sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Det ska finnas ett centralt innehåll för varje nivå och varje ämne ska ha en uppsätt- ning betygskriterier till skillnad från nuvarande system där varje kurs i ett ämne har egna kunskapskrav. Varje gång ett nytt betyg ska sättas i ämnet gör läraren ett nytt ställningstagande av elevens samlade kunskaper utifrån betygskriterierna för ämnet och i förhållande till det centrala innehållet som gäller för aktuell nivå. Det betyg som sätts efter en nivå återspeglar, med andra ord, elevens kunskaper i ämnet upp till och med den aktuella nivån, se figur 11.1. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Figur 11.1 Princip för hur betyg ska sättas i ämnen17 Betyg i ämnet sätts efter varje nivå. Betyget från en nivå ersätts av betyget på nästa nivå fram till elevens slutliga betyg i ämnet. En elev som har fått betyget F eller betyget Fx18 efter en nivå i ett ämne kan ändå fortsätta till nästa nivå (se även avsnitt 11.5.3 om stöd och om rätt att gå om en nivå). Det underkända betyget ersätts när eleven får ett nytt betyg i ämnet på nästa nivå. Eleven kan därför få ett godkänt betyg i ett ämne på en högre nivå, även om eleven har fått underkänt på någon tidigare nivå. Utredningen bedömer att mot- svarande som ska gälla för både ämnen och nivåer när det gäller möjligheten att föreskriva förkunskapskrav. Utredningen anser dock att förkunskapskrav för en viss nivå i ett ämne endast ska användas i undantagsfall, till exempel när det är relevant av säkerhetsskäl. Nor- malt sett bör det för ett ämne, där betygskriterierna är samma för hela ämnet, inte finnas spärrar mellan nivåer. Betyget efter den sista nivån eleven läser i ett ämne under sin utbild- ning blir elevens slutliga betyg i ämnet. Om eleven får betyget F eller Fx på den avslutande nivån och har ett godkänt betyg på en under- liggande nivå får eleven däremot två slutliga betyg i ämnet (se vidare avsnitt 11.3.3 om att elever ska få behålla godkänt betyg och 11.5.4 om betyget F och Fx). Elevens slutliga betyg i ämnena är de betyg 17Vi använder i några bilder begreppet examensbevis för att symbolisera bevis på fullföljd ut- bildning. Där det är relevant avses även andra slutliga betygsdokument. 18Utredningen föreslår i kapitel 13 att ytterligare ett underkänt betyg, Fx, ska införas. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … som kommer med i examensbeviset, gymnasiesärskolebeviset, studie- beviset eller gymnasieintyget. Elever kommer att läsa olika många nivåer i ett ämne beroende på vilket program de går på och de val de gör i sina studievägar. Det inne- bär att eleverna kommer ha betyg av olika omfattning i ett ämne på samma sätt som de läser olika många kurser i ett ämne. Till exem- pel kommer alla elever med gymnasieexamen från högskoleförbered- ande program att ha betyg i svenska eller svenska som andraspråk som omfattar 300 poäng medan elever på yrkesprogram kan lämna gymnasieskolan med betyg i svenska eller svenska som andraspråk som omfattar 100, 200 eller 300 poäng, beroende på program och om eleverna har valt att läsa mer svenska eller svenska som andraspråk än vad som krävs för en yrkesexamen (se vidare i nästa avsnitt). Den poängomfattning av ämnet som betyget motsvarar måste därför anges i examensbeviset, gymnasiesärskolebeviset, studiebeviset eller gym- nasieintyget. I de tre följande avsnitten utvecklar vi beskrivningen av modellens delar och redovisar även hur ett undantag från modellen kan ut- formas. 