sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Vilka mängder textil som samlas in är okänt (se avsnitt 5.5.1). Begagnade textilier som lämnas i syfte att återanvändas och säljs second hand är inte textilt avfall. 6.4Textilinsamling av ideella secondhandaktörer skänker varje svensk person i genomsnitt begagnade kläder och hemtextilier som gåvor till ideella aktörer i syfte att bidra till både miljö och social nytta (2018). Se mer om ideella aktörer i avsnitt 5.5.3. samlade ideella secondhandaktörer in textil och textilavfall (2018), vilket är ökning på jämfört med då samlades in. 9Textil recycling Hämtad . Insamling av textil och textilavfall Ideella aktörer står för den ojämförligt största insamlingen av begag- nade textilier i och beräknades stå för av de totalt insamlade textilierna i (2014). Tabell 6.1 Svenska välgörenhetsorganisationers insamling och hantering av textil och textilavfall Vikt (ton) Varav export av osorterad textil Varav export av försorterad textil 6.4.1Ideella organisationers intäkter bidrar till social nytta Av de textilier som lämnats som gåva till ideella organisationer säljs vidare i organisationernas egna secondhandbutiker eller förmedlas till behövande i . En betydligt större andel – – av det insamlade materialet säljs till sorteringsanlägg- ningar utanför gränser. Intäkterna från försäljningen av insamlade textil uppskattas stå för omkring 30–av de ideella organisationernas totala intäkter och används till att finan- siera organisationernas verksamhet (Andermatt 2020). Insamling av textil och textilavfall ideella organisationernas överskott bidrar förutom till den sociala nyttan i även till hjälp i krissituationer såväl som till att stödja mer långsiktiga projekt internationellt Ideella secondhandaktörer har olika affärsmodeller och insamlingen av textiler kan ske genom inlämning över disk, via insamlingsbehållare i butik, via uppställda behållare på återvinningsstationer eller på andra platser i kommunen såväl som på privat mark, återvinningscentraler eller genom fastighetsnära insamling. Flera secondhandaktörer kom- binerar olika insamlingsförfaranden. I de fall som insamlingsbehållare placeras på mark ansöker insamlingsaktören om tillstånd hos kommunen, vanligen , om att få ställa upp behållaren. Till största delen samlar ideella secondhandaktörer in begagnad textil och skor för återanvändning. Men sedan 5–samlar flera organisationer in även textilavfall. Läs mer om definitionen av avfall och vilka krav en avfallshanterare ska uppfylla i kapitel 8. Vissa ideella organisationer sorterar allt eller delar av det insamlade materialet själva i butik eller på egna s.k. sorteringsdepåer. Det är dock stora variationer mellan olika organisationer hur sorteringen utförs och var den sker. Av de textil och textilavfall som samla- des in sorterades direkt i , varav såldes i organisationernas egna secondhandbutiker och återanvändes i . av insamlade textilier exporterades för vidare sortering, främst till (2018). Vissa ideella organisationer sorterar allt eller delar av det insam- lade materialet själva i butik eller på egna s.k. sorteringsdepåer. Det är dock stora variationer mellan olika organisationer hur sorteringen ut- förs och var den sker. Av de textil och textilavfall som sam- lades in sorterades direkt i , varav såldes i organisationernas egna secondhandbutiker och återanvändes i . av insamlade textilier exporterades för vidare sortering, främst till öst och central (2018). Insamling av textil och textilavfall Textilmaterial som exporteras kan delas upp i följande tre katego- rier: försorterad, osorterad och bistånd. Osorterad textil utgör 79 pro- cent av de textilier som exporteras. Att andelen osorterad textil är så stor beror dels på att sortering är arbetsintensiv och att lönekostna- derna är höga i , dels på att osorterad textil betingar ett högre pris per ton på den globala marknaden. Att osorterad textil är efter- traktat beror på en förväntat högre andel textilier med högt andra- handsvärde (s.k cream-produkter) då ingen sorterat ut godbitarna (Mistra 2019c och ). Enligt en rapport från Mistra Future Fashion står av det material som ideella organisa- tioner samlar in för av värdet av det insamlade mate- rialet. Denna andel säljs främst i eller i secondhandbutiker i . Ytterligare 50–av materialet utgörs av kläder som exporteras till andra marknader och de står för av värdet (Mistra 2018b). av det exporterade mate- rialet utgörs av försorterad textil (2018). Sortering av det exporterade svenska textilmaterialet sker främst i . Detta innebär att större delen av det avfall som uppstår i sorteringsprocesserna uppkommer inom EU och där- för kan förväntas behandlas enligt EU:s avfallshierarki. Efter sortering säljs textilierna på den globala marknaden. Kvali- teten på textilierna avgör slutdestinationen. Den bästa kvaliteten stannar i eller i , framför allt finns en stor efter- frågan på begagnad textil i inklusive . Lägre kvaliteter exporteras till , och . Men marknaden för begagnad textil är dynamisk och slutdestinationen för textilier ändras ständigt till följd av ökad eller minskad efter- frågan på begagnade textilier när den ekonomiska situationen i mot- tagarländerna förändras (2016b). Några ideella organisationer som samlar in textil i kräver uppförandekoder av sina sorterare och återförsäljare. Dock fokuse- rar uppförandekoderna oftast på arbetsvillkor för anställda. Några organisationer ställer också krav på vad som händer med textilierna i slutdestinationslandet (). Insamling av textil och textilavfall köpte varje svensk i genomsnitt begagnad textil från de ideella organisationerna, vilket är samma mängd som (2018). Det finns dock indikationer på att det kan ha skett ett trendbrott och att efterfrågan på begagnade textilier nu ökat i (Andermatt och 2020) i samband med att utsåg det återvunna plagget till årets julklapp 201810. Större andelen () av de textilier, osorterade såväl som försorterade, som exporterades 2016 av ideella organisationer återanvändes på den globala marknaden (se tabell 6.1). Att textilier skickas som bistånd till behövande är mindre vanligt än det var för sedan. Senast uppdaterade data är då textil för återanvändning exporterades som bistånd (2018). Endast av det textilavfall de ideella organisationerna samlade in 2016 gick till materialåtervinning i och blev då troligen till trasor (se tabell 6.1). Av de totalt textilier som ideella organisationer expor- terade användes runt som råvara i återvinningsindustrin globalt. Återvinning som främst innebär att materialet blir till trasor, isoleringsmaterial eller till stoppning i bilar alternativt används i olika kompositmaterial. Endast 1–av alla uttjänta textilier globalt återvinns till ny textil fiber (Mistra 2019c). Se mer om återvinning av textil i avsnitt 4.8. av det exporterade materialet klassades i sorteringen som obrukbart material och gick till energiåtervinning/förbränning (se tabell 6.1). 6.4.6Samarbeten med kommuner och andra aktörer Ideella secondhandaktörer är professionella insamlare och samarbetar ofta tätt med kommuner (se avsnitt 6.3.1) och butikskedjor (se av- snitt 6.4.1). Omkring två tredjedelar av kommunerna upplåter plats 10www.svt.se/nyheter/inrikes/arets-julklapp-det-atervunna-plagget Hämtad: . Insamling av textil och textilavfall till utvalda ideella organisationer för textilinsamling för återanvänd- ning och i vissa fall även till insamling av textilavfall i anslutning till återvinningscentraler (2019). påbörjades ett samarbete mellan Förpacknings- och tid- ningsinsamlingen (FTI) och utvalda ideella aktörer i , som utökades till att omfatta fler regioner. Samarbetet innebär att FTI hyr ut uppställningsplatser på återvinningsstationer till ideella organisationer, som i sin tur får behålla det insamlade textila materialet (Rosinski ). Tabell 6.2 Sammanställning av information om de tre största ideella secondhandaktörerna 1 400 (8 butiker) 987 (39 butiker, 900 ÅVC och ÅVS, samlar in över disk ca 80 övriga) 7 000 (varav 11 000 (2013) i ton/år via behållare /ÅVC/FNI butik/ftg/ideella org) 31 (45–74 personer per 2 500 (motsvarande 300 (ca 10 000 fri- dag som arbetar i re- Frivilliga ca 120 pers.) bara med textil) 4 depåer och 5 sorterings- 40–av insamlat Sorteras i butik. 