sou · H8B350 · 2020-09-02 00:00:00 — Genom förslaget att slopa reglerna om negativ räntefördelning försvinner det tvingande inslaget i regelverket, och beräkningen behöver därefter bara göras av de näringsidkare som har för avsikt att göra positiv räntefördelning eller som vill spara ett fördelningsbelopp till kommande beskattningsår. Ungefär 390 000 näringsidkare anger ett positivt kapitalunderlag i deklarationen , varav 330 000 enskilda näringsidkare och 60 000 delägare i handelsbolag. Av dessa gör ungefär 85 000 näringsidkare positiv räntefördelning, varav 77 000 är enskilda näringsidkare och 8 000 är delägare i handelsbolag. Huvudförslaget innebär därmed att antalet personer som behöver beräkna kapitalunderlaget för räntefördelning minskar, från samtliga 925 000 till de 390 000 näringsidkare som beräknar ett positivt kapitalunderlag. För dessa är det däremot inte obligatoriskt att beräkna kapitalunderlaget. Ungefär 384 000 företagare beräknar kapitalunderlag för expan- sionsfond, varav 320 000 enskilda näringsidkare och 64 000 delägare 7På blankett N3A ska de fullständiga kapitalunderlagen beräknas. På blankett NE anges endast de framräknade värdena som en upplysning, medan beräkningen görs på en bilaga som inte lämnas in. För att kunna fylla i värdena behöver dock även enskilda näringsidkare göra alla beräkningar. För blankett NE anges kostnaden för att ta räkna fram kapitalunderlaget för räntefördelning till medan kapitalunderlaget för expansionsfonden beräknas ta 10minuter att räkna fram. För delägare i handelsbolag anges i stället att båda underlagen kan räknas fram . Eftersom det är samma uppgifter som ligger till grund för beräk- ningen på båda blanketterna används som uppskattad tidsåtgång även för enskilda näringsidkares beräkningar. Detta medför dock att minskningen i administrativ kostnad inte kan jämföras med de administrativa kostnaderna för blankett NE som anges i , utan jämförelsen kan endast göras för N3A. I huvudförslaget behöver underlaget inte längre beräknas eftersom expansionsfonden slopas. I det alternativa för- slaget finns både reglerna om expansionsfond och negativ ränte- fördelning kvar och antalet företagare som behöver göra beräknin- garna är oförändrat. Däremot förenklas beräkningarna. Kapitalunderlagen för räntefördelning och expansionsfond inne- håller ungefär samma uppgifter. Genom förslaget synkroniseras upp- gifterna så att tillgångar och skulder värderas i båda underlagen. Totalt finns det 14 olika justeringsposter vid beräk- ningen av kapitalunderlaget för räntefördelning (om alla skatter som punktas i 33 kap. 10 § inkomstskattelagen (1999:1229) räknas som en post). Det finns även en alternativ värderingsregel för fastigheter. Övergångspost och särskild post slopas i huvudförslaget, som periodiseringsfonder, ersättningsfonder, den obeskattade delen av expansionsfonden och skattedelen (hälften) av skogskonto, skogs- skadekonto och upphovsmannakonto inte längre ska räknas av. Sparat fördelningsbelopp ska enligt förslaget inte längre ingå i kapitalunder- laget utan räknas upp med statslåneräntan. Uppgiften behöver där- för fortfarande beräknas och multipliceras med en ränta. behöver därmed 16 olika poster tas fram eller beräknas (eget kapital , 14 justeringsposter och en alternativ värdering). Med för- slaget behöver 8 poster beräknas (eget kapital , 5 juster- ingsposter och en alternativ värdering). Förslaget halverar därmed antalet uppgifter som behöver tas fram eller beräknas. Utifrån detta bedöms tidsåtgången för att göra beräkningen halveras, från 20 till De näringsidkare som använder expansionsfond antas ta hjälp av rådgivare för att besluta om hur årets resultat ska disponeras och för att avgöra hur tidigare avsättningar till expansionsfond ska hanteras. Den del av rådgivningen som avser expansionsfonden antas ta och utföras av en skatterådgivare. Den administrativa kostnaden för att ersätta expansionsfonden med en förstärkt perio- diseringsfond består därför dels av en minskad