11.3.2Ämnen ska delas in i nivåer Utredningens förslag: Ämnen ska bestå av en eller flera nivåer. På så sätt behålls möjligheten att ett ämne ska kunna läsas i olika omfattning på olika program samt inom vuxenutbildningen, inom ramen för en ämnesplan. Det medför även att elever kan få betyg som återkoppling innan det slutliga betyget sätts. Nivå- indelning bidrar vidare till likvärdigheten i utbildningen i landet och underlättar byte av program, skola, lärare eller skolform. I den nuvarande gymnasieskolan och gymnasiesärskolan kan en och samma kurs läsas på olika program, med några undantag.19 Kurserna och ämnena är således inte knutna till ett särskilt program utan ämnes- planen för till exempel engelska är densamma oavsett vilket program eleven läser. Det som skiljer programmen åt är i vilken omfattning 19Till exempel består matematik kurs 1 av tre spår som endast kan läsas i definierade studie- vägar. Inom de gymnasiegemensamma ämnena finns 50-poängskurser som endast läses på yrkes- program. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … (antal poäng) eleverna läser ämnet. Utredningen anser att detta är en bärande princip för hur systemet är utformat och elevers möjlighet till val. Som nämnts har vi inte för avsikt att ändra systemet från grunden och anser att det är av stor vikt att elevers valmöjligheter kvarstår. Vi föreslår därför att ämnen delas in i nivåer, vilket fortsatt möjliggör att ett ämne kan ha en ämnesplan och ändå läsas i olika stor omfattning. På så sätt skapas inte heller återvändsgränder för elever som obligatoriskt på programmet endast läser en mindre om- fattning av ett ämne. Nivåerna gör det möjligt för dem att senare bygga på med ytterligare nivåer, både som frivilligt val under gym- nasieutbildningen eller inom vuxenutbildningen (se avsnitt 11.6 där utredningen föreslår att ämnesbetyg även införs inom vuxenutbild- ningen). Genom att ämnen delas in i nivåer blir det möjligt att i ämnes- planen synliggöra progressionen i kunskapsinnehållet vilket kan stödja planeringen av undervisningen. Indelning i nivåer som har ett fastställt centralt innehåll stödjer vidare en likvärdig undervisning och utbild- ning och underlättar smidiga övergångar mellan introduktionspro- gram, från introduktionsprogram till nationella program, mellan natio- nella program och från gymnasieskolan och gymnasiesärskolan till vuxenutbildningen. Slutligen underlättar nivåindelningen också möj- ligheten att ange olika omfattning av de ämnen som ska krävas för grundläggande och särskild behörighet till universitet och högskola. Många ämnen kommer att bestå av två eller fler nivåer Vi bedömer att många ämnen i gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan kommer att bestå av två eller fler nivåer. Omfattningen av ett ämnes nivåer, och därmed även antalet nivåer, bestäms av hur långt det finns behov av att läsa ett ämne på olika program och inom vuxen- utbildningen. Det bestäms också av när det kan vara relevant med betyg som avstämning på väg mot ett slutligt betyg i ämnet och vilken progressionstakt som är lämplig. I nuvarande gymnasieskola och gymnasiesärskola omfattar huvud- delen av kurserna 100 poäng och skolformerna är därmed organiserade utifrån detta. Utredningen anser att det är en väl fungerande omfatt- ning för en del av ett ämne och anser därför att en nivå som grund- princip bör omfatta högst 100 poäng i de gymnasiegemensamma och Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … gymnasiesärskolegemensamma ämnena samt karaktärsämnena på de högskoleförberedande programmen. De yrkesinriktade karaktärs- ämnena är ofta mer omfattande och får därför även mer undervisnings- tid . Utredningen bedömer därför att avstämningstillfällen i form av betyg inte behöver ges med samma poängintervall i dessa yrkesämnen. För att undvika att ett underkänt betyg på en enda nivå leder till att eleven inte uppnår kraven för gymnasieexamen bör dock en nivå inte omfatta mer än 250 poäng. För gymnasieexamen från ett natio- nellt program i gymnasieskolan krävs minst 2 250 godkända poäng av de 2 500 poäng som utbildningen omfattar.20 Eftersom de flesta av dagens kurser omfattar 100 poäng, och att kurser om 200 poäng inte heller är ovanliga, är vår bedömning att de flesta nivåerna i realiteten kommer att omfatta 100 eller 200 poäng. Det skulle dock i större yrkesämnen kunna finnas skäl till att dela in ämnen i några nivåer om 250 poäng för att på så sätt minska antalet nivåer. 