sou · H8B325 · 2020-04-28 00:00:00 — Resekedjorna bokas och säljs via ett nationellt bokningssystem och ett flertal försäljningskanaler med ombud, resebyråer och olika webbsajter, bland annat den bransch- gemensamma försäljningskanalen, ResRobot. Affärsreglerna har utvecklats från de initiala överenskommel- serna. Ursprungligen var det SJ:s villkor som gällde när det gäller till exempel resenärskategorier, familjeerbjudanden, rabatter och regler om husdjur ombord på kollektivtrafiken. har reglerna blivit mer mångfacetterade, i synnerhet vad gäller ålderskategorier, vilket innebär att den som vill få rabatterade biljetter måste ange sin ålder innan en sökning efter Resplus-biljetter. I samband med avregleringen av tågmarknaden infördes en kom- fram-garanti för resenärer när det fanns fler än ett kollektivtrafik- företag på en sträcka. var garantin mer generös i form av att kollektivtrafikföretagen fritt kunde hänvisa till varandras utbud i ett trafikstört läge. är det ekonomiskt mer strikt genom att kollek- tivtrafikföretagen kan ta betalt av varandra. Resenären ska däremot alltid komma i första hand och kollektivtrafikföretag garanterar att resenären ska komma fram till sin slutdestination, även om trafik- störningar uppstår. introducerades ett kort för all offentlig kollektivtrafik i hela landet. Med Resplus årskortstillägg kompletterades SJ:s årskort med ett färdbevis som innehåller samma reserättigheter som dåvarande RKM:s länskort. Resplus årskortstillägg innehåller därmed 21 läns- kort i ett kort.11 SJ:s årskort med Resplus årskortstillägg är giltigt på SJ:s alla tåg och i all kollektivtrafik som drivs av de regionala kollek- tivtrafikmyndigheterna. Är resenären i fungerar kortet i spärrar till tunnelbana och pendeltåg. Därmed är produkten nära vad som kan betraktas som ett kort för all kollektivtrafik i hela landet. Kommersiella trafikoperatörers trafik, som MTR Express, Vy, Flix- bus och Express, ingår däremot inte i Resplus årskorts- tillägg. SJ:s årskort finns i tre varianter. Silver ger rätt att resa i andra klass. Silver plus ger rätt att resa i första klass men inte på viss trafik 11https:///tjanster/resplus/resplus-for-resenarer/resplus-arskortstillagg. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken Guld ger rätt att resa i första klass och ger förmåner som mat och egen sovkupé. SJ:s årskort kostar 43 000–beroende på vilken servicenivå som önskas, till exempel 1 eller 2 klass. Resplus årskortstillägget kostar i tillägg (2019). Prissättningen av Resplus årskortstillägg är gjord utifrån resone- manget att kortet ska vara dyrare än ett årskort hos RKM, men billigare än två årskort. Många RKM har prissatt sina periodproduk- ter utifrån produktionskostnad, det vill säga resenärer som har rätt att resa längre ska betala mer. Det leder ofta till att produkter som ger rätt att resa i hela länet blir en marginell företeelse. Resenärerna försöker begränsa sina kostnader med en kollektivtrafikprodukt för sitt vardagsresande och kompletterar den antingen med bil eller andra kollektivtrafikprodukter när de behöver resa längre. Detta för- hållningssätt gör att geografiskt stora regioner som och har dyra produkter som berättigar till resande i hela länet. Produkterna blir då få till antalet. En annan prissättningsstrategi, som bland annat tillämpas av Region och Region är att ha en enhetstaxa för hela länet. Då blir resultatet att alla stamkunder har en produkt som gäller i hela länet. När branschen skulle besluta om pris för tillägget till SJ:s årskort, med principen att det generellt skulle vara dyrare än att resa i en region men billigare än i två, togs extremfallen bort för att landa på en rimlig nivå. Att ha principen att det ska vara drygt dubbelt så dyrt som det dyraste kollektivtrafikårskortet i landet motsvarar inte resenärernas betalningsvilja. ställs det ut cirka 1 000 exemplar av SJ:s årskort med Resplus årskortstillägg. Priset gör att produkten främst används vid arbetspendling. ledamöter