administrativ kostnad för att ta fram uppgifter, dels av en minskad tidsåtgång för att besluta om dispositionen av årets resultat. Tabell 7.15 visar den totala för- ändringen av de administrativa kostnaderna till följd av förslagen. Tabell 7.15 Förändring av administrativa kostnader -41,02 -13,57 -16,01 -70,60 Källa: ; egna beräkningar. De administrativa kostnaderna beräknas minska med sammanlagt till följd av huvudförslaget. Bland delägare i handelsbolag motsvarar minskningen ungefär en fjärdedel av den administrativa kostnaden för att fylla i blankett N3A. För enskilda näringsidkare kan en andel inte beräknas eftersom kostnaden för att beräkna kapitalunderlaget för räntefördelning är satt till noll i MALIN-databasen. Minskningen i kostnad kan dock antas vara av samma storleksordning som bland delägare i handelsbolag eftersom beräkningen går till på motsvarande sätt och andelen som beräknar kapitalunderlagen är av samma storleksordning i båda grupperna. I det alternativa förslaget minskar inte antalet personer som behöver göra beräkningarna eftersom såväl expansionsfonden som den negativa räntefördelningen finns kvar. Där förenklas endast beräkningen av kapitalunderlagen. Effekten ges av rad 1 i tabellen, och beräknas till en minskning av den administrativa kostnaden med . 7.9Samhällsekonomiska effekter och effekter på sysselsättningen Syftet med förslagen är att förenkla skattereglerna för enskilda näringsidkare för att dels göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet, dels underlätta för den skattskyldi- ge att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Den uttryckta målsätt- ningen avser hela mitt arbete, dvs. förslagen i del- och slutbetänkan- det sammantaget. Om fler blir företagare kan detta öka den samhällsekonomiska effektiviteten genom att påverka produktivitet och sysselsättning i ekonomin. Sysselsättningen kan öka om personer utanför arbets- kraften startar företag, eller om företagen anställer personer som tidigare befann sig utanför arbetskraften. Genom ökat företagande bland personer som står längre ifrån arbetsmarknaden, bland andra utrikes födda, ökar också möjligheterna att nå de integrationspoli- tiska målen. Produktiviteten kan också öka om företagen ökar sina investeringar. Vidare kan ett ökat antal företag leda till ökad konkur- rens, vilket påverkar produktiviteten genom att företagen tvingas bli mer effektiva. Ökad produktivitet i företagen skapar i sin tur utrym- me för reallöneökningar. Det är dock inte givet att en ökning av antalet företag leder till en positiv ekonomisk utveckling om företagen inte växer. Snarare kan ett stort antal företag bestående av ”nödvändighetsentreprenörer” vara ett tecken på att arbetsmarknaden inte fungerar väl och att indi- vider tvingas starta företag för att försörja sig, trots att de hellre skulle ha haft en anställning vid ett etablerat företag.8 Med hänsyn till att gruppen enskilda näringsidkare är så hetero- gen har jag valt att fokusera förslagen i det nu lämnade delbetänkan- det och det kommande slutbetänkandet på delvis olika grupper av enskilda näringsidkare. Enligt min mening är det förslagen i slut- betänkandet som främst kommer att göra det mindre komplicerat att starta enskild näringsverksamhet. Kraftigt förenklade skattereg- ler i ett uppstartskede kan bidra till att fler tar steget att starta före- tag. Det är därför främst det förslaget som kan förväntas ha effekter på sysselsättning och nyföretagande. Förslagen i detta delbetänkande riktas till enskilda näringsidkare med en mer etablerad verksamhet. Förslagen bör således främst syfta till att göra det mindre komplicerat att driva enskild näringsverk- samhet och att minska antalet oavsiktliga fel. Ungefär hälften av företagen som bedrivs i form av enskild när- ingsverksamhet utgörs av enmansföretag. När dessa företag växer 8Shane, , (2009), ”Why Encouraging to Become Entrepreneurs Is Bad Public Policy”, Small Business Economics 33 (2): 141–49. Henrekson, , och , (2014), ”Small Business Activity Does Not Measure Entrepreneurship”. 