sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — Nedan ges en mer övergripande beskrivning för klimataspekter kopplade till återvinning av fosfor och andra näringsämnen i slam. Utsläppen av växthusgaser påverkas på olika sätt vid återvinning och användning av växtnäring från slam och andra avloppsfraktioner som gödselmedel, •produktionen av mineralgödsel kan minska, •avloppsslam på innebär en kolsänka, 70Jönsson, H. (2019). Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och åter- från avlopp. och teknik, SLU. 71Steffen et al. (2015). Planetary Boundaries: guiding human development on a changing Pla- net. 72Livscykelanalys, Life Cycle Assessment, LCA. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen •kväve som återvinns behöver inte renas bort, samt att •långtidslagring av avloppsslam kan ge klimatpåverkande utsläpp. Produktionen av mineralgödsel kan minska Behovet av mineralgödsel minskar om avloppsslam, fosfor eller annan näring som utvunnits ur slam sprids på . Det innebär att utsläppen från produktion av mineralgödsel minskar. De utsläpp som på detta sätt undviks kan benämnas ”sluppna utsläpp”. Skulle all fosfor återvinnas ur det slam som sprids på jordbruksmark i och i motsvarande mån ersätta mineralgödselfosfor, skulle utsläppsminskningen motsvara CO2e. Återvinning av ett kilo växttillgängligt kväve ger större sluppna utsläpp än åter- av ett kilo fosfor eller kalium, eftersom produktion av mot- svarande mängd mineralkväve ger så stora utsläpp av växt- husgaser som produktion av ett kilo fosfor. Produktion av ett kilo kalium ger i sin tur bara hälften så stora utsläpp som de från produk- tion av ett kilo fosfor.73 Avloppsslam på innebär en kolsänka Om avloppsfraktioner innehåller organiskt material, innebär åter- genom spridning att organiskt kol kan lagras in i marken. Gödselmedlets organiska material kommer huvudsakligen från kolets snabba biogena kretslopp. Det förhindras från att direkt omvandlas koldioxid. I stället kan det lagras in i marken som mull, vilket mot- verkar växthuseffekten. Förutom själva inlagringen av kol så för- bättrar mullen markens struktur vilket leder till bättre genomsläpp- lighet av vatten och därmed minskad risk av t.ex. lustgasavgång från vattensjuka jordar. Det leder också enligt försök som genomförts i till viss skördeökning, vilket är positivt ur klimatsynpunkt med mer avkastning per miljöbelastande insatser. Det gör också jorden mindre känslig mot missväxt vid torka då de kolbindande organiska ämnen som tillförs åkermarken även ger ökad vatten- hållande förmåga och motverkar uttorkning av marken. 73Jönsson, H. (2019). Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och återvinning från avlopp. och teknik, SLU. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen terna sjunker i stora delar av de svenska jordarna, särskilt i de delar av landet där tillgången på stallgödsel är liten. Utvecklingen har delvis sin grund i specialiseringen inom jordbruket med en upp- delning mellan enheter för växtodling och de områden som har hög andel djurhållning. Möjligheterna att tillföra mullämnen genom av- loppsslam framhålls därför som angelägen av verksamhetsutövare inom jordbruket.74 Tillförseln av kol till jordbruksmarken ses som positiv ur flera utgångspunkter. En ökning av mullhalten kan ge betydande skörde- ökning, vilket gynnar lantbrukets lönsamhet och dessutom är klimat- positivt. Den vattenhållande förmågan i marken ökar vid ökad mängd kol, vilket gör marken mer motståndskraftig mot torka. Långlig- gande försök med slamgödsling visar en betydande ökning av mark- kol , t.ex. i försök som sträcker sig vid Ultuna.75 Samtidigt råder betydande osäkerhet kring hur mycket av kolet från avloppsslam på som binds i marken . Forskningen anger värden med stor variation, där spannet för hur stor del av tillfört organiskt kol som finns kvar kan uppskattas till mellan 7–. Om av det organiska materialet finns kvar i marken , motsvarar den aktuella spridningen av avloppsslam att CO2 lagras in i marken i stället för att direkt bidra till växthuseffekten. Förbränns i stället slammet och den fosfor som utvinns ur slamaskan återförs till , kan utsläppen av växthusgaser till viss del minskas på grund av att det blir minskade utsläpp från produktion av mineral- gödselfosfor. avgår i detta alternativ vid förbränningen allt kol till atmosfären som koldioxid.76 En intressant jämförelse gäller den koltillförsel som blir följden av slamspridning, jämfört med om spridning i stället sker av kol från pyrolyserat slam. Landets årliga slamproduktion innehåller kol, vilket innebär att cirka en tredjedel f.n. sprids på . Den potentiella tillförseln av kol på slamgödslade ytor motsvarar kol per hektar. Skulle förbränning ske av 74Utredningens diskussioner med företrädare för bl.a. LRF, Frö- och oljeväxtodlarna och Spannmålsodlarna. 75Kätterer, T. m.fl. (2011). Agriculture, Ecosystem and Environment, 141:184–192. 76Jönsson, H. (2019). Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och återvinning från avlopp. och teknik, SLU. Rapport 105, s. 28 f. Se även de källor som anges i rapporten. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen slammet, avgår allt kol till atmosfären. Vid pyrolys stannar en bety- dande andel av kolet kvar och kan tillföras åkermarken för , i de fall ”biokolet” skulle spridas där.77 Utredningen har disku- terat men inte haft möjlighet att fördjupa denna fråga med tanke på direktivens avgränsning. Återvinning av kväve ger större s.k. sluppna utsläpp av växthus- gaser än återvinning av fosfor. Det gäller även för avloppsslam, trots att slammet innehåller relativt mycket fosfor. ställde sig vid klimatmötet i bland annat bakom det globala initiativet ”– mark för tryggad livsmedelsför- sörjning och klimat” inom ramen för den s.k. Action Agenda, som syftar till att öka kolinlagringen i jordbruksmark.78 Ini- tiativet innebär att vi genom att öka markens kolhalt med kan motverka ökningen av koldioxid i atmosfären. Frågan om kolinlagring i jordbruket lyfts även fram i Miljömålsberedningens klimat- och luftvårdsstrategi.79 Tillförsel av kol till åkermarken har även andra effekter än de som diskuterats ovan. Slammets mullämnen bidrar till bättre jordstruk- tur, fler markorganismer och bättre vattenhållande förmåga. Det ger sammantaget en bättre bördighet för åkermarken, vilket har bety- delse för jordbruksföretagens ekonomiska förutsättningar. Sjunkande mullhalter utgör ett problem i landets intensiva växtod- lingsområden.80 Kväve som återvinns behöver inte renas bort Återvinningen av fosfor ur slam skulle som tidigare nämnts kunna ge avsevärda effekter i minskning av mineralgödselfosfor och där- med ge stora utsläppsminskningar av koldioxid. En stor och ofta inte lika diskuterad potential för minskade utsläpp av växthusgaser är avloppsreningsverkens hantering av kväve. sker utsläpp av lust- gas, en stark växthusgas, i olika skeden av kvävereningen och då främst kopplat till behandlingen av rejektvatten från rötning. Vidare krävs en extra kolkälla för den kväverening i form av denitrifikation, som 77Hansson, B. (2019). Effekten av kolsänka och åkermarkens långsiktiga bördighet beroende på slamhantering och slamavsättning vid svenska reningsverk. 79SOU 2016:47, behandlades även i SOU 2014:50. 80Se , Värdering av ekosystemtjänster, http://c-bank. /factsheet.pdf, samt Jordbruksaktuellt, . Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen flertalet större reningsverk har för att klara utsläppskrav till recipient. Om kvävet kunde återvinnas i reningsprocessen, så kunde man förhindra växthusgasutsläpp i form av lustgas och undvika växthusgasutsläpp från produktion av mineralgödselkväve. Den extra kolkälla för denitrifikation som nämnts, skulle inte heller behövas, vilket reducerar utsläppen av den fossila CO2 som annars krävts för att producera kolkällan. Förhållandet illustrerar de kom- plexa och klimatrelevanta processer som bedrivs inom avlopps- reningens ram. I ett långsiktigt perspektiv är det avgörande att också denna typ av mycket omfattande och offentligt förvaltade anlägg- ningar och resurser utvecklas cirkulärt och klimatpositivt. Utred- ningens direktiv innebär en i detta sammanhang snäv avgränsning till hanteringen av avloppsslam, dessutom på ett sätt som inte ska störa tidigare processteg i avloppsreningen. Källa: , H. (2019). Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och återvinning från avlopp. och teknik, SLU. Rapport 105, inkl. errata. Ovanstående tabell pekar på den samlade potentiella klimatpåverkan som kan uppstå vid återvinning av växtnäringsämnen. Beräkningar och bedömningar har utvecklats inom ramen för ett uppdrag från utredningen till . En rad studier visar att källsortering och användning av klosett- vatten, eller urin, minskar klimatpåverkan när hela systemet för åter- inkluderas. Källsorterande och näringsåtervinnande system skulle i det avseendet vara fördelaktigare än ett konventionellt avlopps- system kombinerat med användning av mineralgödsel i växtodlingen.82 81Varje kg återvunnet kväve har potential att minska klimatutsläppen med det antal kg CO2e som anges. CO2e/kg växttillgängligt kväve gäller för den lilla mängd rejektvattenkväve som renas bort i anammoxprocesser. För kväve som renas bort i biosteget är klimatpåverkan >12 kg CO2e/kg växttillgängligt kväve medan den är >22 kg CO2e/kg kväve som renas bort från rejektvatten i en SBR-process. 82Jönsson, H. (2019). Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sårbarhet och återvinning från avlopp. och teknik, SLU. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen Utredningens arbete har inte omfattat utredning av återvinning av kväve i reningsanläggningarnas processer. Betydande förändrings- möjligheter finns dock även vid utformning av mer konventionella anläggningar. En intressant framtida sådan möjlighet för kväveåter- bör nämnas. har utvecklat metodik för att rena avloppsvatten från ammonium- kväve och återvinna kvävet så att det kan recirkuleras som gödselmedel. Dagens metoder för kväverening bygger på bakteriella uttag av kväve, vilket genererar lustgasutsläpp. Den nu aktuella meto- den använder i stället kemisk fällning med adsorptionsmedel, där ut- av kvävegödselmedel sker med möjligheter att återanvända adsorptionsmedlet i reningsprocessen. Processen kommer att testas i en demonstrationsanläggning med finansiellt stöd från bland annat . Samverkan sker med Biofos och Lantmännen.83 Långtidslagring av avloppsslam kan ge klimatpåverkan Spridning av avloppsslam på kan endast ske under vissa perioder . föreskrifter för spridning ställer här krav på när spridning får ske i förhållande till årscykeln för odlade grödor. Långtidslagring av slam utgör vidare en av de metoder som tillämpas för hygienisering av slam. Långtidslagring kan generera betydande emissioner av klimat- påverkande gaser, vilket ger utslag i LCA-analyser för slamspridning (kapitel 14). Dagens regelverk adresserar inte detta problem, vilket behöver beaktas som ett led i va-huvudmännens och lant- brukets långsiktiga klimatarbete. Hanteringsregler finns redan för förvaring och lagring av stallgödsel i flytgödsel- och urinbehållare, som svämtäckning. Bestämmelser om täckning gäller i och delar av där förlusterna av ammoniak och den ammoniak- relaterade belastningen på miljön är större än i resten av landet.84 83EasyMining (2019). Cirkulär metod för återvinning av kväve genom rening av ammonium- innehållande vatten. 84Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen 10.3.4Fosfor – tillgänglighet för grödor på Det reaktionsbenägna grundämnet fosfor (P) ingår som en nöd- vändig beståndsdel i all levande vävnad och utgör en viktig förut- sättning för ämnesomsättningen hos djur och växter. Fosfor före- kommer i betydande grad som sediment i havsbottnarna, finns även naturligt som fosfatmineral, främst i apatit och fosforit, löst i mark- vätskan och bundet i olika föreningar i marken. Oorganiska fosfor- föreningar kan finnas med fosfor bundet till t.ex. kalcium, järn och aluminium, de kan liksom organiska föreningar vara hårt bundna och svårtillgängliga för grödor. I mark sker bindningen typiskt till ler- partiklar. Fosfatets löslighet är starkt pH-betingat, där tillgänglig- heten är störst mellan pH och 7. Merparten av allt fosfor i mark är normalt sett svårtillgänglig, endast en mindre del (0,) är upplöst och kan nyttiggöras genom växternas upptag. Åkermarkens fosforinnehåll varierar betydligt men kan normalt innehålla 1–fosfor per hektar.85 Det kan vara svårt att besvara hur mycket fosfor som på kort och litet är tillgängligt för växterna i avloppsslam som sprids på . Markens funktion är komplicerad. Omsättning måste ske av den bundna fosforn till vattenlösliga fosfatjoner, som växterna tar upp. Växterna kan själva delta i omvandlingen genom att utsöndra syror från rötterna. Dessutom finns en mängd mikroorganismer som bakterier, svampar, virus m.m. som tillsammans med vittringen kan bidra till att bundna görs växttillgängliga.86 Fosfor betraktas numera som en ändlig resurs, då det gäller till- gänglighet till fosfor som låter sig utvinnas på ekonomiskt rimligt sätt. Det skapar starka incitament att tillvarata fosfor genom åter- . Det kan t.ex. gälla den fosfor som finns i fosforrika avlopps- strömmar, så att den kan återcirkuleras till produktiv jordbruks- mark.87 I avloppsreningsverk med kemisk fällning av fosfor tillsätts nor- malt aluminium- eller järnbaserade fällningskemikalier. Under fäll- ningen binds fosforn starkt och följer med de avskilda partiklarna genom resterande processteg som förtjockning, rötning och avvatt- 85Linderholm, K. (2011). Fosfor och dess växttillgänglighet i slam – en litteraturstudie. Svenskt Vatten Utveckling, Rapport 2011-16. 87Referenser i bl.a. , S. (2011), se nedan, samt , G. m.fl. (2019), Gødningsvaerdi af fosfor i restprodukter. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen Detta gör att fosforn i slammet blir mer svårtillgänglig för växtupptag. sker kemisk fällning i flera skeden av renings- processen och allt slam, inklusive eventuellt bioslam producerat från den biologiska reningen, samlas ihop. I slammet som produceras återfinns merparten av den fosfor som kommer till reningsverket, i genomsnitt mer än 95 procent.88 I avloppsreningsverk med biologisk fosforrening används fosfor- ackumulerande bakterier, som samlar upp fosfat under aeroba för- hållanden i särskilda processtankar. Då bakterierna separeras från spillvattnet i form av biologiskt slam, avskiljs även en betydande del av fosforn. Sådan fosfor bedöms som relativt lättillgängligt för grödor. I allmänhet tillsätts dock även i dessa processer vissa fällnings- kemikalier under processen, som järn- eller aluminiumsalter, vilket kan göra fosforn svårtillgänglig genom hårda bindningar.89 Dagens regelverk medger slamgödsling på åker motsvarande fosfor per ha och år, vilket beräknas som ett årsmedelvärde utslaget i snitt för hela spridningsarealen.90 Det finns också begränsningar för tillförsel av avloppsslam i form av maximal mängd totalfosfor per hektar, beroende på jordens fosfor- klass.91 Komplettering kan ske med mineralgödsel. Fosforgödsling genom mineralfosfor har grödorelaterade riktvärden med högre givor för t.ex. potatis. En rad studier har inriktats på kort- och lång- siktigt nyttiggörande av fosforn i , vanligare är dock fokus på hur tillgängligt kvävet är. Forskningen kring fosfor har bland annat inriktats på de skillnader som kan finnas i fosfortillgänglighet mellan kommersiella gödningsmedel, stallgödsel och avloppsslam. Aktuella studier vid , , tyder ändå på att 10–av fosforn från det avloppsslam som sprids är tillgängligt för grödan redan under ett första år. Av intresse är också att slammets kolinnehåll till viss del stannar mer långsiktigt i marken och att upptaget av tungmetaller i grödan var lågt.92 88Naturvårdsverket, 2016. Rening av avloppsvatten i . 92Börjesson, G. och Kätterer, T. (2018). Soil fertility effects of repeated application of sewage sludge in two 30-year-old field experiments. Agroecosyst., 112: 369–385, samt tidigare publikationer –2016. Korrektion publicerades i Nutr. , om att den angivet tillgängliga fosforn ska räknas upp med en tio- potens till följd av ett kalkylfel i ursprungsartikeln. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen Resultaten från denna typ av studier är inte entydiga, mycket beroende på de skilda förutsättningar som gällt. Det gäller dels skilda typer av kommersiell mineralgödsling, varierande typer av avlopps- slam där olika typer och mängder av fällningskemikalier eller kalk kan ha använts samt skilda jordarts- och pH-betingelser. Vissa studier bygger på krukförsök, andra på studier i fält. Studierna visar att fos- forn i slamgödslade marker antingen kan vara mycket svårtillgänglig under odlingsåret, eller mer lättillgänglig. Långliggande slamförsök har bedrivits , främst i . En rad studier har genomförts för att belysa sådana mer långsiktiga effekter. Slammets kvalitet och innehåll av oönskade tungmetaller genomgår en successiv förbättring . Studierna har visat på positiva effekter av slamgödsling, främst till följd av ökad tillförsel av organiskt material.93 Gödslingseffekterna från fosfor och andra näringsämnen i slammet befanns positiva, men låga vid en jämförelse med mineralgödsel.94 Resultaten konfirmerar tidigare resul- tat från lokalerna med långliggande slamförsök.95 Ytterligare studier visar att användning av kemikalier för att fälla ut fosfor i avloppsslam kan påverka tillgängligheten. Fosforn kan visa sig hårt bunden och svårtillgänglig då slammet spridits på åker. Fäll- ning med magnesiumoxid till struvit rapporteras dock kunna ha god tillgänglighet. Fosforupptag är starkt relaterat till jordens pH och kan hämmas av kalkning, men även motsatta resultat har rappor- terats. Gödselprodukter med litet organiskt innehåll, som askor och rötrester, kan ge snabbare effekt än stallgödsel och slam. Skillna- derna kan dock jämnas ut . Järn- och aluminiumfällt slam har i studier visat sig ge högre fosforgödslingseffekt än kalkfällt slam, som motsvarande givor med mineralgödselfosfor gav bättre resultat. Mer positiva effekter av kalkbehandlat slam har rapporte- rats i en rad tidigare studier för 15–, vilket kan samman- hänga med de aktuella jordarnas karaktär.96 93Andersson, P-G. (2015). Fältförsök med kommunalt avlopps- slam från och –2014. 94Börjesson, G. och Kätterer, T. (2018). Soil fertility effects of repeted application of sewage sludge in two 30-year-old experiments. 112:369–385. 95Börjesson, G. m.fl. (2014). Four Swedish long-term field experiments with sewage sludge reveal a limited effect on soil microbes and on metal uptake by crops. J, Soils Sediments, 14:164–177. 96Delin, S. m.fl. (2014). Fosforgödslingseffekt av olika restprodukter. för mark och miljö, SLU. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen Slamspridning på har också visat sig kunna påverka markens pH, vilket indirekt påverkar grödans förmåga att tillgodo- göra sig tillgängliga näringsämnen, däribland fosfor.97 Överskott på fosfor i marken kan på komma att nyttiggöras grödor under kommande växtsäsonger. Överskott av fosfor i marken inne- bär dock alltid vissa miljörisker vid erosion och urlakning av fosfor till sjöar och vattendrag.98 Typen av fosforgödning har i vissa studier visat sig mindre viktig än att långsiktigt upprätthålla fosfortillgången, så att grödan kan ta upp fosfor då fuktighet, temperatur med flera variabler i marken är optimala. Lättillgänglig mineralfosfor kan vara avgörande i ett kor- tare perspektiv under torrare förhållanden och i fosforfattiga jordar. Fosforåterföring från askor bedöms enligt dessa studier som kost- samma i termer av energi och utsläpp av CO2, jämfört