11.3.3Betyg i ämnet ska sättas efter varje nivå Utredningens förslag: Betyg i ämnet ska sättas efter varje nivå för att ge tydlig information om elevens kunskapsnivå i ämnet samt hur långt eleven har läst i ämnet, vilket underlättar vid byte av lärare, program, skola eller skolform. Även om eleven får ett underkänt betyg på den slutliga nivån i ämnet ska eleven behålla ett eventuellt godkänt betyg i ämnet på underliggande nivå(-er). Det finns behov av betyg efter varje nivå Enligt direktivet ska utredningen ta ställning till behovet av doku- mentation av avklarade prestationer, till exempel i form av omdömen, delbetyg eller motsvarande samt vid behov lämna förslag på hur dessa ska utformas. Utredningen har övervägt olika alternativ när det gäller elevernas avklarade prestationer. Vi kan se vissa fördelar med skriftliga omdömen 20I realiteten är det snarare 2 300 poäng som krävs eftersom de flesta kurser är på 100 poäng, och man kan då endast misslyckas med två sådana kurser eftersom godkända poäng krävs för en gymnasieexamen. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … eftersom de kan ge eleven mer information om vilka kunskaper eleven både har och saknar. kan skriftlig återkoppling riskera att bli omfattande och otydlig och därmed inte tjäna sitt syfte. Ett infö- rande av skriftliga omdömen skulle även medföra en ökning av lärares arbetsuppgifter och därmed arbetsbelastning. Vi anser i stället att en mer adekvat återkoppling är att ge betyg i ämnet efter varje nivå. Ett sådant betyg anger var en elev befinner sig kunskapsmässigt och ger information till eleven när det gäller reste- rande studier i ämnet. Betyg efter en nivå utgör även en tillräckligt tydlig information om både hur långt eleverna har läst i ämnet och en information om kunskapsnivån i ämnet om eleven byter lärare, program, skola eller skolform. Att kunna ta med sig betyg från en viss nivå i ämnet är även viktigt inom introduktionsprogrammen där eleven kan påbörja studier i gymnasieämnen för att sedan fortsätta studierna på ett nationellt program, inom vuxenutbildningen eller gå ut i arbetslivet. Elevens rätt till extra anpassningar och särskilt stöd inom gymnasieskolan och gymnasiesärskolan är också kopplad till betyg genom att stödinsatser ska sättas in om en elev har eller riskerar att få ett underkänt betyg i en kurs.21 Vår bedömning är att det inte heller skulle medföra en större arbetsinsats från lärarnas sida att sätta betyg i ett ämne efter varje nivå än att sätta kursbetyg i dagens system. Det bör i stället underlätta för läraren när samma betygs- kriterier gäller för hela ämnet och läraren då får färre kriterier än att förhålla sig till. Exempel på hur betyg kan sättas på nivåer i några ämnen Utredningen föreslår således att i ämnen med flera nivåer ska eleven få betyg i ämnet efter varje nivå, på väg mot sitt slutliga betyg i ämnet. Betyget efter en nivå ska spegla elevens kunskaper i ämnet på den nivå betyget avser och utgå från det centrala innehåll som är speci- ficerat för nivån och den undervisning som har bedrivits. Varje nytt betyg sätts utifrån en uppsättning betygskriterier som gäller för hela ämnet. Den sista nivån som eleven läser ger (vid godkänt betyg) det slutliga betyget i ämnet som kommer att finnas med i examensbeviset, gymnasiesärskolebeviset, studiebeviset eller gymnasieintyget. Efter- som ett betyg i ett ämne kan omfatta olika många nivåer för olika 213 kap. 5–7 §§ skollagen (2010:800). Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … elever måste de nivåer som ingår i betyget och även betygets poäng- omfattning anges i det slutliga betygsdokumentet. Nedan presenterar vi exempel på hur betyg på nivåer skulle kunna tillämpas i ämnet charkuterikunskap i gymnasieskolan, ämnet skogs- bruk i gymnasiesärskolan och ämnet svenska i gymnasieskolan, base- rat på hur ämnena är utformade . Exemplen utgår från situa- tioner när eleverna får godkänt betyg i ämnet på samtliga nivåer. Hur en elevs slutliga betyg sätts och redovisas om eleven får betyget F eller Fx i ämnet på någon nivå beskriver vi senare i detta avsnitt och i avsnitt 11.5.4. Ämnena i exemplen kan även delas in i fler eller färre nivåer. Exempel ämnet charkuterikunskap i gymnasieskolan Ämnet charkuterikunskap består i dagens gymnasieskola av fyra kur- ser i charkuteri som bygger på varandra, samt en specialiseringskurs som bygger på kurs 4. Här exemplifierar vi hur ämnet, med undantag från specialiseringskursen, skulle kunna delas in i nivåer baserat på omfattningen av dagens kurser, se figur 11.2. Ämnet delas in i fyra nivåer omfattande 100, 100, 200 respektive 100 poäng. Elever på restaurang- och livsmedelsprogrammet som läser charkuterikunskap får ett betyg i ämnet på nivå 1 efter 100 poäng och därefter ett nytt betyg i ämnet på nivå 2 efter sammanlagt 200 poäng som ersätter det tidigare betyget i ämnet från nivå 1. Efter nivå 3 får eleven på motsvarande sätt ett nytt betyg i ämnet som omfattar 400 poäng. Efter nivå 4 sätts ett nytt betyg i ämnet som omfattar 500 poäng och som ersätter betyget på nivå 3. Efter varje nivå bedöms och betygssätts elevernas kunskaper i ämnet utifrån samma uppsätt- ning betygskriterier. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Figur 11.2 Exempel. Ämnet charkuterikunskap 500 poäng på restaurang- och livsmedelsprogrammet Betyg i ämnet på nivå 1 charkuterikunskap, 100 poäng Betyg i ämnet på nivå 2 charkuterikunskap, 200 poäng Betyg i ämnet på nivå 3 charkuterikunskap, 400 poäng Betyg i ämnet på nivå 4 charkuterikunskap, 500 poäng Exempel ämnet skogsbruk i gymnasiesärskolan Ämnet skogsbruk består i dagens gymnasiesärskola av tre kurser om vardera 100 poäng som bygger på varandra. Vi har därför exemplifierat ämnet med tre nivåer, se figur 11.3. Elever på programmet för skog, mark och djur som läser ämnet skogsbruk får ett betyg i ämnet på nivå 1 efter 100 poäng och därefter ett nytt betyg i ämnet på nivå 2 efter 200 poäng som ersätter det tidigare betyget. Efter nivå 3 sätts ett nytt betyg i ämnet som omfattar 300 poäng som ersätter betyget på nivå 2. Efter varje nivå bedöms och betygssätts elevernas kunskaper i ämnet utifrån samma uppsätt- ning betygskriterier. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och …SOU 2020:43 Ämnet skogsbruk 300 poäng på programmet för skog, Betyg i ämnet på nivå 1 skogsbruk, 100 poäng Betyg i ämnet på nivå 2 skogsbruk, 200 poäng Betyg i ämnet på nivå 3 skogsbruk, 300 poäng Exempel ämnet svenska i gymnasieskolan Ämnet svenska (eller ämnet svenska som andraspråk) ingår i alla natio- nella program i gymnasieskolan. består ämnet svenska bland annat av kurserna svenska 1, svenska 2 och svenska 3 som omfattar 100 poäng vardera och bygger på varandra. Vi har därför exempli- fierat ämnet svenska med tre nivåer, se figur 11.4–11.6. Som nämnts tidigare kommer elevens slutliga betyg i ämnena kunna omfatta olika många poäng för olika elever beroende på program och i vilken omfattning en elev läser ett ämne. I de program där svenska ingår med 300 poäng, de hög- skoleförberedande programmen, får eleven ett betyg i ämnet på nivå 1 efter 100 poäng och därefter ett nytt betyg i ämnet på nivå 2 efter 200 poäng som ersätter det tidigare. Efter nivå 3 sätts ett nytt betyg i ämnet som omfattar 300 poäng och som ersätter betyget på nivå 2, se figur 11.4. Efter varje nivå bedöms och betygssätts elevernas kun- skaper i ämnet utifrån samma uppsättning betygskriterier. Ämnet svenska 300 poäng på högskoleförberedande Betyg i ämnet på nivå 1 svenska, 100 poäng Betyg i ämnet på nivå 2 svenska, 200 poäng Betyg i ämnet på nivå 3 svenska, 300 poäng Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … I program där ämnet svenska ingår med 100 poäng, som i de flesta yrkesprogram, får eleven ett slutligt betyg i ämnet redan på nivå 1, se figur 11.5. Ämnet svenska 100 poäng på