111 (5): 1760–65. går de ofta över till att bedriva verksamheten i aktiebolagsform. Regelförenklingar riktade till gruppen enmansföretagare kan inte heller förväntas leda till att företagen anställer fler. Däremot kan generellt enklare regler sänka trösklarna för att starta företag och därigenom öka sysselsättningen. Företag med någon form av fastighetsinnehav utgör den andra hälften av gruppen enskilda näringsidkare, och för dessa handlar de olika skattemässiga justeringar som förslagen berör om att skapa förut- sättningar för en effektiv kapitalförvaltning. Förslagens samhällseko- nomiska effekter i denna del handlar om att sänka kapitalkostnaderna för företagen och därigenom förbättra förutsättningarna för en effek- tiv kapitalallokering i ekonomin. Förslagen som rör räntefördelning påverkar möjligheterna för enskilda näringsidkare att få inkomster beskattade i inkomstslaget kapital. I den mån det som i ekonomisk mening är en kapitalav- kastning också beskattas i inkomstslaget kapital minskar kapital- kostnaderna för de mindre företagen och ger en ökad skattemässig neutralitet mellan olika investeringsalternativ. I direktiven anges att principen om neutral beskattning mellan företagsformer ska upprätthållas så långt som möjligt, men det över- gripande syftet med denna utredning är att lämna förslag som kraftigt förenklar inkomstbeskattningen för enskilda näringsidkare. Syftet med expansionsfonden är att ge enskilda näringsidkare samma möjlighet som ägare till aktiebolag att expandera verksamheten med enkelbeskattat kapital. Periodiseringsfondens syfte är att möjliggöra resultatutjämning mellan beskattningsår, men fonden kan också användas för att expandera verksamheten. Till skillnad från vad som gäller juridiska personers avsättningar är avsättningar till periodise- ringsfond inte heller räntebelagda för fysiska personer. Genom förslaget att ersätta expansionsfonden med en utökad avsättning till periodiseringsfond ersätts möjligheten att expandera enskild näringsverksamhet med enkelbeskattat kapital med en utökad möjlighet till expansion med obeskattade avsättningar, som inte heller är räntebelagda. Genom detta förslag stärks likviditeten i ett upp- starts- eller expansionsskede. Dessa skattemässiga fördelar gente- mot verksamhet som bedrivs i aktiebolagsform balanseras av att hela årets resultat efter bolagsskatt/expansionsfondskatt inte kan behållas i företaget på samma sätt som i ett aktiebolag. Förslagen påverkar också den skattemässiga neutraliteten mellan företagare och anställda. Företagare har möjlighet att periodisera inkomster och skattebetalningar mellan olika beskattningsår på ett sätt som anställda inte kan göra. Detta kan motiveras av att företaga- res inkomster varierar mer än anställdas. Vid en progressiv inkomstbeskattning kan en ojämnt fördelad inkomst komma att beskattas högre än om samma inkomst hade varit mer jämnt fördelad mellan olika beskattningsår. Olika avsättningsmöjligheter, däribland periodiseringsfonden, gör det möjligt för enskilda näringsidkare att jämna ut inkomster och beskattning . Den förstärkta periodi- seringsfonden ökar möjligheterna att göra obeskattade avsättningar. Förstärkningen är dock kalibrerad för att den sammanlagda mängden avsättningar ska vara ungefär lika stora som i dagens system. För- slaget bedöms därför inte förskjuta den skattemässiga neutraliteten mellan anställda och enskilda näringsidkare relativt dagens regler. Vidare består inkomster från företagande typiskt sett av en del som utgör avkastning på i företaget satsat kapital, och en del som utgör ersättning för arbetsinsatser. Eftersom företagare har vissa möj- ligheter att styra i vilken form ersättningen betalas ut görs i skatte- systemet en schablonmässig uppdelning mellan ersättning för arbete och kapitalavkastning. I den mån den schablonmässigt bestämda kapi- talavkastningen – räntefördelningsräntan multiplicerad med kapital- underlaget – överstiger den faktiska