med slam- spridning.99 Danska studier visar vidare att man inte mer generellt kan anta att fosforgödselprodukter av olika slag som återvunnits ur avloppsslam är effektivare ur grödosynpunkt än att gödsla direkt med slammet.100 En aktuell och sammanfattande översikt kring forskningslittera- turen för gödslingseffekter av recirkulerade fosforprodukter publicera- des av 2019. Det konstateras att det är svårt att på ett rättvisande sätt jämföra recirkulerade produkters fosforeffekt eller växttillgäng- lighet, främst på grund av fosforns reaktion med sin omgivning. Direkt fosforprodukten kommer i kontakt med marken påbörjas processer i olika riktning där fosfor både kan frigöras i tillgänglig form och fällas ut i svårlösliga föreningar. Jordens pH, mineralsammansätt- ning, redoxförhållanden, temperatur och fosforkoncentration på- verkar dessa processer. All fosfor kommer dock att bidra till poolen av växttillgänglig fosfor, där även det förrådsgödslande bidraget är värdefullt. Det innebär också att olika fosforprodukter fungerar på skilda sätt med avseende på de marker produkterna används på. Det gör det svårt att jämföra fosfor- 98Krogstad, T. m.fl. (2005). Influence of chemically and biologically stabilized sewage sludge on plant-available phosphorous in soil. 25:51–60. 99Linderholm, K. (2012). Flows to Swedish food chain, fertilizer value, effect on Mycorrhiza and environmental impact of reuse. Th. Inst. för landskapsplanering, SLU. 100Lemming, C. m.fl. (2017). Plant availability of phosphorus from dewatered sewage sludge, untreated incineration ashes, and other products recovered from a wastewater treatment system. 180:779–787. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen produkter, eftersom det ännu saknas tillförlitliga metoder för sådan jämförande kvalitetssäkring.101 Utredningens direktiv fokuserar då det gäller fosfor på utvinning och återvinning. Uppdraget omfattar således inte att närmare analy- sera hur återvunnen fosfor ska återföras i kretslopp och inrangeras i en global eller europeisk fosformarknad. Frågeställningarna är dock viktiga att belysa för att underlätta beslut och ställningstaganden kring framtida reglering av avloppsslam och dess fosforinnehåll. Utredningen beskriver därför de mer allmänna iakttagelser som gjorts under arbetet och redovisar vissa förhållanden som kan vara viktiga att väga in vid en framtida regelgivning. har efter beslut om nya regler för slamhantering och fosfor initierat studier kring återvinning och återföring av fosfor från avloppsslam på nationell nivå. Miljömässiga och ekonomiska, liksom marknadsmässiga förutsättningar och konsekvenser omfattas. Bland annat studeras återvinning och återföring av fosfor till produktiv mark samt i vilken utsträckning det kunnat ersätta fossilbaserad fosforgödning. Marknaden för den fosforgödning som återvunnits från avloppsslam är ännu omogen och svårbedömd i . överstiger kostnaderna för produktion av flertalet återvunna fosforprodukter kraftigt marknadspriset för motsvarande mineralgödselfosfor. Det är endast utvinning i avloppsreningsver- kens vattenburna strömmar, t.ex. struvitfällning, som kan innebära ekonomisk bärkraftighet. Orsakerna är då främst att detta ger andra besparingar i driften, utöver produktionen av fosforgödselmedel. Erfarenheterna av att återföra struvit från rejektvatten i avlopps- reningsverk är dock huvudsakligen negativa. Det finns ingen direkt efterfrågan på dessa produkter och den prisbild de representerar. De mer omfattande försök med struvitproduktion som skett, bland annat i , har i regel inneburit att struviten avyttrats utan egent- 101Myrbeck, Å. och , E. (2019). Användning av recirkulerade fosforprodukter från av- lopp – gödslingseffekt och upplägg av odlingstester. Återvinning och cirkulär återföring av fosfor och andra näringsämnen Mer marknadsmässiga bedömningar och resultat för struvitåterföring har dock funnits i andra länder, som och genom företaget