sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Finns nationell strategi som pekar ut att sortering och hantering av det insamlade materialet ska ske inom landet? 11.Hur sker rapportering från de Sorterare måste rapportera vilka mängder de sorterat, hur mycket olika delarna från insamling, icke-textilavfall de sorterat bort och vilka lager de håller samt vad sortering, återanvändning och volymerna innehåller för typ av textilprodukter. uppge hur stor andel av sorterad textil som går till återanvändning, återvinning, energiåtervinning och deponi. 12.Vem har tillsynsansvar? 13.Hur sker tillsyn? Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT I har sex företag som hanterar använd textil gått samman och bildat intresseorganisationen ”Gemeinschaft für textile ” med målet att nå en hållbar textilanvändning7. •Boergruppen (M.W. Ett insamlings och sorteringsföretag med sju storskaliga, sorteringsanläggningar för textil i . som arbetar med insamling, sortering, upparbetning, återvinning och handel med använd textil. Har flera stora sorteringsanläggningar och säljer second hand- kläder i ca 70 länder. Avfallsbolag som bland annat arbetar med textil, både återanvändning av kläder, återanvändning i form av putstrasor och hantering av textilavfall. Schweiziskt bolag med verksamhet även i , , , , och . Arbetar med insamling, sortering och återvinning av använd textil. med insamling, sortering och försäljning av såväl volymer för återanvändning (kläder, skor, tyger) och textilmaterial för återvinning. Stora marknader är , , , samt öst- och västafrikanska länder. specialiserat på att tillverka putstrasor till industrin av använd textil. släppte organisationen en pressrelease där de bland annat förespråkar ett producentansvar för textil8. De beskriver en ökande mängd använd textil på marknaden och en allmän försämring av kvaliteten. Eftersom ekonomin i dagens textilhantering bygger på försäljning av kläder, skor och accessoarer för återanvändning menar de att situationen kräver ett tydligt utformat producentansvar som kan generera ekonomiska medel till sektorn. Dessa medel skall främst användas för utveckling av nya, högkvalitativa återvinningsmetoder som gör det möjligt att materialåtervinna textil till ny textil. Man har också producerat en diskussionsrapport om bakgrund och strategier för införande av utökat producentansvar för textil9 som finns tillgänglig på tyska på organisationens hemsida. Där listas följande minimumkriterier för införandet av producentansvar: •Ackreditering av aktörer som hanterar använd textil •Integrering av initiativ mellan producenter och avfallshanterare/återvinnare 7http://textile-zukunft.de/association/ 8http://textile-zukunft.de/wp-content/uploads/2014/10/20191128-Press-release-GftZ-on-EPR-for-textiles.pdf 9http://textile-zukunft.de/wp-content/uploads/2014/10/EPR-f%C3%BCr-Textilien-Diskussionspapier-der-GftZ- 27.11.2019.pdf Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT nationella strategi för cirkulär ekonomi från 201710 innehåller policy och mål för fem prioriterade värdekedjor och sektorer, inklusive konsumentvaror. Strategin inkluderar också målet att restavfall från hushåll ska minskas till maximalt per capita och . innehåller hushållens restavfall textil11. Regeringen har inrättat team för var och en av de fem prioriterade värdekedjorna / sektorerna som ska formulera rekommendationer för övergången till cirkularitet. Övergångsrapporten för konsumentvaror12 rekommenderar utveckling av en cirkulär ekonomiplan för textilier, att införa ett textilt producentansvarssystem och att utveckla så kallade ”cirkulära dalar” (Circular Valleys) där innovativa företag kan samlas och utveckla cirkulära lösningar för textilier. Omfattning och genomförande av ett potentiellt producentansvar för textil undersöks . I den nationella planen för avfallshantering (LAP 3)13 innehåller en sektorplan för textilier14 med syfte att öka återanvändning och materialåtervinning av textil. Sektorplanen definierar när textilier ska betraktas som avfall och vem som har ansvaret för separat insamling och definierar minimistandarder för behandling av separat insamlade använda textilier som måste följas. Minimistandarden är materialåtervinning men återanvändning föredras där det är möjligt. Textilier kan undantas från återvinning om de är mycket förorenade eller där återvinning är tekniskt problematisk. Enligt sektorplanen omfattas följande typer av textil: •Separat insamlad eller donerad textil från privatpersoner och företag •Separat insamlade eller donerade skor från privatpersoner och företag Ansvaret för textilinsamling ligger på kommunerna, som dock kan välja att uppfylla ansvaret med hjälp av frivilligorganisationer eller kommersiella aktörer. Sådana samarbetslösningar används av av alla kommuner. Alla som samlar in och transporterar textilavfall måste vara registrerade som avfallshanterare. Mängder som innehåller textil som inte kan återanvändas, exempelvis osorterat original, klassas som avfall, vilket medför att de flesta som samlar in textil (även frivilligorganisationer) är registrerade. 2012 undertecknades en frivillig ”” mellan den nederländska regeringen och den använda textilindustrin, med det övergripande målet att halvera de mängder textilier som finns i restavfall . Detta skulle uppnås genom bättre kartläggning av textilflöden, gemensam kommunikation med aktörer och hjälpa kommuner att sätta upp nåbara mål. Man lyckades dock inte uppnå halveringen av textilier i restavfall, bland annat på grund av låga marknadspriser för icke återanvändbara textilier. 10https:///documents/policy-notes/2016/09/14/a-circular-economy-in-the-netherlands-by-2050 11https://lap3.nl/sectorplannen/sectorplannen/textiel/ 12https://hollandcircularhotspot.nl/wp-content/uploads/2018/06/TRANSITION-AGENDA-CONSUMER-GOODS_EN.pdf 13https://lap3.nl/ 14https://lap3.nl/sectorplannen/sectorplannen/textiel/ Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT Även textilbranschen i har signalerat att ett producentansvar är önskvärt, men man har ännu inte satt upp några förslag till mål eller definitioner. De tre branschorganisationerna INretail, Modint och VGT publicerade ett inspel i form av en underlagsrapport: ”sektorplan för den nederländska kläd- och textilsektorn” där de går igenom förutsättningar och utmaningar för ett framtida producentansvar (INretail, Modint & VGT 2019). Enligt de randvillkor som sätts upp i rapporten skall ett producentansvar vara: 3.gälla alla berörda textilprodukter på den holländska slutanvändarmarknaden; 4.baserat på "tänk smått först"; 6.resurser som genereras skall gynna övergången mot en cirkulär och hållbar textilsektor; 7.producentansvaret skall stödja innovation inom material, produktion, återvinning och cirkulära affärsmodeller. Tidsbegränsningen föreslås för att man ska ha en möjlighet att utvärdera och omformulera eller avsluta producentansvaret efter en första period. Följande tidplan föreslås vara realistisk för införande av producentansvar: •2019: Sektorplan som klargör textilsektorns strategiska engagemang för att införa producentansvar presenteras för centralregeringen •2020: Ytterligare utarbetande av huvudpunkterna i ett producentansvar och upprättande av ett administrativt avtal •2021–22: Operativ tolkning •2022–23: Start för första perioden på 4 år •2025–26: Utvärdering •2026–27: Möjlig andra period Det är svårt att avgöra vilket inflytande detta branschinspel har på den fortsatta utredningen av ett producentansvar i . Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT Det finns ingen nationell strategi för insamling av begagnade textilier och textilavfall i . Regeringens resursstrategi för 2013-18, ”utan avfall”15, innehåller ett mål på för materialåtervinning och förberedelse för återanvändning för hushållsavfall , men textilier namnges inte specifikt. Inte heller den senaste strategin för en cirkulär ekonomi16 som antagits av danska regeringen innehåller några mål för textil. Miljøstyrelsen i (motsvarande ) har dock börjat undersöka hur man ska förhålla sig till EU:s krav om separat textilinsamling 2025 och vilka åtgärder som skulle kunna vara relevanta för . Genom att kartlägga policy och hantering kring använd textil i grannländer vill man skapa ett bättre kunskapsunderlag för utformning av framtida åtgärder17. Rapporten har ännu inte publicerats. Kommunerna har ansvaret för insamling av hushållsavfall i och ansvarar för att utveckla avfallsplaner minst . Några kommuner har inkluderat mål för textilier i sina avfallsplaner. förslag till avfallsplan 2019-2024 inkluderar till exempel ett mål att öka återanvändning och materialåtervinning eller använda textilier genom samarbete med aktörer i den använda textilvärdekedjan. En generell drivkraft för kommuner att sortera ut textilavfall separat är att det ökar återvinningsgraden för hushållsavfall. Den finska färdplanen för en cirkulär ekonomi 2016–202518, fokuserar på fem sammanlänkade teman varav en, kallad - Tekniska loopar - är relevant för textil. Övergripande mål inom detta tema är att återföra oönskade varor till loopen för återanvändning och återvinning, samt att främja delningsekonomin. har bildats för samarbete inom textilåtervinning19. Nätverket är en fortsättning på ett projekt finansierat av finska och Tekes och består av fem parallella industriprojekt och tillhörande offentliga forskningsprojekt kring sortering, återvinning och nya affärsmodeller för textil. Enligt avfallslag är kommuner, eller offentligt ägda företag som utses av dem, ansvariga för insamling av hushållsavfall och annat kommunalt avfall20. Regeringen måste utveckla en avfallsplan var sjätte år som stöds av och genomförs genom regionala avfallsplaner21 Den nationella avfallsplanen för 202322, ”Från återvinning till cirkulär ekonomi”, sätter mål för avfallshantering och avfallsförebyggande. Det finns inga specifika mål för textil, men avfallsplanen 15https://mst.dk/affald-jord/affald/affaldshaandtering-strategi-aktiviteter/danmark-uden-affald-strategi-plan/ 16https://mfvm.dk/fileadmin/user_upload/MFVM/Miljoe/Cirkulaer_oekonomi/Strategi_for_cirkulaer_oekonomi.pdf 17https://mst.dk/service/om-miljoestyrelsen/udbud-og-e-fakturering/udbudsarkiv/2019/udbud-af-naobotjek-paa- tekstilomraadet/ 18https://media.sitra.fi/2017/02/28142644/Selvityksia121.pdf 19https://telaketju.turkuamk.fi/en/about-telaketju/ 20Avsnitt 32 i avfallslagen 21Avsnitt 87-90 i avfallslagen 22http://julkaisut.valtioneuvosto.fi/handle/10024/160441 Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT noterar att förberedelse för återanvändning och materialåtervinning av textil kan ge viktiga bidrag till målen som satts upp för kommunalt avfall. Den finska avfallslagen är under utveckling för att anpassas till revideringarna av EU: s avfallsdirektiv. Det förväntas att revisionerna kommer att kräva att kommuner ska upprätta insamlingsställen för använd textil, vid behov i samarbete med andra kommuner, senast (Kauppila 2019). Förslaget till revideringar kommer att läggas fram i parlamentet . Den europeiska återvinningsindustrins branschorganisation har bildat en arbetsgrupp/gren för textil. publicerade man ett uttalande där man förordar en mer ambitiös europeisk strategi kring ökad cirkularitet för textil23. EuRIC menar att EU:s insamlingskrav bara kommer att öka mängden insamlad textil utan att adressera problemen med begränsad design för cirkularitet och låg kvalitet. Kompletterande åtgärder behövs som riktar sig till hela värdekedjan och ökar efterfrågan på återanvänd och återvunnen textil. Europeiskt producentansvar för textil är en av tio åtgärder som föreslås: 1.Marknadsbaserade och skattemässiga incitament för textilers återanvändnings- och återvinningsaktiviteter; 2.Utökat producentansvar (EPR) för nya textilier med eko-modulering av avgifter som belönar textilens återanvändbarhet, återvinningsbarhet och återvunnet innehåll. Dessutom