yrkesprogram Betyg i ämnet på nivå 1 svenska, 100 poäng Betyg i ämnet på nivå 2 svenska, 200 poäng Betyg i ämnet på nivå 3 svenska, 300 poäng I program där ämnet svenska ingår med 200 poäng, barn- och fritidsprogrammet (BF) och vård- och omsorgsprogrammet (VO), får eleven ett betyg i ämnet efter nivå 1 och därefter ett nytt betyg i ämnet efter nivå 2 som ersätter betyget från nivå 1, se figur 11.6. Ämnet svenska 200 poäng på BF och VO Betyg i ämnet på nivå 1 svenska, 100 poäng Betyg i ämnet på nivå 2 svenska, 200 poäng Betyg i ämnet på nivå 3 svenska, 300 poäng Elever ska alltid få behålla ett godkänt betyg I ett system med ämnesbetyg skulle ett underkänt betyg kunna få större negativa konsekvenser för elevens möjligheter att nå en gym- nasieexamen än i nuvarande system med kursbetyg. Om en elev skulle få betyget F eller Fx på den sista nivån i ett ämne med tre nivåer om vardera 100 poäng skulle det underkända betyget omfatta 300 poäng, Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … oavsett vilka betyg eleven fått på de lägre nivåerna. Det skulle i sin tur innebära att eleven inte får sin gymnasieexamen.22 En elev som har godkänt betyg i ämnet på en underliggande nivå har dock visat de kunskaper som krävs till och med den nivån. Det skulle därför inte upplevas rättvist om det godkända underliggande betyget inte skulle vara något värt. Risken att få ett underkänt betyg på en nivå som skulle medföra ett underkänt betyg i ett helt ämne skulle även kunna utgöra hinder för att eleven frivilligt väljer ytter- ligare nivåer i ämnet. Utredningen föreslår därför att när en elev har fått ett godkänt betyg i ämnet på en nivå men underkänt på efterföljande nivå (-er) ska eleven få två slutliga betyg i ämnet, dels det godkända betyget med angivelse om nivå och omfattning i poäng, dels betyget F eller Fx med angivelse om vilka nivåer betyget gäller och den omfattning i poäng som betyget omfattar. Med denna lösning förlorar en elev inte alla gymnasiepoäng eller gymnasiesärskolepoäng i ämnet om eleven får ett underkänt betyg efter den avslutande nivån. På så sätt blir det inte heller svårare att i ett system med ämnesbetyg nå en gym- nasieexamen eller få ett gymnasiesärskolebevis än i ett kursutformat system. Möjligheten att behålla ett godkänt betyg i ämnet till en viss nivå medför även att eleven senare, inom vuxenutbildningen eller genom prövning, kan komplettera med de resterande nivåerna i ämnet i stället för att läsa om hela ämnet. Grundläggande högskolebehörighet för elever på yrkesprogram Möjligheten att läsa in grundläggande högskolebehörighet för elever på yrkesprogram ska vara densamma som . Utredningen anser även att betygssättningen ska följa samma princip som för elever på högskoleförberedande program, det vill säga att betygen i svenska eller svenska som andraspråk och engelska ska bytas ut tills elevens slut- liga betyg i ämnet sätts. Utredningen har övervägt att svenska eller svenska som andra- språk ska betygssättas enligt en annan princip på yrkesprogram, eftersom de nuvarande kurserna 2 och 3 anses svåra. Med liknande ökning i svårighetsgrad mellan nivåerna i ett framtida ämnesutfor- 22För en gymnasieexamen krävs dock en angiven omfattning i vissa ämnen vilket innebär att eleverna måste ha ett godkänt betyg på sista nivån i dessa ämnen för att få en gymnasieexamen. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … mat system finns det en risk att elever avstår att välja högre nivåer än de som ingår i den valda utbildningen, eftersom de inte vill riskera att få ett underkänt betyg eller att betyget i ämnet sänks. Vi menar dock att syftet med att läsa in grundläggande högskolebehörighet, det vill säga bli behörig till universitets- och högskoleutbildning, bör vara ett tillräckligt starkt incitament för en elev att välja ytterligare nivåer i ämnet. Vid antagningen konkurrerar eleven med elever som har haft svenska eller svenska som andraspråk nivå 1–3 obligatoriskt