sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Kontroll- åtgärder kan vara resurskrävande, både sett till omfattning och tid. Flera utredningar visar att handläggare upplever att kontrollverk- samheten är nedprioriterad och att det ibland saknas tydliga mål för denna del av verksamheten. Dessutom tycks handläggare ibland uppfatta kontroll som en extra uppgift vid sidan av huvuduppdraget och inte som en del av kärnuppdraget.33 Vi menar att det behövs en bättre balans mellan service och kontroll. 3.2.5Brister i underlag eller bristande utredning Frågan om brister i underlag och bristande utredning vid myndig- heterna är kopplad till avvägningen mellan service och kontroll. KUT-delegationen uppskattar i sin omfattningsstudie att drygt en femtedel av de felaktiga utbetalningarna orsakades av myndig- 319 § förvaltningslagen. 32Polismyndigheten (2017), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2018–2019, s. 21 och (2016), lägesbild om ekonomisk brottslighet i –2018, s. 32. 33Se exempelvis FUT-delegationen (2007), Varför blir det fel, rapport 5, s. 37; Brå (2015), Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet, rapport 2015:8, s. 88–89; SOU 2017:37, Kvalificerad väl- färdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra, s. 272 och KUT-delegationen (2018), Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, rapport 1, s. 34. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete Det är både regelverkens konstruktion och myndigheternas kontrollarbete som spelar in i detta.34 Som vi beskrivit ovan har myndigheterna ett utredningsansvar. Detta ansvar varierar med hänsyn till ärendets karaktär. Kontrollerna som följer av utredningsansvaret varierar därför beroende på vilken förmån eller vilket stöd det rör sig om och var i processen ärendet befinner sig. Det finns också olika tolkningar av hur långt utred- ningsansvaret sträcker sig.35 Utredningen om organiserad och systematisk ekonomisk brotts- lighet mot välfärden menade att det saknas en helhetssyn på de ut- betalande myndigheternas utredningsansvar. Att det är otydligt vad som gäller för utredningsansvaret gör att det finns en risk för att ärenden inte blir utredda i tillräcklig omfattning. Förutom att det kan leda till felaktiga beslut skapar det incitament för brottsliga angrepp.36 3.2.6Digitalisering både förenklar och försvårar arbetet mot felaktiga utbetalningar innebar myndighetskontakt blanketter och postgång och i många fall besök på myndighetskontor. sker de allra flesta kontakter via digitala tjänster. Myndigheternas handläggning är också ofta organiserad utifrån specialisering och centralisering, inte utifrån att handläggningen ska ske lokalt där medborgare bor och där före- tag har sitt säte. Stora fördelar med digitalisering… För myndigheterna erbjuder digitaliseringen nya möjligheter att utveckla service och att effektivisera de egna processerna. Hur de utbetalande myndigheterna digitaliserar och automatiserar sin verk- samhet påverkar deras förmåga att säkerställa korrekta utbetalningar. När handläggningsprocesser automatiseras finns potential att göra 34KUT-delegationen (2019), Läckaget i välfärdssystemen del 1, rapport 4, s. 260. 35KUT-delegationen (2018), Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, rapport 1, s. 30. 36SOU 2017:37, Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra, s. 272. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete mer enhetliga och träffsäkra kontroller i realtid, men det kan också innebära att viktiga kontroller reduceras eller prioriteras bort.37 I KUT-delegationens rapport om digitalisering lyfts flera fördelar med digitaliseringen fram. När det gäller självbetjäningstjänster är den största vinsten en mer effektiv hantering. Dels innebär det en enhetlig hantering av ansökan och intyg, dels medför ifyllnadsstöd att handlingarna blir fullständigt ifyllda redan från början. Tjäns- terna är utformade för att den sökande ska förstå vilken information som ska lämnas och