bör rättvisa och öppna finansiella bidrag betalas av producenten för att täcka kostnaden för behandling av begagnade textilier, i enlighet med minimikravet som fastställs i ramdirektivet om avfall. EPR-avgifter bör riktas till textilernas återanvändning och återvinningsindustri; 3.Avfallskriterier för beredda för återanvändning av textilier för att skapa en starkare inre marknad för begagnade textilier; 4.Miljö-designkriterier för textilier som stimulerar användningen av monomaterialfibrer i textilier, kläder och tyger; 5.Mål för återvunnet innehåll för textilier för att dra efterfrågan på återvunna fibrer av kvalitet, öka slutmarknaderna för separat insamlade begagnade textilier och investera för att skala upp textilernas materialåtervinning; 6.Korrekt märkning av hållbara textilier och kläder för att ge konsumenternas val; 7.Minska handeln och skattemässiga barriärer, vare sig det är inom eller införs av tredje länder, som påverkar marknader för begagnad textil; 8.Offentliga medvetenhetskampanjer för att lyfta fram vikten av textilers återanvändning och återvinning; 9.Rättvis konkurrens mellan alla aktörer, det vill säga privata företag, välgörenhetsorganisationer eller offentligt ägda företag. 10.Finansieringsmöjligheter inom forskning och utveckling för de olika stadierna av textiliers återanvändning och återvinning och i projekt som främjar partnerskap över hela värdekedjan för att främja textiliers cirkularitet. 23https:///position-papers Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT Rekommendationer för framtida lagstiftning I rapporten ”aspects for introducing an extended producer responsibility for textiles in ” Mistra Future Fashion (m.fl. 2019) betonas vikten av att balansera uppströms och nedströms åtgärder vid utformandet av ett producentansvar. I detta kapitel förs ett resonemang kring vilka åtgärder som skulle kunna utformas baserat på rekommendationerna i rapporten. 1.När producenter väljer att fullgöra sitt ansvar genom att ingå i en producentansvarsorganisation (PRO), inkludera återvunnet materialinnehåll och hållbarhet som kriterier för avgiftsdifferentiering, med kravet att uppfyllandet ska verifieras av tredje part. De exakta standarderna och certifikaten som ska användas kan bestämmas av de producenter som utgör en PRO. Diskussion och förslag till åtgärder Det är viktigt att införa åtgärder som stimulerar användningen av återvunna fibrer och ökar livslängden och kvaliteten på textil. Nivån på avgifter och avdrag kan inte regleras i lagstiftning, men det bör uppmuntras att PRO:er differentierar sina avgifter. Detta ligger i linje med det nya avfallsdirektivet. För att undvika greenwashing bör tredje part verifiera efterlevnad. Det får dock inte vara orimligt svårt eller kostsamt att bevisa uppfyllnad. En dialog med producenterna kring vilka krav som redan används i industrin för exempelvis premium-kollektioner kan vara en lösning. Kraven på hållbarhet i det franska producentansvaret verifieras bland annat med hjälp av tester enligt olika ISO-standarder. För hållbarhet handlar det exempelvis om färgfasthet, slitstyrka och bibehållna dimensioner på plaggen24. 2.Undersök ytterligare vilka avgifter som är möjliga att införa i syfte att införa avgiftsdifferentiering som kan ha en väsentlig effekt, med hänsyn till kravet enligt artikel 8a.4 i det reviderade avfallsdirektivet (2018/851/EU) samt erfarenheter från befintliga producentansvarssystem. Diskussion och förslag till åtgärder Erfarenheterna från visar att både avgifter och avdrag måste vara kännbara för att få effekt. Man kan med fördel undersöka vilket genomslag de differentierade avgifterna för plastförpackningar som infördes av FTI i har haft. Det behöver utredas vilken av punkterna i direktivet som väger tyngst: •att avgifterna i kollektiva producentansvarsorganisationer bör vara differentierade för att ta hänsyn till hållbarhetskriterier (8a. 4(b)), eller •att avgifterna inte får överskrida kostnaden