sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Relaterar vi till SALSA-uppgifterna ovan är det tydligt att kommunala skolor i högst utsträckning har nyanlända elever, men att konfessionella skolor i högre utsträckning har elever med utländsk bakgrund. Grundskolors genomsnittliga kunskapsresultat kan jämföras på många olika sätt. Vanligast är betygsresultaten genomsnittligt meritvärde, andel elever behöriga till nationella program och andel elever med godkänt resultat i nationella prov. Därutöver används ofta resultat från de nationella proven eller olika kunskapstester som genomförs nationellt eller internationellt som exempelvis PISA-undersökningen. Dessa jämförelser tar initialt inte hänsyn till skillnader mellan skolors förutsättningar. Skolor där eleverna har välutbildade vårdnadshavare och en i övrigt socioekonomiskt gynnsam samman- sättning jämförs med skolor i utanförskapsområden där många barn är nyanlända och / eller har vårdnadshavare med lägre utbildningsnivå. Sådana jämförelser gör det svårt att särskilja skolans arbete från elevernas förutsättningar. Som ett komplement finns därför SALSA-mo- dell att tillgå. I modellen jämförs varje skolenhets genomsnittliga resultat för årskurs 9 avseende meritvärde samt elever med godkänt i alla ämnen med genomsnittet för riket. hålls olika bakgrundsfaktorer som har stor betydelse för skolresultatet konstanta och resultatet av beräkningen är för varje skola ett modellberäknat värde. Det modellberäknade värdet jämförs med det faktiska utfallet och skolor som har positiva avvikelser har således elever som presterar över vad som kan förväntas utifrån elevsammansättningen och tvärtom för skolor med negativa avvikelser. SALSA ger därigenom möjlighet att jämföra skolor som har vitt skilda förutsättningar vad gäller faktorer som vårdnadshavarnas utbildningsnivå och vistelsetid i . Syftet med föreliggande rapport är att undersöka hur resultaten på konfessionella skolor förhål- ler sig till de skolor som inte angivit att de har en konfessionell inriktning. I det följande jämförs de 30 skolor som 2018 uppgav att de hade en konfessionell inriktning och där resultat finns till- gängliga med övriga skolor i riket. och en internationell skola har uteslutits ur analysen då betygssättningen kan avvika på dessa skolor. Av de konfessionella friskolorna skolorna finns 11 i storstadsområdena , och . I finns 3 konfessionella skolor och så även i . Resten finns utspridda i övriga landet. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Det faktiska genomsnittliga meritvärdet var 2018 högst i de icke-konfessionella fristående sko- lorna. De konfessionella fristående skolorna har ett lägre meritvärde än de icke-konfessionella fristående skolorna och lägst meritvärde har de kommunala skolorna. Det samma gäller även de två tidigare åren 2016 och 2017. Antalet konfessionella skolor med SALSA-resultat år 9 vari- erar mellan 25 skolor och 30 skolor . Tabell 3, meritvärden i konfessionella och icke-konfessionella skolor, SALSA 2016 - 2018 I de konfessionella skolorna når något färre elever godkänt i alla ämnen än i de allmänna sko- lorna. Vid en genomgång av betygen satta 2018 är det främst i matematik där andelen elever som får ett godkänt betyg är lägre. Tabell 4, andel godkända i alla ämnen i konfessionella och icke-konfessionella skolor, SALSA 2016 - 2018 2016 (%) 2017 (%) 2018 (%) Tittar vi i stället på de modellberäknade värdena för skolorna och jämför med faktiskt utfall ser viatt både konfessionella fristående och allmänna fristående avviker positivt från de kommunala avseende genomsnittligt meritvärde. Här bör man ha i åtanke att både faktorer som SALSA-mo- dellens träffsäkerhet som tendenser i betygssättning kan vara faktorer som påverkar utfallet. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − positiv avvikelse här betyder att eleverna når ett högre resultat än vad som kan förväntas utifrån socioekonomisk bakgrund. Tabell 5, avvikelse SALSA, meritvärden, i konfessionella och icke-konfessionella skolor 2016 - 2018 Fristående, konfessionell, 30 stycken med tillgängliga data -1,1 -0,8 -1,3 Jämförs i stället andel godkända i alla ämnen avviker de konfessionella skolorna negativt. En översiktlig analys ger vid handen att det främst är i matematik där de konfessionella skolorna har färre godkända elever. Tabell 6, avvikelse SALSA, godkänd i alla ämnen, i konfessionella och icke-konfessionella skolor 2016 - 2018 Fristående, konfessionell, 30 -5,0 -4,2 -2,1 stycken med tillgängliga data ÖVERENSSTÄMMELSE MELLAN SLUTBETYG OCH PROVBETYG Betygssättningen på skolorna är en ofta diskuterad och undersökt fråga. En metod för att be- döma hur betygssättningen sker är att jämföra de nationella proven med de satta betygen. Om en skola sätter högre betyg än slutbetyget kan det antas att dessa betyg tenderar att vara för positivt satta. Nedan jämförs betygssättningen på motsvarande sätt som betygen ovan. För att en skola ska komma med i sammanställningen krävs att minst 15 elever gjort provet och sedan fått betyg. Då konfessionella skolor ibland är små saknas resultat för en stor del av de konfessionella skolorna avseende /2018. Bland de 18 konfessionella skolorna som kan studeras finns stora inbördes skillnader. Det finns skolor där uppemot hälften av eleverna får ett lägre betyg än prov- resultat i svenska och skolor där höjer sitt betyg. Observera att raderna inte summerar till 100 då det är medelvärden bland skolor med olika elevantal. Värdena i tabellerna ska därför mer ses som indikationer. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Tabell 7, jämförelse mellan slutbetyg och nationella prov i årskurs 9, svenska Fristående, konfessionell, 18 stycken med tillgängliga data I engelska är det inte riktigt lika tydliga avvikelser, men även här finns ett flertal skolor med större avvikelser mellan betyg och provresultat än vad som är vanligt. Tabell 8, jämförelse mellan slutbetyg och nationella prov i årskurs 9, engelska Fristående, konfessionell, 18 stycken med tillgängliga data /2018 redovisas inte motsvarande uppgifter för matematik då en proven läckte och elever i stället skrev ersättningsprov. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Via kan också statistik om lärartäthet, andel lärare med pedagogisk högskoleexamen och andel studie- och yrkesvägledare hämtas. Generellt är andel lärare med pedagogisk högskoleexamen högst i kommunala skolor. I genom- snitt har av lärarna på de fristående konfessionella skolorna en pedagogisk högskoleexa- men. I de övriga fristående skolorna är andelen och på de kommunala . Andel elever per lärare är relativt lika oavsett typ av huvudman och inriktning. De konfessionella skolorna har en något lägre lärartäthet, men skillnaderna är små vad det gäller andelen elever per lärare med pedagogisk examen. Flest tillsvidareanställda har de kommunala skolorna där 88 %har en tillsvidareanställning, vilket av lärarna på de konfessionella skolorna har. Antal elever per studie- och yrkesvägledare är betydligt högre både på konfessionella och på allmänna fristående skolor jämfört med de kommunala skolorna. Tabell 9, lärartäthet, anställningsform och examen. ionell, 63 stycken På skolnivå har undersökts andel skolor där färre än hälften respektive andel skolor där fler än av lärarna har pedagogisk högskoleexamen. I av de konfessionella skolorna har färre än hälften av lärarna en pedagogisk högskoleexamen och i av dessa skolor är andelen . Motsvarande andelar på kommunala skolor är respektive . 4Värdet har beräknats ”baklänges” från publicerade uppgifter. Avrundningar mm gör att siffran inte är exakt. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Tabell 10, lärartäthet, anställningsform och examen. Andel skolor där färre än har pedagogisk högskoleexamen, % Andel skolor där eller fler lärare har pedagogisk högskole- examen, % Fristående, konfessionell, 63 stycken är en del av Skolinspektionens granskning av landets skolor. Enkäten används för att samla in synpunkter från elever, föräldrar och den pedagogiska personalen och är ett av flera underlag inför bedömningen av skolan. Genom efterfrågar elevers, vårdnadshavares och pedagogisk per- sonals uppfattning av verksamheten. Undersökningen bidrar till att fånga upp företeelser som är svåra att fånga upp på andra sätt, till exempel om eleverna känner sig trygga i skolan och om de har studiero. Enkätresultatet utgör en del av all information som samlas in i samband med inspektion. Annan information som Skolinspektionen använder är bland annat betyg och resultat, anmälningssta- tistik, resultat från ombedömningen av nationella prov och i samband med verksamhetsbesök – intervjuer med skolledning, lärare och elever samt lektionsobservationer. Enkäten, som finns i olika versioner beroende på respondentgrupp, handlar i huvudsak om: •Anpassning efter elevens behov •Grundläggande värden och inflytande Enkätfrågorna har sin utgångspunkt i de bedömningsunderlag som ligger till grund för Skolin- spektionens arbete med att granska landets skolor. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − I föreliggande studie har resultatet från enkäterna analyserats . I det följande analyseras elevernas svar grupperat efter årskurs 5 och 9 i , samt år 2 i gymnasieskolan. Skolornas resultat delades in i grupperna fristående med konfessionell inrikt- ning, övriga fristående, kommunala och samtliga/totalt. I grupperna samtliga och fristående är de konfessionella skolornas resultat exkluderat. 5.2JÄMFÖRANDE RESULTAT ÅRSKURS 5 Det finns 56 unika skolenheter som är registrerade som konfessionella och har årskurs 5.I årskurs 5 får eleverna ett mindre antal frågor än i de övriga årskurserna. Frågorna är till viss del omfor- mulerade men index bildas även i den enkäten. De ingående indexen/frågeområdena är: 1.Veta vad som krävs/Tillit till elevens förmåga 3.Anpassning efter elevens behov 5.Argumentation och kritiskt tänkande/Delaktighet och inflytande 6.Grundläggande värden på skolan/Elevhälsa Avslutningsvis i enkäten ställs den avslutande sammanfattande frågan/påståendet Jag är nöjd med min skola som helhet. Detta påstående bildar inget index utan ligger separat utanför de ingående frågeområdena. Indexet kan anta värdet 0 till och med 10. KONFESSIONELLA SKOLOR JÄMFÖRT MED SAMTLIGA ÖVRIGA OAVSETT REGI Nedan redovisas skillnaderna i beräknade index i indexenheter mellan de fristående konfession- ella skolorna och de övriga skolornas resultat. Skillnaden i indexet för Argumentation och kritiskt tänkande är -0,07. Det innebär att de konfessionella skolorna har ett genomsnittligt lägre index på -0,07 indexenheter jämfört med övriga skolor. Åt motsatt håll pekar indexet för Veta vad som krävs där de konfessionella har ett genomsnittligt högre index på 0,03 indexenheter jämfört med övriga skolor. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 1, skillnader mellan konfessionella skolor och övriga skolor oavsett regi, index inom frågeområden, årskurs 5 -0,01-0,01 -0,02 -0,02 -0,04 -0,04 -0,06 -0,08 -0,07 Eftersom indexen, som beskrivits, är sammansatta av flera frågor är det intressant att undersöka vilka frågor som starkast bidrar till skillnaderna. Vad gäller argumentation och kritiskt tänkande är det främst medelvärdet på frågan På lektionerna är vi elever med och påverkar på vilket sätt viska arbeta med olika skoluppgifter som bidrar till ett lägre index hos konfessionella skolor. Här är de konfessionella skolornas genomsnittliga resultat -0,23 enheter lägre än för övriga skolor. I figur 2 redovisas de fem frågorna /påståendena där det skiljer -0,10 enheter eller mer redovi- sade i fallande grad. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 2, Frågor / påstående som avviker mest – årskurs 5 0,00 -0,05 -0,10 -0,11 -0,11 -0,15 -0,13 -0,14 -0,20 -0,25 -0,23 JÄMFÖRELSE MELLAN KONFESSIONELLA SKOLOR OCH ÖVRIGA FRISTÅENDE SKOLOR I de inledande avsnitten beskrevs skillnader mellan övriga fristående och konfessionella skolor avseende bland annat skolresultat och lärartäthet. Det bedöms vara intressant att även vad gäl- ler enkätresultat jämföra de skolor där vårdnadshavare och / eller elever aktivt valt en annan skola än den kommunala. De konfessionella skolornas resultat jämfört med övriga fristående skolor beskrivs i figur 3. Här framkommer samma mönster som vid jämförelse med samtliga övriga skolor, men skillnaderna i index är större. Vid en jämförelse mellan konfessionella skolor och övriga fristående skolor är skillnaden -0,18 indexenheter för Argumentation och kritiskt tänkande. Medelvärdet för den sammanfattande frågan Jag är nöjd med min skola som helhet har 0,06 indexenheter högre värde för konfessionella skolor jämför med övriga fristående skolor. Det index där de konfess- ionella skolorna har störst positiv avvikelse jämfört med de övriga fristående är Studiero. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 3, konfessionella skolor relativt övriga fristående skolor. Avvikelser i index, åk 5 0,00 -0,01 -0,01-0,02 -0,05 -0,03-0,04 -0,10 -0,15 -0,20 -0,18 Medelvärdesskillnaden för frågan/påståendet På lektionerna är vi elever med och påverkar på vilket sätt vi ska arbeta med olika skoluppgifter är även här den som bidrar mest till det lägre indexbetyget för Argumentation och kritiskt tänkande. Eleverna på de konfessionella skolorna ger i genomsnitt -0,27 enheter lägre betyg på den frågan än eleverna på de övriga fristående skolorna. Figur 4, konfessionella skolor relativt övriga fristående skolor. Frågor som avviker mer än -0,10 enheter. -0,05 I min skola respekterar vi varandra Mina lärare är rättvisa mot oss -0,10 -0,11 Jag kan få svårare uppgifter om jag -0,15 -0,13 -0,15 -0,15 Mina lärare ser till att ordningsreglerna på skolan följs -0,20 På lektionerna är vi elever med och påverkar på vilket sätt vi ska arbeta -0,25 -0,27 -0,30 En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − JÄMFÖRELSE MELLAN KONFESSIONELLA SKOLOR OCH KOMMUNALA SKOLOR Kommunala skolors resultat i enkäten jämfört med de konfessionella beskrivs i figur 5 nedan. Jämfört med de kommunala är det framförallt indexet Argumentation och kritiskt tänkande som även här får ett lägre värde i konfessionella skolor jämfört med kommunala skolor. Skillnaden är dock den minsta för de skolgrupper som jämförs med de konfessionella skolorna i årskurs 5. Indexet för Vet vad som krävs största positiva avvikelsen när konfessionella skolorna jämförs med kommunala. Eleverna på konfessionella skolor uppger således oftare att de vet vad som krävs för att nå skolans mål än elever i kommunala skolor. Figur 5, skillnader mellan konfessionella skolor och kommunala skolor index inom frågeområden, årskurs 5 -0,02 -0,01 -0,01 -0,04 -0,02 Veta vad som krävs/Tillit till elevens förmåga -0,04 -0,06 Jag är nöjd med min skola som helhet -0,05 Anpassning efter elevens behov Grundläggande värden på skolan/Elevhälsa Argumentation och kritiskt tänkande/Delaktighet och inflytande Även i jämförelsen med de kommunala skolorna är det frågan/påstående att På lektionerna är vielever med och påverkar på vilket sätt vi ska arbeta med olika skoluppgifter som bidrar mest till att de konfessionella skolorna ger ett lägre betyg på Argumentation och kritiskt tänkande. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 6, konfessionella skolor relativt kommunala skolor. Frågor som avviker mer än -0,10 enheter. -0,05 Mina lärare är rättvisa mot oss elever I min skola respekterar vi varandra -0,10 Mina lärare ser till att ordningsreglerna -0,11 -0,11 -0,15 -0,13 -0,14 Jag kan få svårare uppgifter om jag vill -0,20 På lektionerna är vi elever med och påverkar på vilket sätt vi ska arbeta med -0,22 -0,25 5.3JÄMFÖRANDE RESULTAT ÅRSKURS 9 I årskurs 9 och i gymnasieskolans årskurs 2 är frågorna desamma, och fler än i årskurs 5. De in- gående indexen/frågeområdena är: 1.Veta vad som krävs 3.Tillit till elevens förmåga 4.Anpassning efter elevens behov 6.Argumentation och kritiskt tänkande 7.Grundläggande värden i undervisningen/lärandet 8.Grundläggande värden på skolan Liksom tidigare avslutas enkäten med den sammanfattande frågan Jag är nöjd med min skola som helhet. Det påståendet bildar inget index utan ligger separat utanför de ingående frågeom- rådena. Vidare ingår en fråga om rekommendation ingår också. Det finns många undersökningar som visar att rekommendation är tätt förknippat med hur nöjd man är. Indexet kan anta värdet 0 till och med 10. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Det finns 50 skolenheter i register 2018 som är registrerade som konfessionella och som har årskurs 9. KONFESSIONELLA SKOLOR JÄMFÖRT MED SAMTLIGA ÖVRIGA OAVSETT REGI Eleverna på de konfessionella skolorna i årskurs 9 ger ett klart högre betyg på de sammanfat- tande nöjdhetsfrågorna/påståendena. I genomsnitt är betyget 0,71 enheter högre på dessa frå- gor i konfessionella skolor än i övriga skolor. Det index där det skiljer mest är Delaktighet och inflytande där det är 0,34 indexenheters skillnad. Det enda område där eleverna på konfession- ella skolor är mer missnöjda är Elevhälsa. Indexet som sammanfattar elevhälsa är 0,30 indexen- heter lägre för de konfessionella skolorna jämfört med övriga skolor. Figur 7, skillnader mellan konfessionella skolor och övriga skolor oavsett regi, index inom frågeområden, årskurs 9 -0,20 -0,40 -0,30 Jag skulle rekommendera min skola Jag är nöjd med min skola som helhet Grundläggande värden i undervisningen/lärandet Veta vad som krävs Argumentation och kritiskt tänkande Tillit till elevens förmåga Grundläggande värden på skolan Anpassning efter elevens behov Frågorna/påståendena På min skola är det OK att lämna lektionen om man känner ett behov av att träffa skolsyster eller kurator samt Jag kan gå och prata med skolsyster eller kura- torn/skolpsykolog om vad jag vill, det måste inte ha hänt något allvarligt är de som bidrar mest till att indexet för elevhälsa är klart lägre hos de konfessionella skolorna jämfört med totalen. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 8, Frågor / påstående som avviker mest – årskurs 9, konfessionella skolor relativt samtliga övriga skolor I min skola finns det personal som -0,05 -0,03 jag är rädd för (-) -0,10 -0,10 I min skola är vi elever med och -0,15 bestämmer vilka ordningsregler vi -0,20 -0,25 Jag kan gå och prata med -0,30 kuratorn/skolpsykolog om vad jag -0,35 vill, det måste inte ha hänt något -0,40 På min skola är det OK att lämna lektionen om man känner ett -0,41 behov av att träffa skolsyster eller -0,45 -0,43 -0,50 JÄMFÖRELSE MELLAN KONFESSIONELLA SKOLOR OCH ÖVRIGA FRISTÅENDE SKOLOR Även vid analys av enkätsvaren för årskurs 9 skiljer sig resultaten mer vid en jämförelse mellan konfessionella skolor och övriga fristående skolor än vid jämförelse med samtliga övriga skolor. Området Elevhälsa är också här det område där de konfessionella skolorna avviker mest i nega- tiv bemärkelse, men elevhälsa är inte längre det enda område som avviker negativt. Här är det fler frågeområden som avviker negativt än som avviker positivt, exempelvis Förhindra kränk- ningar och Grundläggande värden på skolan. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 9, skillnader mellan konfessionella skolor och övriga fristående skolor, index inom frågeområden, årskurs 9 -0,10 -0,06 -0,08 -0,08 -0,09 -0,13 -0,14 -0,20 -0,18 -0,18 -0,18 -0,30 -0,30 -0,40 Veta vad som krävs Jag skulle rekommendera min skola Tillit till elevens förmåga Jag är nöjd med min skola som helhet Argumentation och kritiskt tänkande Grundläggande värden på skolan Grundläggande värden i undervisningen/lärandet Anpassning efter elevens behov Det finns flera frågor/påstående som bidrar till att de konfessionella skolorna har lägre värden jämfört med de övriga fristående skolorna. Det är framförallt frågorna/påståendena På min skola är det OK att lämna lektionen om man känner ett behov av att träffa skolsyster eller kurator och I min skola pratar vi om jämställdhet samt även frågan/påståendet Jag kan gå och prata med skolsyster eller kuratorn/skolpsykolog om vad jag vill, det måste inte ha hänt något allvar- ligt som bidrar till lägre indexvärden. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 10, Frågor / påstående som avviker mest – årskurs 9, konfessionella skolor relativt övriga fristående skolor -0,10 -0,10 -0,11 -0,11 -0,13 -0,16 -0,20 -0,21 -0,21 -0,30 -0,33 -0,40 -0,50 -0,47 -0,53 -0,60 Jag kan få extraundervisning om jag skulle behöva det JÄMFÖRELSE MELLAN KONFESSIONELLA SKOLOR OCH KOMMUNALA SKOLOR Jämför vi slutligen de konfessionella skolorna med de kommunala skolorna är skillnaderna i stort de samma som i jämförelsen mellan de konfessionella skolorna och samtliga övriga skolor. Detta beror på att de kommunala skolorna utgör den absolut största delen av samtliga övriga skolor. Indexet för Elevhälsa har ett klart lägre värde hos de konfessionellas skolorna relativt de kom- munala skolorna. Skillnaden är lika stor, -0,30, som vid den inledande jämförelsen med samtliga övriga skolor. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 11, skillnader mellan konfessionella skolor och kommunala skolor, index inom frågeområden, årskurs 9 -0,20 -0,30 -0,40 Jag skulle rekommendera min skola Jag är nöjd med min skola som helhet Grundläggande värden i undervisningen/lärandet Argumentation och kritiskt tänkande Veta vad som krävs Grundläggande värden på skolan Tillit till elevens förmåga Anpassning efter elevens behov De frågor/påstående som har störst inflytande på att de konfessionella skolorna har lägre värde jämfört med de kommunala skolorna inom indexet Elevhälsa är samma frågor som vid jämförelsen med övriga skolor, det vill säga frågorna På min skola är det OK att lämna lektionen om man känner ett behov av att träffa skolsyster eller kurator samt Jag kan gå och prata med skolsyster eller kuratorn/skolpsykolog om vad jag vill, det måste inte ha hänt något allvarligt som påverkar mest. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 8, Frågor / påstående som avviker mest negativt – årskurs 9, konfessionella skolor relativt kommunala skolor I min skola finns det personal som -0,05 -0,03 jag är rädd för (-) -0,10 -0,15 -0,12 I min skola är vi elever med och bestämmer vilka ordningsregler vi -0,20 -0,25 På min skola är det OK att lämna -0,30 lektionen om man känner ett behov av att träffa skolsyster eller -0,35 Jag kan gå och prata med -0,40 -0,39 kuratorn/skolpsykolog om vad jag -0,45 vill, det måste inte ha hänt något -0,44 -0,50 5.4JÄMFÖRANDE RESULTAT GYMNASIESKOLAN ÅRSKURS 2 I årskurs 2 i gymnasieskolan får eleverna en likadan enkät som i årskurs 9 i . De in- gående indexen/frågeområdena är lika som i årskurs 9, se avsnitt 4.3 ovan. Det finns enligt Skol- verkets register fem konfessionella gymnasieskolor i . KONFESSIONELLA SKOLOR JÄMFÖRT MED SAMTLIGA ÖVRIGA OAVSETT REGI Över lag ger de eleverna på de konfessionella gymnasieskolorna högre betyg än elever på övriga gymnasieskolor vid jämförelserna av frågorna/påståendena än vad som är fallet i årskurserna 5 och 9. I jämförelsen med övriga skolor är alla index högre eller lika med de övriga skolornas genomsnittliga indexbetyg, vilket illustreras i figur X. Framförallt är det indexet Ordningsregler där eleverna på de konfessionella skolorna ger 0,51 indexenheter högre betyg jämför med de övriga skolorna. Även frågorna/påståendena som beskriver rekommendation och nöjdhet får klart högre värden än för totalen. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor −