sou · H8B34 · 2020-01-29 00:00:00 — I fallet med återvätning av skogsmark kan den administrativa kostnaden i vissa fall utgöra hälften av åtgärdens total- kostnad. Hur stor del som utgörs av administrativa kostnader avgörs av de enskilda objektens storlek. Kostnaderna för ökade rådgivningsinsatser och administration av stöd för de åtgärder som inte redan ingår i landsbygdsprogrammet är svåra att allokera direkt till klimatnyttan om rådgivningsinsatserna inte specifikt inriktas mot klimatåtgärder. Tillkommande kostnader anges i tabell 20.3. Pris på enheter från utsläppsbegränsningar som genomförs i andra länder under artikel 6 Bedömningar på kortare sikt Priserna på de enheter från utsläppsbegränsningar i andra länder som kan komma att överföras och handlas mellan länder i enlighet med kommande artikel 6-regelbok bedöms, i likhet med tidi- gare projekt från flexibla mekanismer under Kyotoprotokollet, inte direkt kunna kopplas till vad de konkreta åtgärderna kostar att genomföra i respektive land. De kommer i stället främst bero av ett antal andra faktorer. I kapitel 15 redogörs för de resonemang som förs om vad som initialt kan komma att påverka prisutvecklingen när efterfrågan inte är så hög, som de potentiella värdländerna också har egna åtaganden att uppfylla under . Som redogörs för i kapitel 14 skapades en internationell utsläpps- marknad , med en efterfrågan på krediter som drevs av länders utsläppsbegränsningsåtaganden under Kyotoprotokollet samt den efterfrågan som uppstod inom näringslivet i och inom EU:s utsläppshandelssystem. Då utvecklades s.k. primär- och sekundär- marknader98 för utsläppsminskningsenheter från CDM-projekt. –2011 fungerade det s.k. spotpriset på sekundärmarknaden som referensnivå för prissättningen på primär- marknaden. Privata aktörer förvärvade enheter på primärmarknaden i syfte att sälja vidare på sekundärmarknaden, vilket ledde till att en relation mellan prisnivåerna på de två marknaderna etablerades. Efter- som handeln på primärmarknaden inte var standardiserad förekom dock en prisvariation mellan olika förvärvsavtal beroende på en rad faktorer. Prissättningen avseende förvärvsavtal berodde , förutom på sekundärmarknadspriset, bl.a. även på bedöm- ningar avseende det enskilda projektet samt köpares och säljares preferenser. Sedan skedde ett kraftigt efterfrågefall på sekundärmarknaden som medförde att den inte längre spelade någon roll som referenspris för primärmarknaden. Primärmarknadens kvar- varande aktörer började därför tillämpa nya prissättningskoncept. Ett dominerande angreppssätt blev ett slags kostnadsprissättning – en projektspecifik ansats där de finansiella förutsättningarna för enskilda projekts genomförande bedömdes, för att en prisnivå som krävs för att projekt ska bli genomförbara på kommersiella grunder på så sätt bestämdes. Med är förutsättningarna annorlunda. Avtalet har en uppbyggnad nerifrån och upp och målen ska nås genom att Paris- avtalets parter lägger fram klimatplaner. Dessa planer skiljer sig dock åt till sin form och omfattning och sådana skillnader skapar utma- ningar för internationell utsläppshandel. 98CDM-marknaden har varit uppdelad i en primärmarknad och en sekundärmarknad. På primär- marknaden har förvärvsavtal till största delen tecknats i tidiga skeden av projektcykeln och avsett framtida leveranser av utsläppsminskningsenheter. Sekundärmarknaden åsyftar standar- diserad börshandel för utfärdade utsläppsminskningsenheter vilka redan sålts av projektägare till aktörer på primärmarknaden. Det finns stora skillnader mellan länders nationella klimatplaner, inte minst när det gäller ambitionsnivåer. Även skillnader i design m.m.avseende befintliga initiativ inom prissättning av växthusgas- utsläpp innebär en hög grad av fragmentering och heterogenitet, vilket i sin tur medför att artikel 6-enheter som ingår i avtal om inter- nationella överföringar mellan stater inte kommer att vara enhetliga. Detta försvårar utvecklingen mot en global