kapitalavkastningen uppstår också möjligheter att omvandla högre beskattade inkomster av när- ingsverksamhet till lägre beskattade kapitalinkomster, s.k. inkomst- omvandling. Genom förslaget minskar kapitalunderlagen totalt sett, som det räntefördelade beloppet beräknas öka. Det inne- bär att en större andel av underlagen bedöms komma att användas. Den förändrade beräkningen av kapitalunderlaget bedöms medföra att underlaget bättre motsvarar det satsade kapitalet. Den bättre över- ensstämmelsen mellan den ekonomiska och den skattemässiga kapi- talavkastningen medför i sin tur att möjligheterna till inkomstom- vandling minskar. Flest verksamheter som bedrivs som enskild näringsverksamhet finns i storstadsregionerna, där också befolkningen är störst. Rela- tivt sett är det dock vanligare att bedriva enskild näringsverksamhet i landsbygdskommuner. Figur 7.2 visar antalet deklarationer i avseende enskild näringsverksamhet per kommun och 1 000 invånare . Figur 7.2 Antal enskilda näringsidkare per 1 000 invånare 2017 Källa: , SCB, egna beräkningar. Tabell 7.16 visar fördelningen av överskott, underskott och andelen av företagen som använder positiv och negativ räntefördelning per kommungrupp 2017. Kommunerna redovisas efter kom- muner och regioners kommungruppsindelning för 2017.9 Tabell 7.16 Överskott, underskott och räntefördelning per kommungrupp 2017 Mindre stad/tätort Källa: ; egna beräkningar. Tabellen visar att överskotten främst finns i kommuner av kom- muntyperna storstadskommuner och större städer och i pendlings- kommuner till dessa kommuntyper. Landsbygdskommuner med och utan besöksnäring står för en mindre andel av överskottet än av antalet blanketter. Lägst andel av företagen med underskott finns i storstadskommuner. Mönstret speglar de geografiska skillnaderna i branschsammansättning. Jord- och skogsbruk är de enskilt största verksamheterna inom kollektivet enskilda näringsidkare och dessa branscher är mer representerade i landsbygdskommuner. 9I indelningen grupperas kommuner utifrån kriterier som tätortsstorlek, närhet till större tätorter och pendlingsmönster. Indelningen görs för att underlätta jämförelser. För information om 2017 års indelning, se SKR:s hemsida: faktakommunerochregioner/kommungruppsindelning.2051.html. går med underskott under de flesta beskattningsår. I större städer är tjänstenäringar mer representerade och dessa har jämnare inkomst- flöden. Andelen av företagen som gör negativ räntefördelning är ungefär lika stor i samtliga kommuntyper. Andelen som gör positiv ränte- fördelning är lägre i storstadskommuner och högre i landsbygds- kommuner. Effekterna av förslagen som rör positiv och negativ räntefördelning förväntas därför ha störst effekter för företagare i pendlingskommuner och landsbygdskommuner. Förslaget att slopa expansionsfonden och förstärka periodise- ringsfonden omfördelar skattebetalningar . De som påverkas mest av förslaget är de som inte kan göra lika stora avsättningar till den nya periodiseringsfonden som de gör till periodiserings- fond och expansionsfond. Tabell 7.17 visar hur effekterna bland dessa näringsidkare fördelar sig mellan olika kommuntyper 2017. Tabell 7.17 Effekter av förstärkt periodiseringsfond per kommungrupp 2017 Pendlingskommun nära större stad Lågpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Källa: , egna beräkningar. Effekterna visas som Hoover-index, som relaterar andelen av effekten bland näringsidkarna per kommuntyp till kommuntypens andel av det totala antalet deklarationer. Ett värde på 1 visar att före- tagarna inom kommuntypen påverkas i samma utsträckning som genomsnittet för samtliga kommuntyper, medan ett värde under 1 visar på en lägre påverkan och ett värde över 1 på en större påverkan. Tabellen visar att näringsidkare i pendlingskommuner påverkas mest, medan storstadskommuner påverkas ungefär som genomsnittet och landsbygdskommuner påverkas i lägre omfattning. 