i sin utbildning. Vid en sådan konkurrenssituation bör samma förut- sättningar gälla. Hur betyg i ämnen för grundläggande behörighet ges utgör därför också en rättviseaspekt. En princip med separata betyg skulle eventuellt kunna påverka hur elever väljer program för att maxi- mera sitt meritvärde och inte heller ge eleverna fördelarna med ämnes- betyg. Motsvarande argument bör även gälla för de elever på yrkes- program som ska läsa in grundläggande högskolebehörighet i engelska, det vill säga dagens engelska 6. Följande gäller då för elever från yrkesprogram som vill läsa in grundläggande högskolebehörighet. Om en elev på ett yrkesprogram med godkänt betyg i svenska eller svenska som andraspråk på nivå 1 (100 poäng) väljer att läsa till nivå 2–3 (det vill säga totalt 300 poäng) kommer elevens betyg efter nivå 1 att ersättas av ett nytt betyg i ämnet efter nivå 2 för att slutligen ge ett nytt betyg i ämnet efter nivå 3. Skulle eleven få underkänt betyg på både nivå 2 och 3 kommer eleven ändå ha kvar ett godkänt betyg i ämnet på nivå 1 vilket krävs för en gymnasieexamen från ett yrkesprogram (se avsnitt 11.5.4 om betygen F och Fx).23 Att eleven på detta sätt behåller betyg i ämnet på nivå 1 är viktigt eftersom en gymnasieexamen kan vara avgörande för att komma in på arbetsmarknaden. En gymnasieexamen från ett yrkesprogram ger också grundläggande behörighet till yrkeshög- skoleutbildningar. 23På barn- och fritidsprogrammet och vård- och omsorgsprogrammet ingår ämnet svenska 200 po- äng obligatorisk och motsvarande princip gäller för dessa elever förutom att de får sitt ämnes- betyg efter nivå 2. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … 11.3.4Det ska finnas möjlighet till undantag från modellens principer Utredningens förslag: Det ska i gymnasieskolans ämnen i undan- tagsfall vara möjligt med slutliga betyg från mindre delar av ämnet. Dessa ska benämnas block och kunna innehålla en eller fler nivåer. Ett block kan ha en egen uppsättning betygskriterier. Utredningens bedömning: Ämnen som ger meritpoäng kan be- höva delas in block för att elever ska vilja välja mer avancerade nivåer. Det ska kunna finnas undantag från modellen Utredningen anser att de flesta ämnen kan utformas utifrån model- len. Det kan dock finnas anledning att möjliggöra undantag för ett fåtal av gymnasieskolans ämnen. Utredningen föreslår därför att det i skollagen införs en reglering, enligt vilken regeringen får besluta att det för något eller några preciserade ämnen ska göras undantag från modellen och att betyg i stället ska sättas i mindre delar av ämnet, så kallade block. Ett block kan bestå av en eller flera nivåer och betyg sätts i blocket efter varje avslutad nivå, i stället för i ämnet efter varje avslutad nivå. Betyg på nivåer inom samma block ersätts av varandra precis som betygen på nivåer i ett ämne. En elev tar med sig betyget från den sist lästa nivån i blocket till examensbeviset. Genom konstruktionen med block ”spärras” därmed ett slutligt betyg i ämnet för varje block så att det inte byts ut mot ett betyg i nästa block. Följden blir att eleven i ett sådant ämne kan få flera godkända slutliga betyg i ämnet i examensbeviset, se figur 11.7. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Figur 11.7 Principen för betyg i ämnen som är indelade i block Ett slutligt betyg i ämnet erhålls från varje block Centralt innehåll nivå 1 Betyg i ämnet nivå 1 Centralt innehåll nivå n Betyg i ämnet nivå n Centralt innehåll nivå n+1 Betyg i ämnet nivå n+1 Centralt innehåll nivå … Betyg i ämnet nivå … Centralt innehåll nivå … Betyg i ämnet nivå … Centralt innehåll nivå … Betyg i ämnet nivå … Utgångspunkten ska vara att betygssättningen i blocken ska ske mot en uppsättning betygskriterier i ämnet. I de författningsförslag vi läm- nar ger vi dock möjlighet att vid behov ange en uppsättning betygs- kriterier för varje block. Det kan finnas behov av att dela in ämnen som ger meritpoäng i block