utsläppshandel. På kortare sikt kan priserna därför antingen antas komma att sättas relativt heterogent (se kapitel 15) efter en ekonomisk utvär- dering. En annan möjlig utveckling skulle kunna vara att flygbolagen via Internationella civila luftfartsorganisationens () klimat- kompensationsprogram CORSIA väljer att agera på samma mark- nad som länderna under artikel 6. Om utbudet av artikel 6-enheter inledningsvis begränsas på grund av osäkerhet hos säljarländerna skulle betalningsviljan bland köpare inom CORSIA kunna bli pris- sättare. Flygbolagens alternativkostnader i form av åtgärder inom flyget kan då tänkas vägleda de priser som sätts på ett liknande sätt som priserna inom utsläppshandelssystemet tidigare påverkade pris- sättningen på CDM-krediter. Utredningen väljer i denna konsekvensanalys att göra antagandet att flygbolagen inom CORSIA kan komma att spela en sådan roll som beskrivs ovan. Flygbolagens internationella branschorganisa- tion () har i en inlaga till ICAO99 redovisat egna antaganden om vilka prisnivåerna kan komma att bli för de s.k. off-sets de kan komma att förvärva med start . Flygbranschens egna prisbedömningar hamnar på mellan 8 US- dollar per ton i inledningen, till per ton . Flygbolagens genomsnittskostnader per enhet beräknas enligt inlagan uppgå till per ton koldioxidekvivalenter 2021–2035. Utredningen gör utifrån detta bedömningen att de enheter som länder kommer kunna förvärva under artikel 6 som lägst kommer ligga i den övre delen av detta kostnadsspann. I en studie för gör förfat- tarna den sammantagna bedömningen att ett realistiskt prisintervall för artikel 6-enheter mot 2030 skulle kunna ligga på 100–per ton, med 150–per ton som ett mer troligt intervall i närtid, 99ICAO (2019). utifrån förväntade kostnader för att generera utsläppsbegränsnings- enheter under artikel 6.4 och köparländers betalningsvilja.100 Priser på per ton koldioxid I utredningens egna beräkningar i avsnitt 20.4.1 har antagits att priset för de enheter som kan komma att förvärva kan komma att uppgå till per ton, dvs. en något högre prisnivå jämfört med de antaganden som gjort och inom det intervall som författarna till underlag angav (se ovan- stående avsnitt). Utredningen väljer att anta en något högre prisnivå inledning, eftersom utredningen lägger för- slag om att de svenska förvärven ska ha en ambitionshöjande inrikt- ning och uppfylla kommande regelbok på ett sätt som utgör ett föredöme för andra länder. Förvärven ska ställa krav på (i)hög kvalitet, (ii) bidra till hållbar utveckling, (iii) ha en hög miljö- integritet i de utsläppsbegränsningar som genomförs och (iv) möj- liggöra för en höjning av värdlandets egen klimatambition. Kom- mande artikel 6-bestämmelser kan dessutom komma att innebära att en viss andel av de enheter som handlas måste annulleras direkt, utan att någon part kan tillgodoräkna sig dem. Krav på automatisk annul- lering leder till att priserna blir högre. En viktig skillnad gentemot den tidigare perioden under Kyoto- protokollet är vidare att lägger större vikt vid klimat- finansiering än vad Kyotoprotokollet gjorde. Det kommer därför troligen bli vanligare att pengar från olika klimatbudgetar kombi- neras för att finansiera insatser. Till skillnad från CDM-enheter kommer inte alltid hela utsläppsminskningseffekten från en insats kunna fördelas till de medel som betalas för utsläppsbegränsnings- enheter, eftersom samma utsläppsminskningar inte tillåts hänföras till flera finansieringskällor. Detta kan även komma att påverka pris- sättningen av artikel 6-enheter uppåt. Alla dessa faktorer sammantaget talar för att priserna kan komma att öka ytterligare . Utredningen väljer därför även att räkna med ett känslighetsalternativ där priserna stiger till i genom- snitt per ton , dvs. mer i den övre delen av det prisintervall som studien för resulterade i. 100First Climate () AG, (2019). Avrundade siffror 1 amerikansk dollar har satts till . Bedömningar på i en värld som ställer om i linje