liksom värnpliktiga har till- gång till SJ:s årskort med Resplus årskortstillägg. Värnpliktiga får enbart använda kortet i sina hemmaregioner och sina garnisons- regioner. Gentemot personalen i kollektivtrafiken är det samma kort som SJ:s årskort Silver med Resplus årskortstillägg. Det är den värn- pliktiges ansvar att använda kortet på ett korrekt sätt. Resplus årskortstillägg används till kollektivtrafikresor i hemma- regioner, för pendeltågstrafik som ansluter till SJ:s trafik eller för kollektivtrafik i andra regioner på till exempel pendlingsorter vid sällanresor i andra län. Kundnöjdheten för kortet är hög. RKM ser dock både för- och nackdelar med Resplus årskortstillägg. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken Det kort som bär Resplus årskortstillägg är ett Mifare , som har givits ut genom SL:s Access-system. Kortet laddas med giltighet samt med ett kort-ID från SJ. SJ:s personal ombord på tågen kan sin del och i det fall kortet innehåller en SL-biljett fungerar det även i SL:s trafik. I övrig RKM- trafik krävs okulär visering, vilket innebär att kortet av föraren eller konduktören. På kortets framsida står innehavarens namn och kortets giltighetstid och enligt bestämmelserna ska inne- havaren kunna styrka sin identitet med samma namn som står på kortet. Intäkterna fördelas utifrån Resplus-försäljningen av enkelbiljet- ter under respektive månad. Samtrafiken, som samordnar produkten och förhandlar med alla RKM avräknar , det vill säga per årskort, för sitt arbete. Av återstående får SL först , eftersom många förr eller senare reser i . Fördelningen i relation till övrigt resande innebär att alla RKM får en del av intäkterna oberoende om årskortsinnehavaren har rest i regionen den aktuella månaden eller inte. En invändning mot Resplus årskortstillägg är att RKM anser att intäktsmodellen är osäker och att de inte vet om intäkterna står i relation till verkligt resande. Intäktfördelningen är märkbart påver- kad av att Resplus årskortstillägg är kopplad till grundprodukten som är tågresande hos SJ. Därför kompenseras till exempel Öresundståg med . Intäkterna från värnpliktskorten som SJ organiserar, fördelas lika mellan den värnpliktiges hemmaregion och garnisonsregionen. Enligt en enkät från utredningen som alla RKM har deltagit i anser dessa att de främsta nackdelarna med Resplus årskorttillägg är att visering förutom i bara kan ske okulärt, att hanter- ingen ligger utanför ordinarie flöde, vilket bland annat innebär att resorna faller ur statistiken samt att intäktsfördelningen inte står i relation till resandet. När det gäller problemet med visering går det med hjälp av BoB- standarden (se avsnitt 5.2.1) att digitalisera kortet så att det går att i all viseringsutrustning som är BoB-kompatibel. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken Bilpoolsabonnemang och Resplus årskortstillägg genomfördes ett pilotprojekt mellan och Samtrafiken för att pröva intresset för en kombinationsprodukt med tillgång till poolbil och kollektivtrafik. Produkten kallades Plus. Plus innehöll största program, Large, till ett rabatterat pris, samt obegränsad tillgång till kollektiv- trafik, samma erbjudande som i Resplus årskortstillägg. Denna produkt var främst riktad till bilister som till viss del skulle ersätta sitt bilresande med kollektivtrafik med enkelhet som dri- vande kraft. Bilister som avstod egen bil till förmån för poolbil skulle känna sig trygga i att kortet fungerar på all kollektivtrafik utan att de behöver sätta sig in i hur kollektivtrafikens tjänster fungerade. Tabell 5.5 Användning och kunduppskattning inom pilotprojektet Resplus, dvs. resor med kollektivtrafik används till Sällanresor i andra län Källa: , Samtrafiken. Utvärderingen av pilotprojektet visade på hög kund- nöjdhet. Projektet avslutades tidigare än planerat, eftersom ville inkorporera tjänsten i sitt nya bolag M, som lanserade sina första tjänster hösten 2019.12 Än så länge är detta den enda ompaketeringen av Resplus årskortstillägg. 