7.11Effekter på det kommunala självstyret Förslagen påverkar kommunernas förutsättningar genom att kom- munernas skatteintäkter påverkas av förslag som rör skattebasen in- komst av näringsverksamhet. I det fall förslagen medför att inkomster i stället räntefördelas och beskattas som inkomst av kapital tillfaller skatteintäkterna staten. Totalt sett handlar det dock om små belopp. Förslaget som rör slopad negativ räntefördelning beräknas minska kommunsektorns samlade skatteintäkter med . Förslagen som rör förändrad beräkning av kapitalunderlaget för räntefördelning uppskattas röra ungefär dubbelt så stora belopp i inkomstslaget näringsverksamhet, och kan utifrån detta uppskattas minska kommunernas samlade skatteintäkter med ungefär 16 mil- joner kronor. Förslagen som rör periodiseringsfond och expansionsfond för- skjuter skattebetalningar , men påverkar inte i lika hög grad i vilket inkomstslag inkomsterna beskattas. Dessa förslag bedöms därför ha mycket begränsade effekter på kommunernas skatte- intäkter. 7.12Effekter på inkomstfördelning och ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män Inget av förslagen har som uttalat mål att påverka jämställdheten mellan kvinnor och män. Förändrade skatteregler kan dock indirekt påverka den ekonomiska jämställdheten genom att påverka disponi- bel inkomst efter skatt. I den mån effekterna av förslagen skiljer sig åt mellan kvinnor och män beror effekterna på att fler män än kvinnor är företagare, på att kvinnor och män i hög grad är verksamma som företagare inom olika branscher och på att män generellt har högre inkomster än kvinnor. Sammantaget bedöms förslagen ha begrän- sade effekter på inkomstfördelningen och den ekonomiska jäm- ställdheten mellan kvinnor och män. Män dominerar som näringsidkare i flertalet branscher medan kvinnor dominerar inom vård och omsorg och kulturella och per- sonliga tjänster. Utbildning och företagstjänster har en mer jämn könsfördelning. Kvinnor tycks också kombinera företagandet med en anställning i större utsträckning än män.10 Figur 7.3 Könsfördelning bland enskilda näringsidkare 2018 Avser individer med företagandet som huvudsaklig sysselsättning A Jord, skog & fiske B+C Tillverkning & utvinning H Transport & magasinering I Hotell- & restaurang J Info & kommunikation K Finans & försäkring O Offentlig förvaltning & försvar Q Vård & omsorg R+S+T+U Kulturella & personliga… Källa: RAMS; egna beräkningar. Skatteregler som påverkar branscher olika kan också omfördela resurser mellan sektorer där kvinnor respektive män är överrepre- senterade i termer av företagande, sysselsättning eller konsumtion. Möjligheterna att använda räntefördelning och expansionsfond är större i branscher med högre kapitalintensitet, eftersom större till- gångsvärden ger ett större kapitalunderlag. Kapitalkrävande branscher som jordbruk, industri, bygg och transport är manligt dominerade, medan kvinnor i större utsträckning är företagare inom tjänste- näringar som i regel är mindre kapitalkrävande. 10Av de individer som är enskilda näringsidkare i RAMS är kvinnor och I RAMS fördelas arbetskraften efter huvudsaklig sysselsättning. Bland enskilda näringsidkare i är andelen kvinnor och andelen män . är totalräknad och inkluderar alla företag som deklarerar. Eftersom andelen kvinnor är lägre i RAMS än i bör det innebära att en större andel av kvinnorna som deklarerar för enskild näringsverksamhet inte har företagandet som sin huvudsakliga sysselsättning. påverkar i sin tur mäns respektive kvinnors möjligheter att använda systemen. Utökade möjligheter att göra avsättningar till periodi- seringsfond medför ökade avsättningsmöjligheter för företag med lägre kapitalintensitet, främst tjänsteföretag. Relativt sett gynnar detta i högre grad branscher där kvinnor är representerade som företagare. Totalt sett är av de enskilda näringsidkarna i kvinnor och är män. Bland de av näringsidkarna med högst pensionsgrundande inkomst (från indivi- dens samtliga inkomstkällor, inte bara den enskilda näringsverksam- heten) är män och kvinnor. Personer med högre inkomster använder