för effektiv avfallshantering (8a.4(c)) Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT 3.Ge en möjlighet för en PRO att samla in ytterligare avgifter från producenter som kan användas för forskning och utveckling av fiber-till-fiberåtervinningsteknologier om det godkänts av dess medlemmar (dvs. Diskussion och förslag till åtgärder För att kunna öka användningen av återvunna fibrer i ny textil behövs stora satsningar på återvinningskapacitet med hög kvalitet. Rapporter från flera länder vittnar om att kapaciteten är bristfällig, och behovet kommer bara att öka med ökande volymer. Det franska producentansvaret har endast kanaliserat små andelar av sina inkomster till denna utveckling. För framtida producentansvar med cirkularitet i fokus borde en större andel av producenternas avgifter öronmärkas till forskning, utveckling och investeringar inom fiber-till-fiberåtervinning. Automatiserad sortering av textil för materialåtervinning är ett annat område som är viktigt att investera i för att sänka de totala kostnaderna för sortering (som ju är den dominerande utgiften i det franska producentansvaret). En lagstiftning bör därför uppmuntra och inte på något sätt begränsa möjligheterna för PRO:er att använda medel för dessa ändamål. Även här blir frågan om skrivningen i avfallsdirektivets artikel 8a.4(c) viktig (se rekommendation 2 ovan). Ett sätt att stödja bidrag till återvinningsteknik är att sätta tydliga mål med lagstiftningen som inte enbart fokuserar på avfallshantering. Huvudmål för lagstiftningen bör vara att öka cirkulariteten i värdekedjan och fokus på arbetstillfällen bör undvikas. Nya jobb genereras ju även i nya återvinnings- och sorteringsbolag. 4.Påföra strikta påföljder för friåkare och göra regelbundna revisioner för att säkerställa att kraven i lagen uppfylls. Diskussion och förslag till åtgärder Detta ligger i linje med skrivningen om tillsyn i avfallsdirektivet 8a.5. Betydligt högre böter än de i det franska systemet bör tillämpas och kvalitetskrav på aktörer och rapportering får gärna revideras av tredje part (se även punkt 3 i avsnittet om Nedströms åtgärder nedan) 5.Övervaka nationella återanvändningsgrader kontinuerligt och vidta åtgärder om de minskar eller inte ökar. Diskussion och förslag till åtgärder Det är svårt, och inte meningsfullt, att lagstifta om nivåer för återanvändning av textil. Att genom rapportering i ett producentansvar kunna följa utvecklingen ger dock möjligheter att införa andra åtgärder såsom informationskampanjer, nudging eller riktade bidrag till verksamheter som främjar återanvändning. Därför bör rapportering om återanvända mängder, såväl i som utomlands, ingå i kraven på producenterna (se punkt 1 under Nedströms åtgärder). Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT 1.Använd en obligatorisk rapportering från PRO om andelar av textilier som återanvänds och återvinns och andelen av dessa behandlingar som sker inom och utanför . Typ av återvinning ska också rapporteras: mekanisk eller kemisk återvinning. Detta kommer att kräva öppenhet i nedströmsvägar för insamlade textilier. Diskussion och förslag till åtgärder Marknaden för använd textil ökar försiktigt i men minskar på många håll i omvärlden med sjunkande priser och fulla lager som följd (se t.ex. WRAP 2018, m.fl. 2019 och 2018). Tillförlitlig statistik är viktig för att kunna utforma åtgärder och säkerställa måluppfyllnad. I saknas denna statistik och i finns endast statistik över de mängder som samlas in av kommuner. I lyfter GftZ fram en tillförlitlig statistikdatabas som ett minimikrav för ett framtida producentansvar. 