varför. Till detta kommer att uppföljning och kontroll förenklas i jämförelse med processer. Automa- tiserade flöden kan frigöra tid för handläggare att ägna sig åt ärenden som kräver utredning och bedömning.38 …men också större risker för fel kan digitaliseringen innebära nya typer av felaktigheter. Digitaliseringen gör ansökningsförfarandet smidigt, men innebär en distansering som kan göra att det upplevs som lättare att lämna felaktiga uppgifter. Digitalisering gör människor mindre beroende av en geografisk plats. Det innebär att det blir lättare att ansöka om en förmån från utlandet, även om villkoren för förmånen innebär att den sökande ska befinna sig i landet. Tekniken möjliggör för kriminella aktörer att begå brott från utlandet, att distansera och dölja sin brottslighet och att göra sig svåråtkomliga för olika typer av myndighetsåtgärder.39 Digitaliseringen kan också öppna för mer systematiska, storskaliga och organiserade bedrägerier eftersom ett brottsupplägg kan skalas upp snabbare än om handläggningen utgår från fysiska handlingar.40 Elektroniska handlingar kan även göra det svårare att bedöma äktheten hos handlingen.41 KUT-delegationen pekar på att det finns en risk för att digitaliser- ingen förstärker effekten av att fel som förs in någonstans i register- förda uppgifter sprids vidare inom välfärdssystemen. 37KUT-delegationen (2019), Digitalisering och AI för korrekta utbetalningar i välfärdssystemen, rapport 5, s. 17–18. 38Ibid, s. 35–37. 39Polismyndigheten (2019), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019, s. 6. 40KUT-delegationen (2019), Digitalisering och AI för korrekta utbetalningar i välfärdssystemen, rapport 5, s. 35–37. 41Brå (2015), Intyget som dörröppnare i välfärdssystemet, rapport 2015:8, s. 93. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete om beslutande myndigheter inte beaktar risken att uppgifterna är felaktiga.42 3.2.7Ändrade förhållanden anmäls inte En viktig aspekt av omfattningen av myndigheternas utredning är vilken typ av utbetalning det handlar om och när i processen kon- trollen sker. I ersättningssystem av tillsvidarekaraktär, där det efter en initial prövning sker återkommande utbetalningar, uppstår felen i huvudsak av att ändrade förhållanden inte anmäls. I dessa system tycks tonvikten av kontrollen ligga vid den initiala prövningen, var- för andelen felutbetalningar som uppstår i ansökningsfasen är rela- tivt begränsade. Myndigheterna styr dock i viss utsträckning vilket ansvar man lägger på den sökande för att hålla uppgifterna upp- daterade och vilka uppgifter myndigheten säkerställer på egen hand, t.ex. genom att hämta information från ursprungskällan.43 3.2.8Felaktiga intyg är ett vanligt inslag i felaktiga utbetalningar Intygen är centrala i välfärdssystemet. Intygsgivarna ses som utom- stående och intygen har därför särskild tyngd i handläggningen. Det rör sig om arbetsgivarintyg, lönespecifikationer, anställningserbju- danden, läkarintyg, bostadsintyg, studieintyg, kontoutdrag, tid- rapporter, närvarorapporter, levnadsintyg, m.m. Eftersom många förmåner är inkomstrelaterade är arbetsgivar- intyget ett av de viktigaste intygen. Uppgifter om arbete är t.ex. vik- tiga för att kunna fastställa rätt ersättningsnivå för den som söker bidrag vid arbetslöshet, föräldraledighet eller sjukdom. Precis som många andra intyg är arbetsgivarintygen inte standardiserade. Det innebär att myndigheterna har begränsade möjligheter att upptäcka oriktiga intyg om dessa ser trovärdiga ut.44 Utredningen om organiserad och systematisk brottslighet mot välfärden konstaterade att en stor del av den kvalificerade brottslig- 42KUT-delegationen (2019), Digitalisering och AI för korrekta utbetalningar i välfärdssystemen, rapport 5, s. 61. 43KUT-delegationen (2019), Läckaget i välfärdssystemen del 1, rapport 4, s. 162. 44Polismyndigheten (2019), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019, s. 11. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete het som riktas mot välfärdssystemen bär inslag av oriktiga intyg. Utredningen menade att myndigheternas möjligheter att kontrollera såväl intygens äkthet som riktigheten i den information som finns angiven i dem brister.45 Flera myndigheter rapporterar inom ramen för den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brottslig- het att osanna anställningshandlingar och oriktiga uppgifter i arbets- givardeklarationen46 tycks öka, och att dessa används för att ansöka om välfärdsförmåner.47 I den myndighetsgemensamma lägesbilden om organiserad brotts- lighet lyfts fram att regelverket kring arbetstillstånd utnyttjas av organiserad brottslighet och att kriminella aktörer använder sig av osanna arbetserbjudanden till grund för arbetstillstånd.48 Fler exempel på felaktiga intyg:49 •Falska läkarintyg som används för anspråk på sjukpenning. •Fabricerade journaler, efterhandstillägg i journaler, oriktigheter i betalningsunderlag och manipulerade eller köpta röntgenbilder som utnyttjas för att begära statligt tandvårdsstöd. •Förfalskade antagningsbevis som används för att begära studie- stöd, eller förfalskade gymnasiebetyg som skickas till skolor i utlandet för att få ut legitima antagningsdokument att skicka till CSN. 45SOU 2017:37, Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra, s. 273. 46I dag ska vissa uppgifter lämnas på individnivå i en arbetsgivardeklaration i stället för som tidigare i en årlig kontrolluppgift. En arbetsgivardeklaration innehåller uppgifter om ersättning till en viss betalningsmottagare. Syftet med förändringen var att minska skattefusk och skatteundandragande samt att förbättra myndigheternas kontrollmöjligheter och effek- tivisera deras arbete. Arbetsförmedlingen, och kan för vissa ändamål medges direktåtkomst till beskattningsdatabasen i fråga om uppgifter per betal- ningsmottagare och vissa andra uppgifter i en arbetsgivardeklaration. Tillgången till uppgifter gäller dock bara i enskilda ärenden och beslutande myndigheter kan alltså inte använda upp- gifterna i sina dataanalyser och urval för att upptäcka felaktiga utbetalningar. Arbetslöshets- kassorna har inte direktåtkomst men har möjlighet att från begära ut uppgifter ur individuppgifterna i lämnade arbetsgivardeklarationer för sina medlemmar uppgifter som har betydelse för bedömningen av rätten till arbetslöshetsersättning, se prop. 2016/17:58, Uppgifter på individnivå i arbetsgivardeklarationen. 47Polismyndigheten (2019), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019, s. 9. 48Ibid, s. 14. 49Ibid, s. 10. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete Vanligt att felaktiga intyg används för att begå brott I mer avancerade upplägg med välfärdsbrott finns ofta flera olika typer av felaktiga intyg – identitetshandlingar, arbetsgivarintyg, tid- rapporter, närvarointyg, läkarintyg, årsstämmoprotokoll, etc. Det är inte ovanligt att samma personer har flera olika roller och funktioner, t.ex. brukare, assistent, anordnare, ”anställda på pappret”, målvakt, bokförare, person som hittar identiteter som kan köpas eller kapas, organisatör och bolagsförmedlare (formellt eller informellt).50 Ett falskt anställningsbevis, oriktiga uppgifter i arbetsgivar- deklarationen och erlagda skatter och avgifter ger en vit inkomst51 på papperet. Det förekommer även att lön faktiskt betalas ut och att löntagaren sedan betalar tillbaka hela eller delar av inkomsterna till en huvudman. En sådan vit inkomst på pappret är ett sätt för perso- ner med svarta inkomster att få underlag till förmåner inom social- försäkringen eller möjlighet till banklån och hyreskontrakt. Det är även ett sätt att visa på inkomster i syfte att få uppehållstillstånd. Intygsgivaren kan vara mer eller mindre involverad Felaktiga intyg kan ha flera grunder. Intygsgivarna kan vara omedvetna om sin roll i välfärdssystemen och kanske därför inte lägger den vikt som krävs vid utfärdandet. I de fall intygs- givaren är medveten om att allt inte är som det ska behöver