positiv räntefördelning och gör av- sättningar till periodiseringsfond och expansionsfond i större utsträck- ning än andra. Eftersom män utgör en större andel av näringsidkarna med högre inkomster gör också fler män än kvinnor dessa avsätt- ningar. Avsättningar till periodiseringsfond innebär dock ingen skattesänkning utan endast en förskjutning av skattebetalningar . Dessa avsättningar har därför ingen direkt påverkan på disponibel inkomst. Räntefördelning medför däremot en skatte- sänkning vid högre inkomster eftersom marginalskatten i inkomst- slaget näringsverksamhet då är högre än i inkomstslaget kapital. av de som gör avsättning till periodiseringsfond är män och kvinnor. Köns- fördelningen beräknas bli densamma bland de som gör avsättningar till den förstärkta periodiseringsfonden. Män beräknas också utgöra av de som inte kan göra lika stora fondavsättningar till den nya fonden som till dagens periodiseringsfond och expansions- fond sammantaget. Män påverkas därför i högre grad i såväl positiv som negativ riktning av förslaget. Förändringar av kapitalunderlaget för räntefördelning påverkar hur stora belopp som kan räntefördelas. Företagare med högre in- komster har incitament att använda positiv räntefördelning, medan räntefördelning vid lägre inkomster medför lägre socialförsäkrings- förmåner och lägre allmän pension. Förslagen som berör positiv räntefördelning påverkar därför främst disponibel inkomst bland personer med högre inkomster. Det är dock generellt sett inte stor- leken på kapitalunderlagen som begränsar räntefördelningen utan storleken på överskottet av näringsverksamheten. Negativ räntefördelning förekommer bland individer i hela inkomstfördelningen och den ökning i disponibel inkomst som följer av förslaget är också relativt jämnt fördelad bland personer i hela inkomstfördelningen. Förslagen bedöms inte ha några effekter på möjligheterna att till- handahålla offentlig service eller på brottsligheten och det brotts- förebyggande arbetet. 8.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Paragrafens första stycke innehåller en uppräkning av vilka skatter som ska betalas av en fysisk person. Ändringen innebär att den tredje punkten i stycket tas bort. Expansionsfondsskatt ska inte längre be- talas eftersom reglerna om avsättning till expansionsfond slopas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.1. I paragrafen finns bestämmelser om skattskyldighet för begränsat skattskyldiga. Den sjätte punkten i första stycket ändras eftersom reglerna om avsättning till expansionsfond slopas. Begränsat skattskyldig är där- för inte längre skattskyldig för återföring från en sådan fond. Övriga ändringar av punkter är av språklig karaktär och innebär inga änd- ringar i sak. Den åttonde punkten i samma stycke ändras på grund av att begreppet ”positivt räntefördelningsbelopp” utmönstras och ersätts med enbart ”räntefördelningsbelopp”. Innebörden av punkten ändras inte. Förslagen behandlas i avsnitt 5.1 och 5.3.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om avdrag för kapitalförlust och negativt räntefördelningsbelopp för begränsat skattskyldiga. Änd- ringen innebär att bestämmelserna som avser avdrag för negativt räntefördelningsbelopp tas bort, eftersom den negativa räntefördel- ningen slopas. Förslaget behandlas i avsnitt 5.3.3. I den nya paragrafen anges att det följer av god redovisningssed vilka tillgångar och skulder som ska räknas till enskild näringsverksamhet, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lagen. Vad som är god redovisningssed för en viss enskild näringsidkare avgörs av om näringsidkaren upprättar förenklat årsbokslut eller inte. Den som upprättar förenklat årsbokslut ska tillämpa vägledning K1 – Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut (BFNAR 2006:1). För den enskilda näringsidkare som inte får, eller inte vill, upprätta förenklat årsbokslut gäller reglerna om årsbokslut i bokföringslagen (1999:1078). Dessa ska tillämpa vägledning Årsbokslut (BFNAR 2017:3).