5.3.2ResRobot – ett kundgränssnitt för nationell reseplanering och biljettköp av kollektivtrafik Den nationella tjänsten ResRobot () tillkom genom ett branschsamarbete med början 2006 inom Samtrafiken.13 Res- Robot lanserades som en komplett nationell multimodal resepla- nerare. Det är ett operatörsneutralt kundgränssnitt, där det går att hitta reseinformation och planera resor med kollektivtrafik i hela 12https://m.co/se/sv-SE. 13En närmare beskrivning av branschsamarbetet Samtrafiken i framgår av avsnitt 5.1. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken På ett och samma ställe finns tidtabeller samlade för alla trafikslag i landet. ResRobots reseplanerartjänst innehåller även kartor över byten och gångvägar. kompletterades tjänsten med en köpfunktion för resor som omfattar såväl lokal- som interregional trafik med möjlighet till byten mellan trafikslag. Med ResRobot kan resenären köpa bokade resor, enskilt eller i kombination med samtliga övriga tåg- och buss- operatörer och RKM, till cirka 4 600 destinationer i (Res- plusbiljetter). Ett problem är att flertalet resenärer inte känner till eller använder sig av tjänsten när de skall köpa en biljett. bokades cirka 10 000 resor genom ResRobot, vilket kan jämföras med de cirka 25 miljoner resor som bokades genom SJ:s digitala kanaler, dvs. via webb, mobilapplikation och biljettautomater. Syftet med ResRobot är att vara en neutral, icke-diskriminerande tjänst för köp av biljetter. Utvecklingen av tjänsten är eftersatt, eftersom den inte har priori- terats inom Samtrafiken. Nackdelar med tjänsten är bland annat att alla tillgängliga hållplatser i kollektivtrafiken inte finns med till för- säljning och att biljetterna inte kan maskinellt. är ResRobots tjänster för reseplanering men framför allt för biljettförsäljning inte tillräckligt kända hos medborgarna. Informationsbehovet om möjliga resealternativ i täcks nu- mera även till stor del av Googles och Apples karttjänster, som finns förinstallerade i varje smart telefon. Dessa tjänster baseras på samma trafikdata från Samtrafiken som informationstjänsten ResRobot. Behovet av biljettköp handlar framför allt om att kunna boka och köpa fjärresor med tåg och buss i . Dessa resor kan komplet- teras med anslutningar till RKM:s trafik genom Resplus-systemet. Eftersom de flesta resenärer känner till varumärket i så använder sig de flesta av SJ:s försäljningskanaler för fjärresor med tåg. Många resenärer antar sannolikt att alla tåg finns i SJ:s kanaler. Tabell 5.6 visar att den föreställningen inte är helt korrekt. SJ har valt att utesluta en tågoperatör, medan bolaget tillåter alla andra att finnas med i sina försäljningskanaler.14 Både ResRobot och 14Konkurrensverket tog emot klagomål från och gällande SJ:s agerande mot dessa företag vid online-försäljning/-förmedling av tågbiljetter. har i sitt beslut konstaterat att SJ:s försäljningskanaler inte är konkurrensneutrala. Myndigheten anger emellertid att påvisade konkurrensproblem skulle kunna åtgärdas mer effektivt, t.ex. genom reglering av hur tågbiljetter säljs, än genom ett Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken SJ anropar samma bokningssystem och det handlar således enbart om en skillnad i försäljningsgränssnitt. Där väljer SJ att exkludera en operatör genom filtrering. Tabell 5.6 Tågoperatörer i SJ:s försäljningskanaler respektive i ResRobot (antal resor) Källa: Utredningens egen sammanställning. åläggande enligt konkurrenslagen eller talan i domstol. Verket hänvisar till en skrivelse till regeringen, där det beskrivit observerade problem och föreslagit att en utredning genomförs för att rätta till problemen. Vi kommer utförligare att ta upp denna fråga i avsnitt 8.5. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken Regionala kollektivtrafikmyndigheters syn på ResRobot Samtliga RKM och ett antal kollektivtrafikföretag har i en enkät från utredningen svarat på frågor om deras användning av ResRobot och gett sin syn på varför tjänsten är okänd bland konsumenterna. 