det inte vara fråga om att uppsåtligen försöka lura välfärdssystemen utan det kan finnas andra drivkrafter. En arbetsgivare tycker att hen hjälper en person till arbete genom att utfärda ett intyg som referens eller en läkare som på grund av tidsbrist inte gör en fullständig under- sökning utan går på patientens beskrivning.52 Det finns naturligtvis även intygsgivare som är fullt medvetna om både intygens betydelse och om oriktigheten i de uppgifter de lämnar. Här är drivkraften att de felaktiga intygen genererar en vinst för intygsgivaren.53 50Brå (2015), Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet, rapport 2015:8, s. 79. 51Det vill säga en redovisad inkomst för vilken arbetsgivare och arbetstagare betalar skatter och avgifter. 52Brå (2015), Intyget som dörröppnare till välfärdssystemet, rapport 2015:8, s. 51–68. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete I vissa fall sammanfaller också intygsgivarens och den sökandes incitament. Det ökar risken för felaktigheter. Det kan handla om att ersättningsmottagaren och arbetsgivaren felaktigt beskriver orsakerna till att en anställning upphört för att få färre karensdagar för den enskilde och mindre problem för arbetsgivaren.54 finns också en relation mellan intygsutfärdaren och den som söker ersättningen vilket kan riskera riktigheten och obero- endet. Här kan ekonomiska intressen spela in men även andra fakto- rer kan ha betydelse, som t.ex. att behålla en bra relation till sin kund, patient eller elev. Det kan också röra sig om att intygsgivaren är utsatt för påtryckningar eller manipulation från den sökande.55 3.2.9Felaktigheterna rör ofta flera myndigheter Välfärdsbrott begås ofta mot flera myndigheter mer eller mindre . Det kan därför vara svårt för de utbetalande myndig- heterna att utreda och slå fast de felaktiga utbetalningarna. Även om en myndighet har fattat misstankar på basis av personernas beteende ser myndigheten inte nödvändigtvis hela bilden, brotten kan mycket väl riktas mot en annan verksamhet.56 Systematiken är tydlig för gärningspersonerna, men behöver inte vara det för den beslutande myndigheten. Myndigheterna har ingen helhetsbild av utbetal- ningarna från välfärdssystemen till företag och individer (se även kapitel 5). Exempel ”Lotsen” I sin roll som ordförande i olika föreningar inom en kyrka vilse- ledde huvudmannen och att betala ut olika stöd och bidrag från de arbetsmarknads- politiska stödprogrammen jobb- och utvecklingsgarantin fas 3, lönebidragsanställning, utvecklingsanställning och nystartsjobb. Stöden betalades ut till föreningar inom kyrkan trots att inget arbete egentligen utfördes. 54KUT-delegationen (2018), Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, rapport 1, s. 31. 55KUT-delegationen (2018), Risker för felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, rapport 1, s. 30 och FUT-delegationen (2007), Varför blir det fel, rapport 5, s. 34. 56Brå (2016), Bedrägeribrottsligheten i , rapport 2016:9, s. 123 och 199. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete Huvudmannen dömdes för grov urkundsförfalskning, grovt bedrägeri, grovt bidragsbrott och medhjälp därtill, samt för grovt bokföringsbrott. Flera av de andra åtalade befanns också skyldiga till olika brott i sammanhanget.57 3.3Mer avancerade angrepp på välfärdssystemen Företag har under en rad år blivit en allt mer vanlig och självklar del av välfärden. Företag har normalt kontakt med flera myndigheter. är möjligheterna till omfattande bedrägerier större när företag är inblandade. Även om den absoluta majoriteten av de före- tag som är verksamma inom välfärdssektorn lever upp till de villkor som ställs, har en ökad privatisering av välfärden även inneburit att det finns fler oseriösa aktörer som missbrukar systemen. I vissa fall kombineras företag som brottsverktyg med identitets- missbruk. Identitetsmissbruk kan dölja den verkliga huvudmannen bakom ett upplägg, men det kan också vara ett sätt att skala upp ett angrepp mot välfärdssystemen genom att använda flera olika identi- teter för att ansöka om förmåner. Identitetsmissbruk kan också användas för andra upplägg för att missbruka välfärden. 