2.Inkludera både mål för insamlingsnivåer för postkonsumenttextilier samt (flexibla) kvalitetskrav för insamlingssystem för att garantera bekvämlighet för konsumenter. Det sistnämnda skulle kunna innehålla lägsta täthet för insamlingspunkter, minsta frekvens för fastighetsnära insamling eller liknande, men bör tillåta viss valfrihet för PRO:er vid utformningen. Diskussion och förslag till åtgärder Krav på täthet för insamlingspunkter är viktigt för att underlätta för konsumenter att lämna textil. Många typer av insamlingslösningar som involverar olika aktörer bör tillåtas för att uppnå god täckning, exempelvis insamling i butik, fastighetsnära insamling, insamling i offentliga miljöer såsom bibliotek etc. Erfarenheter visar att insamling på bemannade, upplysta platser upplevs som tryggare och medför lägre risk för nedskräpning än exempelvis containrar på parkeringsplatser. Det är också lättare att undvika fukt om textil samlas in under tak. 3.Formulera krav och strukturer för kvalitet och transparens för godkända insamlingssystem som gör det möjligt för olika partners att delta i insamling och hantering. Formatet från Fråne et. al (2017) kan användas som bas. Diskussion och förslag till åtgärder Det är viktigt att tydliggöra olika aktörers roller och skyldigheter i ett insamlingssystem, inte minst för att undvika oseriösa aktörer. Ett stort arbete har genomförts inom ramen för Nordiska satsning ”The Nordic Textile Reuse and Recycling Comittment”. Arbetet mötte stor acceptans bland medverkande aktörer och kan med fördel användas som utgångspunkt för att sätta upp kvalitetskrav. Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT 4.Tydliggöra vilka aktörer som ska bära kostnaderna för insamling, återvinning och information till konsumenterna. Diskussion och förslag till åtgärder Grunden för kostnadsfördelningen bör vara Polluter Pays Principle. Det är dock viktigt att tydliggöra hur olika aktörer kan samarbeta och hur kostnader då skall fördelas mellan dessa aktörer. Exempelvis om kommuner eller frivilligorganisationer informerar om producentansvaret bör det vara tydligt hur de skall ersättas av producenterna för att undvika konflikter. 5.Ge tydliga definitioner av återanvändning och återvinning (kemisk och mekanisk), tydliggör var i materialhanteringskedjan återanvändning och återvinning bör mätas och föreskriv hur det ska mätas. Diskussion och förslag till åtgärder Tillförlitlig och jämförbar information från alla producenter är viktig för att säkerställa att målen med lagstiftningen uppnås. Ett exempel på otydlighet är producentansvaret för plastförpackningar där återvinningsgraden länge mätts baserat på de mängder som går till sortering för materialåtervinning. Detta ger missvisande statistik och definitioner och mätpunkter behöver därför vara mycket tydliga. Att diskutera och förankra dessa definitioner med branschen borde minska risken för feltolkningar. Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT (2018). Ein neuer Aufbruch für - neue Dynamik für Ein neuer Susammenhalt für unser Land. Koalitionsvertrag swischen CDU, CSU und SPD. b7/2018-03-14-koalitionsvertrag-data.pdf?download=1 Defra (2018) Our , our resources: a strategy for . Directive (EU) 2018/851 of Parliament and of 2018 amending Directive 2008/98/EC on waste. (2018). ECO TLC (2019a) 2018 Annual Report. ECO TLC (2019b) Standard Membership Agreement, English translation. and Materials in a (2019). Textiles and the environment in a circular economy. Eionet Report - ETC/WMGE 2019/6. Franska miljölagen (Code de l´environnement) GITEXT000006074220&dateTexte=20150819 Fråne, A., Askham, C., Gíslason, S., Kiørboe, N., , H., McKinnon, D., Rubach, S. (2017) The Nordic textile reuse and recycling commitment – a certification system for used textiles and textile waste. House of Commons. (2019). Fixing fashion: clothing consumption and sustainability. Hämtad från: summary.html INretail, Modint & VGT (2019). Op weg naar een cirkulaire keten – Sectorplan Nederlandse kleiding- en textielsector. , H., , D., Tojo, N., , M. (2019) for Introducing an Extended Producer Responsibility for Textiles in . (2019) Kommittédirektiv 2019:96: Ett producentansvar för textil. (2019) Textilkonsumtion per person i . Rapport 6236 - Översikt: status för textilt producentansvar i – SLUTRAPPORT (2016).