21RKM är det fyra som i enkäten uppger att de använder eller länkar till ResRobots funktion för reseplanering i sina egna kanaler. Mot- svarade gäller för ResRobots försäljningsfunktion. En RKM använ- der delvis data från ResRobot för tjänsterna i sina egna kanaler. RKM ger flera anledningar till att ResRobot inte är mer känd bland resenärer. En förklaring gäller svårigheten att ha en tjänst med nationellt perspektiv, medan RKM:s uppdrag är regionala. De lokala aktörerna har i uppdrag att prioritera resurser utifrån insatsernas regionala potential. Eftersom det vardagliga resandet till största delen sker inom länen, har ResRobot inte prioriterats. Trafikdata i ResRobots reseplanerartjänst är i första hand förädlat och anpassat till biljettsamarbetet Resplus (se avsnitt 5.3.1), vilket medför att tjänsten inte är optimal för regional reseplanering. En annan anledning som lyfts fram är att tjänsten är svår att hitta för resenärerna, eftersom den har marknadsförts för lite och har ett abstrakt och svårförståeligt varumärke. Namnet ger ingen orienter- ing till vad tjänsten erbjuder. Det förs till exempel fram att Res i hela hade varit ett mer rättvisande namn. Det förs också fram synpunkter om att det är oklart vem som ska marknadsföra tjänsten och ha budget för den. En förklaring är också att det finns andra försäljningskanaler som är mer naturliga för resenärerna som RKM:s mobilapplikationer och tjänster. Liknande tjänster finns också hos andra mer naturliga ingångar som Google, eller resebyråer. En annan förklaring till att ResRobot inte används mer är att den har bristande funktioner. Några tycker att den föreslår orimliga resealternativ och att det är problematiskt att ResRobot inte visar alla hållplatser. För god kundservice behövs mer specifikt riktad kundinformation när det gäller till exempel störningar i den lokala trafiken, vilket ResRobot inte erbjuder . Det lyfts också fram att det dröjde innan köpfunktionen av biljetter lanserades och att den bara erbjuder enkelbiljetter. Det förs dessutom fram att RKM vill själv ha den relation med sina resenärer som egna försäljningskanaler innebär. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken punkt är att Samtrafikens uppdrag är att agera business to business, vilket inte ResRobot är byggt för, då det är en lösning som vänder sig till resenärer. Andra kollektivtrafikföretags syn på ResRobot Kommersiella trafikoperatörer anger samma skäl som RKM till varför ResRobot inte har nått fler resenärer. Det finns också syn- punkter på att användarvänligheten brister. Till exempel saknas platskarta för snabbtåg. Intresset för reseplanering utan möjlighet till biljettköp i samma kanal är begränsad. Reseplanerarens största mervärde är adress-/kartsökfunktionen. Om det vore möjligt att köpa biljetter utan att veta exakt vad alla hållplatser heter, skulle tjänsten sannolikt också vara betydligt mer intressant för olika externa partners, som därmed skulle kunna driva trafik till tjänsten. ResRobot saknar även mervärden jämfört med andra tillgängliga säljkanaler för tåg- och bussbiljetter i . ResRobots köpsida anses alltför dold. Kollektivtrafikföretagen konstaterar också att de flesta köp av kollektivtrafikbiljetter sker genom SJ:s försäljnings- kanaler och att en orsak till att ResRobot inte är mer känd är att den inte har marknadsförts. Vidare framförs det att det bland kollektiv- trafikföretag finns ett motstånd mot att marknadsföra tjänsten, eftersom de värnar sina egna försäljningskanaler. Samtrafikens syn på ResRobot Samtrafiken – som är huvudman för ResRobot – menar att det finns en inneboende problematik med tjänsten då den tillhandahålls av Samtrafiken, eftersom bolagets ägare har en delvis motsägelsefull inställning till den. Å ena sidan är Samtrafikens ägare och partners positiva till reseplaneringsfunktionen och vill att den ska finnas. Åandra sidan har ägarna en restriktiv inställning till att finansiera