med temperaturmål Iutvecklingsvägar som är kompatibla med högst 1,5–tem- peraturökning är det nödvändigt med en mycket omfattande ambi- tionshöjning världen över. Med en betydligt ökad och mer jämn ambitionsnivå i de nationella klimatplanerna utifrån ländernas respektive förmåga och förutsättningar, och en större likformighet i åtagandenas utformning, förbättras förutsättningarna att nyttja de möjligheter till länkning av handelssystem som artikel 6.2 under innebär. kan det vid en sådan utveckling bli möj- ligt att det utvecklas system för att utvärdera och jämföra de relativa värdena hos artikel 6-enheter på marknaden, vilket skulle kunna skapa förutsättningar för en mer enhetlig prissättning. Enligt resultat från modelleringar av 1,5- och 2-gradersscenarier kan den genomsnittliga marginalkostnaden (det s.k. skuggpriset) för att nå utsläppsminskningarna till 2030 i 2-gradersscenarier hamna på nivåer runt per ton. Resultaten indikerar att minsk- ningsenheter , om en globalt mer enhetlig prissättning har kunnat utvecklas, kan komma att hamna under dagens kostnader på marginalen i exempelvis . På lite försvinner dock denna skillnad helt i modelleringarna. Priserna konvergerar vid lite olika tidpunkter beroende på hur scenarierna är uppbyggda. I en del fall antas priserna konvergera re- dan 2030, i andra fall fram emot 2050. Skillnaden i marginalkostnader för utsläppsbegränsningar mellan rikare och fattigare länder minskar mycket snabbt vid en utveckling i linje med 1,5-gradersscenarier och hamnar enligt modelleringarna på betydligt högre nivåer än i 2-gradersscenarier redan 2030.101 Vid en sådan ambitionshöjning indikerar alltså modellresultaten att det relativt snabbt inte blir billigare att genomföra åtgärder i andra län- der jämfört med kostnaderna för åtgärder på hemmaplan. Skillnader i kostnader mellan olika regioner skulle kunna bestå om det skulle utvecklas tekniker för negativa utsläpp i relativt stor skala, t.ex. DACCS, som kan tillämpas i olika omfattning i olika delar av världen. 101IPCC (2018). Priserna stiger snabbt och konvergerar mellan länder i 1,5- och 2-gradersscenarier Det finns sammantaget en rad skäl som talar för att priserna kan komma att stiga ytterligare mot 2030 jämfört med de priser som utredningen valt att räkna med i denna konsekvensbeskrivning. utgångspunkt är att ramverkets mål ska genom- föras i en värld som ställer om. I en sådan värld är det inte sannolikt att det kommer vara billigare att genomföra åtgärder i andra länder än i på lite . Utredningen föreslår att de komplet- terande åtgärderna i andra länder på bör inriktas mot tekniker för negativa utsläpp med hög permanens. Eventuella pris- skillnader mellan olika regioner kommer då bero på dels hur för- utsättningar utvecklas för då aktuella tekniker i olika delar av värl- den, dels hur sammanhängande framtida växthusgasmarknader kan komma att bli. 2017/18:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2016/17:146, Ett klimatpolitiskt ramverk för . 2016/17:104, En livsmedelsstrategi för − fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet. 2016/17:16, Godkännande av klimatavtalet från . 2015/16:1, Budgetpropositionen . Förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. 2014/15:64, Genomförande av offshoredirektivet. 2011/12:125, Geologisk lagring av koldioxid. 2009/10:155, Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete. 2008/09:162, En sammanhållen klimat- och energipolitik 1999/2000:74, Godkännande av ett nytt protokoll m.m. till två konventioner. 1997/98:45, del 1, Miljöbalk. SOU 2019:11: Biojet för flyget. SOU 2018:76: Mindre aktörer i energilandskapet – förslag med effekt. 2018:38: Anpassad miljöprövning för en grön omställning. 2017/18:238: En klimatstrategi för . SOU 2017:99: Effektivare energianvändning. SOU 2017:83: Brännheta skatter! Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? SOU 2016:47: En klimat- och luftvårdsstrategi för . Delbetänkande av Miljömålsberedningen. SOU 2016:21: Ett klimatpolitiskt ramverk för . Delbetänkande av Miljömålsberedningen. och (2016): The trouble with negative emissions. Science, 354(6309), 182–183 (2016). , (2013): Hur exploatering av kan begränsas – En växande fråga. , ADB (2017): Deli- vering Co-benefits for Sustainable Development. Avfall (2018): Marknaden för biokol i . , , , Kroiher, Bolte (2009): The impact of Short Rotation Coppice plantations on phytodiversity. Agriculture and 3 2009 (59). , (2019): Övergivna torvjordar i –Rapport till klimatpolitiska vägvalsutredningen. Bergstén, Keskitalo (2019): Feeling at home from a distance? How geographical distance and non-residency shape sense of place among private owners. 32, nr 2. Bloomberg (2018): Electric vehicle outlook , Bloomberg New energy finance. Bloomberg (2019a): Clean energy investments trends 2018. Bloomberg (2019b): Electric vehicle outlook , Bloomberg New energy finance. , , Kätterer (2017): Sammanställning av underlag för skattning av effekter på kolinlagring genom insatser i Lands- bygdsprogrammet. , , Kätterer (2019): Utredning om kolbalanser vid beskogning av jordbruksmark. Redovisning av uppdrag till Klimat- politiska vägvalsutredningen. (2018a): Hållbart byggande med minskad klimatpåverkan. (2018b): Klimatdeklaration av byggnader. Förslag på metod och regler. Brege, Nord, (2017): Industriellt byggande i trä – nuläge och prognos mot 2025. Forskningsrapport –IEI–RR–17/00263–SE. , , , (2013): Dagens och framtidens hållbara biodrivmedel-Underlagsrapport från f3 till utredningen om FossilFri Fordonstrafik (f3 report; vol. (2016): Potential för ökad tillförsel och avsättning för inhemsk biomassa i en växande svensk bioekonomi. Environmental and Studies. Center for , CCAP (2017): Using transfers to enhance ambition over the NDC cycles. Clean Energy (2019): puts contentious CCS technology back on German agenda. Innovators (2019): Moving Towards Next generation of Carbon Markets, observations from article 6 pilots. Climate Focus (2019): Landscape of article 6 pilots – A closer look at initial cooperative approaches. Commission Staff Working Document (2008): Impact Assessment of Package of Implementation measures for the EUs on climate change and renewable energy for 2020. SEC (2008)85/3. (2019): The UKs contribution to stopping global , . de Vries, Kros, Reinds, Butterbach-Bahl (2011): Quantifying impacts of nitrogen use in European agriculture on global potential. Current Opinion in Environmental Sustainability, 3(5), 291–302. , , (1991): Har jordbruket i Rottnadalen någon framtid? EASAC (2018): Negative emission technologies: What role in meeting Agreement targets? EASAC policy report 35. EASAC (2019): bioenergy, carbon capture and storage, and carbon dioxide removal: an update. EEA (2008): Greenhouse gas emission trends and projections in Europe 2008, EEA report no 5/2008. EEA (2014): Progress towards 2008–2012 Kyototargets in Europe, EEA Technical report no 18/2014. EEA (2018): Trends and projections in Europe 2018, EEA report no 16/2018. (2009): En plantering med , björk och gran på nedlagd jordbruksmark vid . Institu- tionen för skogens ekologi och skötsel. Enerdata (2016): Benchmark levels of ambition from country’s INDCs (Intended Nationally Determined Contributions). Energiforsk (2015): Processindustrin och nollvisionen. Energiforsk rapport 2015:138. (2019a): Energiläget (2019) – En översikt. (2019b): Årsrapport för program för internationella klimatinsatser. (2019c): Kontrollstation 2019 för reduktions- plikten- reduktionspliktens utveckling –2030. , , , , (2017): Time- dependent climate impact and energy efficiency of combined heat and power production from short-rotation coppice using pyrolysis or direct combustion. Global Change Biology Bioenergy. , , Hörnfeldt, Woxblom, , (2011): Skog på jordbruksmark – erfarenheter från . , , Hörnfeldt, Woxblom, , (2013): Beskogning av jordbruksmark – stora möjligheter men också risker. Fakta skog – Rön från 1:2013. (2019): Modell för bedömning av svenska byggnaders klimatpåverkan – inklusive konsekvenser av befintliga åtgärder och styrmedel. IVL rapportnummer U6093, rapport på uppdrag av och . (2016): När det rätta blir det lätta – en om ”nudging”. Europeiska kommissionen (2018): In-depth analysis in support on the COM (2018) 773: A Clean Planet for all – A European strategic long-term vision for a prosperous, modern, competitive and climate neutral economy. Europeiska revisionsrätten (2018): Demonstration av avskiljning och lagring av koldioxid och innovativa förnybara energikällor i kommersiell skala i EU: utvecklingen har inte gått framåt som planerat under det senaste årtiondet. Särskild rapport nr 24/2018. FAO (2018): The future of food and agriculture – Aternative pathways to 2050. First Climate () AG, (2019): Pricing of Verified Emission Reduction Units under Art. 6, Gaining a Better Understanding of Possible Scenarios, 2019. Fasihi, Efimova, Breyer (2019): Techno-economic assessment of CO2 direct air capture plants. Fridahl (2019): Incitamentsstrukturer för bioenergi med koldioxid- avskiljning och -lagring i och Europeiska unionen –Underlagsrapport till Klimatpolitiska vägvalsutredningen (M 2018:07). Fuss m.fl. (2018): Negative emissions – Part 2: Costs, potentials and side effects. 13, nr 6. Gardarsdottir, , Skagestad (2018): Investment costs and CO2 reduction potential of carbon capture from industrial plants – A Swedish case study. Garnett, Godde, Muller, Röös, (2017): Grazed and Confused? Ruminating on cattle, grazing systems, methane, nitrous oxide, the soil carbon sequestration question – and what it all means for greenhouse gas emissions. Geden (2015): Policy Climate advisers must maintain integrity. Nature, 521(7550), 27–28 (2015). Girardin, Bouriaud, Hogg, Kurz, , Metsaranta (2016): No growth stimulation of ’s boreal under half- century of combined and CO2 fertilization. , 113 (52), E8406–E8414. (2018): The Global Status of CCS. (2018): Future proofing the voluntary carbon markets. Double counting post-2020. m.fl. (2018): Reconsiling global-model estimates and country reporting of antropogenic sinks. Nature Climate Change 8,914-920(2018). (2018): Lessons learned from the Swedish Programme for International Climate Change Mitigation. Griscom m.fl. (2017): Natural climate solutions. 114(44). Griscom m.fl. (2019): We need both natural and energy solutions to stabilize our climate, Letter to the editor, Biology, feb. Group of Chief Scientific Advisors (2018): Novel carbon capture and utilization technologies, Scientific Opinion. 4/2018. European Commission, Directorate-General for Research and Innovation. (2019): Förslag till styrning mot användning av biokol. Inlaga från Exergi till klimatpolitiska vägvalsutred- ningen . Hamrick & Gallant (2017): Unlocking Potential, State of the Voluntary Carbon Markets 2017. , DC: Ecosystem Marketplace. , (2012): Markägares attityder till plantering av , hybridasp och Salix som energigrödor – en enkätunder- sökning. , , , , Alkan , , (2017): Värdering av ekosystemtjänster inom jord- bruket – för effektivt beslutsfattande. Slutrapport för forsknings- projekt. och (2018): CCS needs to start with a bang, not a whimper – Realizing Carbon Capture and Storage (CCS) technologies globally. DNV GL, . (2017): Agroforestry på svensk – vägen mot ett resilient och mångfunktionellt jordbruk? , , Hilinski, Falcucci, Ojima, (2015): Greenhouse gas mitigation potential of the world’s grazing lands: modeling soil carbon and nitrogen fluxes of mitigation practices. Agriculture, Ecosystems & Environment, 207, 91–100. Henttonen, Nöjd, (2017): Environment-induced growth changes in the Finnish during 1971–2010 – An analysis based on National . and Management, 386, 22–36. Hermwille, Kreibich (2016): Identity Crisis? Voluntary Carbon Crediting and the Agreement. No 02/2016. , Environment and . Honegger, (2018): The political economy of negative emissions technologies: consequences for international policy design, Climate