3.3.1Företag har blivit allt viktigare för välfärden har andelen av de statliga välfärdsutbetalningarna58 som går till företag och föreningar ökat. Olika typer av valfrihetssystem har etablerats inom såväl omsorgs- och utbildningsområdet som inom hälso- och sjukvården med följd att medborgare fritt kan välja mellan olika privata och offentliga aktörer.59 Motsvarande utveckling finns även i delar av socialförsäkringssystemet, t.ex. i assistans- 57Södertörns tingsrätt, , mål nr B 1492–15 och , , mål nr B 5562–16. 58De tre områden som brukar räknas till välfärden är hälso- och sjukvård, utbildning och socialt skydd. Verksamheterna inom dessa tre områden finansieras av både kommuner, regioner och stat. Till hälso- och sjukvård hör områdena hälso- och sjukvård, tandvård och läkemedel. Utbild- ning omfattar förskola, grund- och gymnasieskola och eftergymnasial utbildning. Socialt skydd innefattar stöd vid sjukdom och funktionsnedsättning, äldreomsorg, familjer och barn och stöd vid arbetslöshet. 59SOU 2015:7, Krav på privata aktörer i välfärden, s. 43–44. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete ersättningen och i arbetsmarknadspolitiken, i och med de s.k. kom- pletterande aktörerna inom arbetsmarknadspolitiken. En stor del av utbetalningarna från de statliga välfärdssystemen går därmed till företag och föreningar. Exempelvis betalar För- säkringskassan ut enbart i tandvårdsstöd till privata vårdgivare.60 Företag och föreningar får även del av ut- betalningar från välfärdssystemen genom upphandlade tjänster inom det arbetsmarknadspolitiska området och inom område. Till detta kan man även lägga andra typer av bidrag till företag och föreningar som inte direkt rör de statliga välfärdssystemen, samt bidrag och ersättningar från kommunerna. Den offentliga sektorns köp av verksamhet från privata utförare har ökat . utgjorde inköp från privata utförare av den offentliga sektorns konsumtion. var motsvarande andel . Statens inköp från privata utförare stod 2018 för 5,2 pro- cent av statens konsumtionsutgifter, att jämföra 2008.61 Figur 3.2 visar utvecklingen för statlig sektor.62 60Försäkringskassan (2017), Hur kan bli bättre på att motverka överutnyttjande och bedrägeri med statligt tandvårdsstöd, 2017:10, s. 21–24. På s. 21 framgår att cirka 5,5 miljarder betalas ut i tandvårdsstöd och på s. 24 framgår att av detta betalas till privata vårdgivare. 61För kommunerna stod inköpen från privata utförare för av konsumtions- utgifterna , jämfört 2008. Kommunerna köper framför allt vård och omsorg samt utbildning. Landstingens köp av verksamhet har varit rela- tivt –2018 och gäller nästan uteslutande privata utförare inom hälso- och sjukvårdsverksamheten. 62Köp av verksamhet här är det som i nationalräkenskaperna benämns ”sociala naturaför- måner”. Det består av utgifter för varor och tjänster som finansieras av offentliga myndigheter men som produceras av marknadsproducenter och utan vidare bearbetning levereras till hushållen. Sociala naturaförmåner ingår i de offentliga myndigheternas konsumtionsutgifter. I det fall det avser tjänster omfattas endast köp av hela platser som utbildning hos skolor med fristående huvudman eller privata vårdbolag. Det avser inte köp av tjänster enstaka timmar som lärarvikarier och stafettläkare. När det gäller arbetsmarknadsområdet ingår köp av tjänster från privata aktörer, men inte lönebidrag. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete Figur 3.2 Statens köp från privata utförare –2018, löpande priser Källa: SCB. Anm: Den höga nivån för posten övrigt förklaras sannolikt till stor del av kostnader förknippade med flyktingmottagande. Totalt var det nästan 14 000 organisationer som tog emot ersättning inom välfärdsområdet från antingen stat, kommun eller region . Majoriteten av företagen återfinns inom vård och omsorg och sociala tjänster. Det är mycket vanligt att de som levererar välfärds- tjänster levererar åt flera olika offentliga verksamheter inom staten, kommuner och regioner.63 63För närvarande samlar ingen svensk myndighet in uppgifter om offentliga inköp som genom- förs i landet. Underlaget som redovisningen bygger på baseras på (). DSI har samlat in uppgifterna på eget initiativ, utan offentligt uppdrag. Statistiken som redovisningen bygger på avser utbetalningar till utomstående organisationer, registrerade i respektive upphandlande myndighets leverantörsreskontra. Alla utbetalningar avser inte inköp. Utbetalningar som inte avser inköp och som kan identifieras har exkluderats ur statistiken. Ersättningar och transfereringar, som exempelvis olika former av bidrag, ingår dock. Se vidare och (2018), Statistik om offentlig upphandling , 2018:9, 2018:2, s. 23–24. för närmare beskrivning av metod och felkällor. Genom att lägga på näringsgrensindelning på de företag som har tagit emot ersättning blir det möjligt att uppskatta de betalningar som har gått till välfärdsverksamhet. Det blir en relativt grov skattning eftersom kodningen av näringsgrenar inte alltid är helt tillförlitlig. Samma företag kan exempelvis verka inom flera olika näringsgrenar och om ett företag ändrar inriktning på verksamheten är det inte säkert att informationen om SNI-kod alltid uppdateras. Till välfärdsområdet har vi räknat områdena Socialförsäkring, Utbildning och Vård och om- sorg, baserat på den officiella näringsgrensindelningen (SNI). Inom området socialförsäkring återfinns endast 7 företag inom pensionsfondsförvaltning och denna näringsgren redovisas därför inte. Felaktiga utbetalningar och myndigheternas kontrollarbete 3.3.2Företag används som brottsverktyg i ökande utsträckning För att stimulera företagandet i har det bedrivits ett regelförenklingsarbete som ska göra det enkelt att starta, driva och äga företag för att öka tillväxten. Ekobrottsmyndig- heten menar att det kan finnas risk för att vissa regelförenklingar och strävan efter skyndsam service kan förenkla för kriminella personer att utnyttja företag för att begå ekonomiska brott. Vidare menar att i takt med att antalet företag ökar, ökar även risken för ekonomisk brottslighet inom ramen för näringsverk- samhet. Det finns även risk för att en del av dessa företag kommer att användas för att begå grov ekonomisk brottslighet.64 Detta gäller även företag inom välfärdssektorn. Den myndighetsgemensamma satsningen mot organiserad brotts- lighet menar att företag används systematiskt för att begå brott mot välfärdssystemen. I vissa upplägg är företagen centrala, exempelvis när det gäller anställningar med stöd från Arbetsförmedlingen. Företag används även för att felaktigt intyga inkomster som grund för att begära utbetalningar från välfärdssystemen.65 Delar av välfärdssektorn – personlig assistans och hemtjänst – räk- nas numera till riskbranscherna för ekonomisk brottslighet.66 Inom assistansersättningen förekommer överdrivna behov för brukaren eller falska tidrapporter för assistenterna. Det finns även fall med vanvård eller där assistansen har utförts till ett väsentligt lägre belopp än det schablonbelopp som betalas ut, alternativt där assistenten betalat till- baka delar av sin lön till assistansanordnaren. Även påhittade assisten- ter förekommer. Ytterligare en variant där assistanstimmarna dras upp är ärenden där assistansanordnare vägrar personer med en funk- tionsnedsättning gruppboende och olika hjälpmedel. Assistans- bolaget eller anhöriga tackar nej till avlastning av olika slag som drar ner antalet assistanstimmar.67 64Ekobrottsmyndigheten (2016), lägesbild om ekonomisk brottslighet i –2018, s. 28. 65Polismyndigheten (2019), Myndighetsgemensam lägesbild om organiserad brottslighet 2019, s. 10. 66Arbetsmiljöverket (2019), Lägesrapport – för det myndighetsgemensamma arbetet mot fusk, regelöverträdelser och annan brottslighet i arbetslivet, s. 19.