marknadsföringen av möjligheten att köpa en biljett genom Res- Robot. Generellt är det främst mindre kommersiella aktörer, som själva inte har stora etablerade försäljningskanaler, som på allvar ser potential i ResRobot som en relevant försäljningskanal. För att en egen försäljningskanal ska bära sig ekonomiskt krävs betydande omsättning genom försäljning. Eftersom ResRobot endast omsätter Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken genom att förmedla knappt 10 000 resor , bär sig verksamheten inte ekonomiskt. Vid årsstämman 2017 lyfte Samtrafiken frågan om ResRobots fortlevnad. Ägarna ville då att tjänsten skulle fortsätta upprätthållas med så låga kostnader som möjligt. Utöver de nationella branschsamarbeten som bedrivs inom Sam- trafiken, pågår en rad kollektivtrafiksamarbeten mellan olika regio- ner. De största samarbetena är Norrlandsresan, Sydtaxan och Movingo. Därutöver finns många mindre samarbeten mellan olika kollektivtrafikföretag. Norrlandsresan har funnits och tillkom för att göra det enklare att resa över länsgränserna mellan de fyra länen i norra (, , och /). Kollektivtrafikaktörerna i norr har ett antal gemensamma trafikavtal och har samma betalsystemleverantör (). Norrlandsresan är ett biljettsamarbete med en egen taxa som är kilometerbaserad. Ju längre resenären åker desto billigare blir priset per kilometer. Prisförändringar av resetaxan genomförs vid års- skiften och slår igenom i hela området . är även regleringen av respektive regions interna prisjuster- ingar synkroniserade och sker i alla fyra län. Norrlands- resans omfattar både enkelbiljetter och periodbiljetter, men även företagskort och reskassa fungerar i hela systemet oavsett vem av parterna som har ställt ut biljetten. Företagskort och reskassa fun- gerar även på inom Norrtågs system. Dagens biljettsystem i norra är inte uppbyggt med BoB-standarden. Däremot pågår ett samarbetsprojekt mellan regio- nerna för att ta fram ett nytt biljett- och betalsystem enligt BoB- standarden. I projektet ingår även Lokaltrafik och Skellefteå- buss. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken Sydtaxan är ett samarbete mellan regionerna i , dvs. (och vissa sträckor i ), , , , och . Samarbetet inleddes för att förenkla köp av biljetter vid resa i det gemensamma tågsystemet Öresundståg. Successivt utökades Sydtaxan till att omfatta övrig länsgränsöverskridande trafik med alla bussar och tåg. De RKM som deltar i Sydtaxan är Hallandstrafiken, Länstrafik, Länstrafiken , , Länstrafik, Skånetrafiken och Blekingetrafiken. Resenärer behöver bara en biljett eller ett kort, som är giltigt i alla deltagande län. Samarbetet innebär också att regionerna bland annat har gemensamma resevillkor (med vissa undantag) och gemensamma biljetter/produkter, där de är överens om rabatter på de biljetter som gäller över länsgränser. Sydtaxan definierar priser, rabatter, biljetter, gränsavräkning och villkor som tillämpas för länsgränsöverskri- dande resor. Det är samma biljettsortiment och resevillkor i samtliga deltagande län. Resenärer erbjuds att resa med enkelbiljett, 24-timmarsbiljett, 30 dagarsbiljett eller 365 dagarsbiljett (vuxen) i de län som ingår i Sydtaxan. Varje region erbjuder en överenskommen rabatt för sin del av biljetten/produkten. Rabatt lämnas till ungdom, student och till de som reser tillsammans. I taxesamarbetet använder fem regioner samma biljettstandard (BoB-standard) och kan validera varandras biljetter. Ett nytt sam- verkansavtal – Sydtaxan 2.0 – infördes /2020. Det nya avtalet utgår också från BoB-standarden. Biljetter utställda i Syd- taxan är valideringsbara i hela . Biljetter i Öresundstaxan som säljs av Skånetrafiken är också valideringsbara i enlighet med BoB-standarden. Där ställer Skånetrafiken ut biljetten även för den danska delen av resan, då DSB inte stödjer BoB-standarden. Movingo lanserades 2017 och är ett biljett- och taxesamarbete mellan sex regioner i (, , , och ). Syftet med samarbetet är att knyta ihop och underlätta arbets- och pendlingsresor. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken Movingo gör det möjligt att resa med lokaltrafiken i de sex länen, sju tåglinjer i , där SJ är operatör samt med Tåg i Bergslagen och Trosabussen. Movingobiljetter kan köpas på Movingos hemsida, i Movingos och SJ:s mobilapplikationer, på , i SJ:s biljettautomater eller hos SJ:s ombud. Det finns flera typer av biljetter, dels biljetter från mobilapplikationer, dels pappersbiljetter och plastkort. Biljetter från mobilapplikationer som följer BoB-standarden valideras maskinellt vid resor med SJ, SL, Sörmlandstrafiken och VL, där BoB-integra- tioner har genomförts i deras system. Pappersbiljetter valideras manuellt hos övriga trafikföretag inom Movingo. För att få Movingo-samarbetet att fungera har ett övergripande biljettsystem (BRUM) skapats. BRUM hämtar biljettprodukten via BoB från de trafikföretag som har genomfört BoB-integration gentemot BRUM. För övriga biljettprodukter läggs de in direkt i BRUM. hanterar BRUM endast periodbiljetter i form av 30-dagarskort. Samarbetet omfattar även periodbiljetter för . Periodbiljetterna kan köpas i två kategorier för vuxen respektive ungdom/student. I stort sett alla resenärer väljer att köpa 30-dagarskortet. Mälardalstrafik, det bolag som driver Movingo, ägs och styrs av de regioner som ingå i samarbetet. Det är Mälardals- trafik tillsammans med regionerna som beslutar om priset på biljet- terna. Prissättningen är avståndsbaserad och priset ligger på 1 000–. Vid köp av biljetter för längre perioder till- kommer en viss rabatt. Intäkterna fördelas i efterskott i enlighet med en överenskommen nyckel. Sammanställning av länsöverskridande samarbeten Utöver dessa tre stora samarbeten har många RKM biljett- samarbeten med angränsande regioner. Tabell 5.7 ger en bild av vilka samarbeten som pågår och hur de ser ut. Sammanfattningsvis kan konstateras att det finns att lapptäcke av samarbeten utöver de tre större och att BoB-standarden används i några av dessa. SOU 2020:25Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken Översikt av länsöverskridande samarbeten inom kollektivtrafik Movingo (man.) Movingo (man.) Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken 5.4Andra mobila kundgränssnitt för biljettförsäljning och reseplanering i kollektivtrafiken Platsen där kollektivtrafikföretag möter resenärer för biljettförsälj- ning och rådgivning om resealternativ har utvecklats . Tjänsterna har flyttats till digitala kanaler. Förflytt- ningen från det fysiska mötet till det digitala har för de flesta varit positivt, men för personer med särskilda behov har det inneburit utmaningar. Det digitala kundgränssnittet har fördelarna att tillgängligheten till information om och köp av resor har ökat. Initialt skedde för- flyttningen av det personliga kundmötet till datorerna. Därefter har det skett en snabb förflyttning till smarta mobiltelefoner och i viss utsträckning till biljettautomater. De smarta telefonerna gör att interaktion mellan resenärer och kollektivtrafikföretag kan ske när och var som helst. Precis som kollektivtrafikföretagens biljettsystem har utvecklats separat, har deras digitala kundgränssnitt utvecklats åtskilt. Det gäller både vad avser digitala kundgränssnitt för informationstjänster i form av reseplanerare och vad avser kundgränssnitt för biljettköp. De digitala kundgränssnitten för reseplanering och biljettköp finns i smarta mobiltelefoner, på webb och i biljettautomater. Därutöver kan resenärer ofta köpa biljetter hos fysiska återförsäljare eller via ett kundcenter. Biljettsamarbeten och systemutveckling inom kollektivtrafiken I det fall en RKM ingår i ett regionalt biljettsamarbete, exempel- vis Sydtaxan, Norrlandsresan eller Movingo, erbjuds oftast även övriga resor som ingår i samarbetet via det egna kundgränssnitten men inte nödvändigtvis övriga RKM:s hela produktutbud. Nedan följer ett urval av olika digitala kundgränssnitt och deras funktioner.