50 stycken självdött, 20 stycken avlivats och ytterligare 15 djur var i behov av avlivning samt ett antal djur var kraftigt avmagrade.