Policy, 18:3, 306–321. (2019): Working Paper A40-WP/193 Industry views on IEA (2011): Carbon Capture and Storage and the Protocol: Options for Enabling Transboundary CO2 Transfer. IEA (2019): Tracking Clean Energy Progress. INFRAS, Frauenhofer , (2019): Options for fostering increasing levels under the article 6.4 mechanism, discussion paper, . INFRAS, Carbon Limits och SEI (2019): Article 6 in the Agreement as an ambition mechanism Options and recommen- dations, . IPCC (2005): IPCC Special Report on Carbon Dioxide Capture and Storage. Prepared by of the Intergovernmental Panel on Climate Change. , , de Coninck, Loos, and (eds.). , , and , , , 442 pp. IPCC (2006): 2006 IPCC . Prepared by the National Greenhouse Gas Inven- tories Programme, Eggleston, Buendia, Miwa, Ngara and Tanabe (eds). Published: IGES, . IPCC (2014): Fifth assessment report Mitigation of climate change kapitel 13. IPCC (2014): 2013 Supplement to the 2006 IPCC : Wetlands. IPCC (2018): Global of . Masson-Delmotte, Zhai, Pörtner, , Skea, Shukla, Pirani, Moufouma-Okia, Péan, Pidcock, , , , , Gomis, Lonnoy, Maycock, Tignor, and Waterfield (eds. IPCC (2019a): Refinement to the 2006 IPCC . IPCC (2019b): Special report on Climate Change and Land. IPCC (2019c): Special Report on the and Cryosphere in a Changing Climate. (2019): Renewables 2019 Global status report. IVL (2019): Underlag om internationella investeringar till den klimatpolitiska vägvalsutredningen, . (2010): Överlevnad och tillväxt i planteringar av träd på f.d. . och teknik Rapport 27. och (2019): Avskiljning, transport och lagring av koldioxid i – Behov av forskning och demonstration. , JRC (2018): Global energy and climate outlook , Sectoral mitigation options toward a low-emissions economy. (2018): PM. Scenarier för jordbrukets klimatpåverkan med livsmedelsstrategin och ändrad konsumtion. (2012): Ett klimatvänligt jordbruk 2050. Jord- bruksverkets rapport 2012:35. (2017): Exploatering av jordbruksmark 2011–2015. (2018a): Kalkyler för energigrödor 2018, fastbränsle, biogas, spannmål och raps. (2018b): Regeringsuppdrag att redovisa miljömåls- projekt om exploatering av jordbruksmark. (2018c): Återvätning av organogen jordbruksmark som klimatåtgärd. (2018d): Miljöersättning för minskat kväveläckage –en uppföljning inom landsbygdsprogrammet. (2018e): Våtmarker och dammar – en uppföljning inom landsbygdsprogrammet. (2018f): Ett rikt odlingslandskap. Fördjupad utvär- dering 2019. (2019): Hur påverkar nivå på miljöersättningar viljan att söka? Utvärdering av ersättningsnivåns betydelse för sökande i landsbygdsprogrammet. , , , Kjärstad (2017): Immediate deployment opportunities for negative emissions with BECCS: a Swedish case study. , , , (2017): Land use of drained peatlands: Greenhouse gas fluxes, plant production, and economics. Global change biology 24:8. , , (2014): Large Impacts of Climatic on Growth of Boreal since 1960. Plos One, 9 (11). Keskitalo (2018): Studier av den svenske – och till viss del svenska PM till Klimatpolitiska vägvalsutredningen. och (2018): Effect of the development of Clean Development Mechanism on the deployment of renewable energy: Less developed vs. well-developed financial markets. Energy economics 2018. Kindbom, (2018): Reporting of negative emissions in GHG emission inventories. Kirchmann, Kätterer, , , (2016): and criteria for design and evaluation of comparative organic and conventional cropping systems. 186:99–106. Kjärstad, Skagestad, Eldrup & (2016): Ship transport –a low cost and low risk CO2 transport option in the Nordic countries. KOM (96) 217 slutlig: Communication from the Commission under the UN framework Convention on Climate Change. KOM (2011) 112 slutlig: Färdplan för ett konkurrenskraftigt, utsläppssnålt samhälle 2050. KOM (2011) 144 slutlig: om EU:s framtida transportpolitik. KOM (2011)885 slutlig: Energifärdplan . KOM (2018)842 slutlig: Report on the functioning of Carbon Market. KOM (2019) 640 slutlig: Den europeiska gröna given.