15 depåer där mate- Export ton/år ÅVC Återvinningscentral, ÅVS Återvinningsstation, . 7 Regeringsuppdrag och projekt I kommittédirektivet för utredningen framgår att: Det finns många utredningar och rapporter om miljöproblemen av textil, vissa specifikt om producentansvar. Utredaren bör ta avstamp i det befintliga kun- skapsunderlaget … Detta kapitel syftar till att presentera regerings- uppdrag och projekt med relevans för utredningens arbete. Kapitlet utger sig inte för att vara heltäckande. 7.1.1Textile & Fashion 2030 – ett enat för en hållbar textil- och modeindustri har gett uppdraget att leda och etablera Textile and Fashion 2030 – den nationella plattformen för hållbart mode och hållbara textilier.1 Uppdraget är femårigt och en del av Science Park vid . Regeringsuppdraget drivs i samarbete med Textilhögskolan, , () och Textil- och (). Textile and Fashion 2030 sätter i framkant när det gäller utveckling inom textil- och modesektorn och verkar för att uppnå de nationella miljömål och Agenda 2030-mål som be- rör textil och mode. Textile and Fashion 2030 främjar samverkan, sam- arbete och insatser för en miljömässigt hållbar värdekedja på textil- området. Plattformen tillgängliggör forsknings- och utvecklingsresultat och utgör en brygga mellan forskning och tillämpning. Textile and Fashion 2030 främjar hållbara affärsmodeller och förenar miljönytta med affärsnytta. Plattformen arbetar med att stärka de små och medel- stora företagens arbete för att uppnå cirkulärt flöde och miljömässigt 1Textile and fashion 2030 Hämtad . hållbar utveckling och syftar till att minimera miljöbelastningar i pro- duktionen. Textile and Fashion 2030 är under genomförande och drivs i hög grad tillsammans med näringslivet och har siktet inställt på konkret förändring i närtid som kombinerar affärsnytta med socialt och eko- logiskt ansvarstagande. Den nationella plattformen är en av de stöd- jande åtgärder som är av vikt för att få önskade effekter i producent- ansvaret, inte minst mot bakgrund av att många åtgärder inte kan regleras juridiskt på svensk och europeisk marknad utan behöver bygga på branschinitiativ. Inom ramen för plattformen har väsentlig- hetsanalyser utifrån samtliga mål i Agenda gjorts, en framstegs- modell arbetats fram som stöd i förändringsarbete i företag och ett antal konkreta nationella utvecklingsprojekt genomförts tillsammans med företag. Klimatfrågan är ett av de 17 målen i Agenda . Fossilfritt lägger återkommande förslag till regeringen på hur klimatpåverkan kan minska i olika branscher. Utredningen har fört en dialog med Fossilfritt angående behov av kompletterande åtgärder där Fossilfritt särskilt lyft eventuell kvotplikt, se kapitel 11. överlämnade förslag på hur hanteringen av textilier kan göras mer hållbar till regeringen (2016). föreslog ett paket bestående av fem åtgärder och styrmedel som riktade sig till alla delar av textilhanteringen från pro- duktion, konsumtion till avfallshantering. 1.Dialog och samarbete med textilbranschen. 2.Stöd till hållbara affärsmodeller. 3.Information till konsumenter om textiliers miljö och hälsopåverkan för att främja lång livslängd på textilier och ökad återanvändning av textilier. 4.Utreda hur juridiska hinder kan avhjälpas så att offentliga aktörer kan bidra till ökad återanvändning och materialåtervinning av textilier samt 5.Nytt lagkrav om att samla in textilavfall separat från annat avfall. För förslag fem analyserade två alternativa sätt att införa krav på separat hantering av textilavfall. Dels genom införande av ett utsorteringskrav i avfallsförordningen, dels genom en ny för- ordning om producentansvar. Båda alternativen bedömdes bidra till att textilavfall kan hanteras enligt avfallshierarkin, på ett sätt som är miljömässigt bättre än . Miljönyttan bedömdes vara lika stora för båda alternativen. föreslog även följande mål för en hållbar han- tering av textilavfall: •Till ska mängden textilavfall i restavfallet minska gentemot basår 2015. •År 2025 ska av separat insamlat textilavfall förberedas för återanvändning eller materialåtervinnas. Avfallshierarkin ska tillämpas och materialåtervinning ska i första hand ske i form av återvinning till nya textilier. 7.1.4Information om textiliers miljö och hälsopåverkan Regeringen har gett i uppdrag att ansvara för att öka kunskapen hos konsumenter för en mer hållbar konsumtion av textilier, genom t.ex. ökad återanvändning och återvinning (2018– 2021).2 ska samarbeta med och Kemikalieinspektionen. har som en del av uppdraget låtit genomföra både konsument- och butiksundersökningar. Kon- sumentundersökningen 2018 visade att det finns en stor förändrings- benägenhet vad gäller mer miljövänliga val kopplade till hållbar textil- konsumtion. En majoritet av konsumenter i kan tänka sig att förändra sitt beteende när det gäller hur mycket och vad man hand- lar. Många är också beredda att bättre ta hand om sina kläder och i större utsträckning lämna in dem för återanvändning eller källsortera 2Regeringsuppdrag /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/ Regeringsuppdrag/Information-om-hallbar-konsumtion-av-textilier/ Hämtad . när de är utslitna. En uppföljande konsumentundersökning visade, jämfört med året innan, att andelen svenskar som kan tänka sig att sköta om sina kläder och lappa och laga ökat. Fler kan tänka sig att hyra kläder och att köpa mindre mängder textilier. Fler anger att de köper mer begagnade kläder (2019). Butiksundersökningen visade att miljömärkta kläder inte efter- frågas i någon högre grad trots att konsumenter anger att hållbarhets- frågor är viktiga. Många konsumenter uppger att de vill ha tydligare information i butiken om kläders miljö- och hälsopåverkan. I septem- ber 2019 lanserades ett instagramkonto3 och en kampanjsajt4 under namnet Textilsmart. Därutöver har en rad aktiviteter genomförts i samarbete med en rad olika aktörer i syfte att informera konsumenter om textiliers miljöpåverkan och ge tips och råd hur man som kon- sument kan agera mer hållbart. genomförs en ny konsumentundersökning för att informations- aktiviteter undersöka om insatserna styr utvecklingen i rätt riktning. Regeringsuppdraget ska slutrapporteras . Mistra Future Fashion var ett internationellt forskningsprogram med svensk programledning som finansierades av Mistra, (2011–2019).5 Syftet med programmet var att genom tvärvetenskaplig forskning leverera insikter och lösningar med inriktning på ett systemskifte inom modeindustrin för minskad miljö- och klimatpåverkan i hela värdekedjan. Forskningsprogrammet producerade betydande mängder rapporter, konferensbidrag, akade- miska publikationer och doktorsavhandlingar.6 Innan programmet avslutades publicerades rekommendationer för hur miljö och klimatpåverkan kan minska genom åtgärder riktade mot aktörer i hela värdekedjan inklusive beslutsfattare (2019d). Viktiga resultat är att av den totala miljö och klimat- påverkan från svensk klädkonsumtion uppstår i produktionen, som 3Textilsmart /textilsmart Hämtad . 4Textilsmart kampanjsajt Hämtad . 5Mistra Future Fashion Hämtad . 6Mistra Future Fashion. kräver resurser i form av råvaror, vatten, energi och kemikalier samt orsakar utsläpp till luft, mark och vatten (Mistra 2019). Det fast- ställdes även att det inte finns bättre eller sämre fibrer eller material utan det avgörande för den totala miljö och klimatpåverkan är hur produktionen utförs, vilket energislag som används och vilka pro- duktions- och reningsprocesser som används. Den enskilt effekti- vaste åtgärden för minskad miljö och klimatpåverkan är att förlänga textilens livslängd (Mistra 2019). En studie publicerad 2019 visar klimatpåverkan från samlade klädkonsumtion, samt vilka konkreta åtgärder som behövs för att ställa om till en mer hållbar hantering av textilier (Mistra 2019). Det fastställs även att fiberåter- som egen insats inte kan göra textilindustrin hållbar. Att återvinna fibrer är också resurskrävande och produktionsprocessen är den samma oavsett om jungfrulig eller återvunnen fiber används som råvara. Rekommendationer och slutsatser från Mistra Future Fashion med beröring till uppdraget om producentansvar har IVL på uppdrag av utredningen sammanställt i rapporten : status för textils producentansvar (se bilaga 4). 7.2.2IVA – Resurseffektivitet och cirkulär ekonomi () hade i projektet effektiva affärsmodeller – stärkt konkurrenskraft (2018–2020) som mål att utifrån ett näringslivsperspektiv utveckla resurseffektiva och lön- samma affärsmodeller som bidrar till uthållig, hållbar tillväxt och cir- kulär ekonomi (IVA 2020). Ambitionen med projektet var att bidra med ökad information och kunskap kring resursvägval inom politik, forskning och näringsliv samt att skapa samverkan och driva på utvecklingen. Ett av delprojekten fokuserade på textil med ett arbetsutskott bestående av branschaktörer, forskningsrepresen- tanter och myndigheter. Gemensamt inom delprojektet identifierades visionen: – den ledande nationen för en värdeskapande textil- bransch som är hållbar, resurseffektiv, cirkulär och lönsam. genomfördes i form av en system-/gapanalys av textilflödet som ut- mynnade i konkreta handlingsplaner där slutsatser, rekommendatio- ner och förslag på genomförande inklusive ansvariga aktörer pekades ut inom följande områden •design för hållbarhet, resurseffektivitet och cirkularitet, •affärsmodeller som bygger på hållbarhet, resurseffektivitet och cirkularitet, •återvinning och industriell symbios för att skapa förutsättningar för hållbarhet, resurseffektivitet och cirkularitet, •innovativa miljöer som stöttar utvecklingen hållbarhet, resurs- effektivitet och cirkularitet, •finansiella sektorns roll. Projektet och cirkulär ekonomi var en uppföljning på Resurseffektiva affärsmodeller – stärkt konkurrens- kraft, som genomfördes –2016. Projektet visade på stora möjlig- heter att göra samhället avsevärt mer resurseffektivt, samt att generera nya affärer och affärsmodeller. Textil var ett av fem materialflöden som kartlades för att identifiera var det fanns affärsmöjligheter kopp- lade till effektivare resurshantering (IVA 2020b). I anslutning till projektet släpptes också minirapporten: Hållbarhet inom textil ur ett konsumentperspektiv (IVA 2020c). 7.2.3Dialog för en hållbar textil värdekedja med fokus på miljö och kemikalier och Kemikalieinspektionen driver gemensamt Dia- log för en hållbar textil värdekedja med fokus på miljö och kemikalier, ett treårigt samverkansinitiativ (2017–2020).7 Syftet med dialogen är att bidra till minskad miljö- och hälsopåverkan från textilbranschen i hela värdekedjan från produktionen och konsumtionen till avfalls- hanteringen för att bidra till resurseffektiva och giftfria kretslopp. Genom dialog och medskapande som metod vill och Kemikalieinspektionen involvera berörda aktörer för att skapa handlingskraft runt relevanta frågor i den textila värdekedjan. Ge- mensamma insatser där aktörer från hela värdekedjan involveras kan göra det möjligt att komma längre än vad lagstiftning enbart kan göra. Dialoggruppen kan också bidra till förbättrad samordning mellan 7Dialog för en hållbar textil värdekedja /Miljoarbete-i-samhallet/ Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat-efter-omrade/Konsumtion-och-produktion/Hallbara-textilier/ Textildialogen/ Hämtad . parallellt pågående initiativ och till en ökad uppmärksamhet kring frågorna. Två möten arrangeras och varje möte belyser ett specifikt tema kopplat till den textila värdekedjan. Kunskaps- och erfarenhets- utbyte, nätverkande och inspiration till nya innovativa lösningar är viktiga delar av varje möte. Dialogen sker i samarbete med aktörer från hela värdekedjan: myndigheter, forskare, textilbransch, handel och frivilligorganisationer samt andra relevanta aktörer inom textil- området. Exempel på tema är insamling, sortering, återanvändning och materialåtervinning8 där bland annat en expertpanel diskuterade runt möjligheter och utmaningar med ett producentansvar. I Natur- vårdsverkets regleringsbrev finns ett återrapporteringskrav om att verket ska redovisa resultatet av det fortsatta arbetet med textildialogen. Redovisningen ska särskilt visa hur textildialogen bi- drar till att kraftigt öka återbruk och återvinning av textilier. Smart Textiles är en del av Science Park vid som ger forskare och näringsliv möjlighet att ta fram innovationer som ger fördelar för industri, sjukvård och miljö. Sedan starten har över 500 forsknings- och företagsprojekt gjort verksamheten erkänd som motor i svensk textilindustri och bidragit till att etablera Smart Textiles som internationell aktör. Den röda tråden är textila pro- cesser. handlar det om sådant vi normalt inte tänker på som textil, t.ex. textil betongarmering, kolfiberförstärkning i hockey- klubbor eller en socka som ska detektera livshotande sjukdomar.9 Re:textile initierades 2015 av i samarbete med och arbetet pågår fortsatt med innovation för en cirkulär textilindustri.10 Målet är att skapa verklig förändring genom design, utbildning, produktutveckling och påverkan i alla led i den textila värdekedjan: från beslutsfattare till producenter och kon- 8Textil – insamling, sortering, återanvändning och materialåtervinning / Kalendarium/Dokumentation-fran-seminarier/Dokumentation-fran-dialogmote-om-en- hallbar-textil-vardekedja-med-fokus-pa-miljo-och-kemikalier/ Hämtad . 10Re:textile /en/research/research-portal/projects/retextile/ Hämtad . En viktig del är att utvärdera ekonomiska och praktiska förutsättningar för nya, cirkulära affärsmodeller. Inom projektet ut- vecklas nya designprinciper, affärsmodeller och produktionssystem som möjliggör cirkulära flöden i textilbranschen. Om nya plagg ut- vecklas för att hålla länge genom att kunna lagas, omarbetas, eller på annat sätt uppdateras, öppnas möjligheter för nya affärsområden in- om reparation, redesign och andra typer av tjänster som förlänger livet på plagget och genererar ekonomisk tillväxt i företagen. Den tredje projektperioden för re:textile (2018–2019) syftade till att hjälpa branschen arbeta mer cirkulärt genom kunskapsöverföring, rådgivning och praktisk tillämpning i samarbete med företag nationellt och genom att förändra konsumenters konsumtionsvanor samt att ge beslutsfattare underlag som stödjer transformation till en cirkulär ekonomi. En viktig del inom re:textile har varit att påvisa sambanden mellan ekonomisk och miljönytta kopplat till nya cirkulära affärsmodeller som i förlängningen kan underlätta för konsumenter att välja mer hållbara alternativ. Projektet fortgår och inkluderar nu- mera även konsumentprojektet F/ACT (se avsnitt 4.4.3).11 Wargön Innovation är en innovationsmiljö med test- och demo- anläggning för koldioxidsnåla materialinnovationer som är en del av i . Organisationens mål och upp- drag är att möjliggöra produktion av framtidens hållbara material och stort fokus ligger på att skapa cirkulära flöden för textilier och biobaserade material från skog och andra grödor. En hållbar textil värdekedja är beroende av ett fungerande insamlingssystem men förut- sätter också en kvalificerad och industriell sortering för återanvänd- ning, remake och återvinning. På test- och demoanläggning i finns en pilotanläggning för textilsortering inklusive en automatiserad Fibersort-skanner (NIR) med en kapacitet på 500–. Pilotanläggningen för textil- sortering har två fokus, dels att utveckla arbetssätt och tekniker för mer effektiv sortering av textilier för återanvändning och remake, dels att sortera uttjänt textil med skannern. Vid sorteringen av den uttjänta textilen sker sortering på fibertyper, fiberblandningar och färger på tyget. Skannade textilier ingår sedan i olika utvecklings- 11F/ACT / Hämtad . projekt som fokuserar på att hitta nya användningsområden för ut- tjänt textil.