sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Ungdomar tillförsäkras en möjlighet att ansöka om en plats på alla nationella program och inriktningar och att få konkurrera om platserna på lika villkor med andra sökande genom systemet med förstahandsmottagning. Elever har däremot inte obegränsad rätt att söka och konkurrera om plats på särskilda varianter eller profiler av ett visst program eller en viss inriktning på samma villkor som alla andra. Ett nytt studiebidrag till eget boende bör heller inte ta hänsyn till sådana variationer. Studiebidrag till eget boende bör lämnas om samma program och inriktning saknas på hemorten. Ingen hänsyn bör vid bedömningen tas till om en utbild- ning har getts en särpräglad utformning. Utredningen föreslår därför inte något undantag för att bortse från att samma program och in- riktning finns på elevens hemort, om utbildningen på hemorten kraf- tigt avviker från det normala. 80ÖKS , dnr 2012-05004. 81ÖKS , dnr 2011-5943. 82ÖKS , dnr 2011-04905. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Boende på internat på en folkhögskola kan ses som en del av folk- högskolornas särskilda pedagogik. Internatboende har en social- pedagogisk betydelse och folkhögskolorna arbetar ofta aktivt med boendet som en del av utbildningen. Inte minst när det gäller utbild- ning av unga människor som precis flyttat hemifrån, personer som precis har lämnat ett behandlingshem och personer med funktions- nedsättningar är internatboendet en integrerad del av själva utbild- ningen.83 Utbildning och boende på en folkhögskola kan inte jäm- ställas med utbildning och boende på en annan folkhögskola. En elev som bor i närheten av en folkhögskola kan heller inte till fullo ta del av en utbildning som där kombineras med internatboende, utan att också bo på skolan. Statligt inackorderingstillägg lämnas också till omkring 900 elever per läsår, som deltar i utbildning vid folkhög- skola och som bor på internat på skolan. Utredningen föreslår därför att studiebidrag till eget boende ska kunna lämnas till elever som läser vid en folkhögskola och som bor på internat på skolan, även om utbildningen i fråga ligger på hemorten eller om en motsvarande ut- bildning finns där. ÖKS har vid flertalet tillfällen bedömt att det finns särskilda skäl att lämna statligt inackorderingstillägg när eleven behöver fortsatt stöd för att kunna fullfölja sin utbildning, efter att CSN tidigare felaktigt har beviljat stödet.84 Det kan även finnas andra särskilt ömmande omständigheter som motiverar att studiebidrag till eget boende läm- nas även om motsvarande utbildning finns på elevens hemort, eller när eleven ska läsa en utbildning på sin hemort. Utredningen föreslår därför att det ska vara möjligt att lämna studiebidrag till eget boende även om utbildningen ges på hemorten eller om en motsvarande utbildning finns där, om det finns synnerliga skäl. 83Folkbildningsrådet (2013) Lärande boende? En kartläggning av folkhögskolans internat. 84ÖKS , dnr 2008-02733 och , dnr 2011-05782. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Studiebidrag till eget boende ska huvudsakligen regleras i studiestödsförordningen Bestämmelser som reglerar när studiebidrag till eget boende ska kunna lämnas, även om motsvarande utbildning finns på hemorten och även om utbildningen ges på hemorten, bör beslutas av regeringen i studie- stödsförordningen. 7.3.7Bidrag ska betalas ut när det är styrkt att eleven har ett eget boende Utredningens förslag: För att studiebidrag till eget boende ska betalas ut krävs också att det är styrkt att den studerande har ett eget boende. Detta ska regleras i förordning. CSN har föreslagit att det ska vara möjligt att lämna förhandsbesked om rätten till stöd CSN har i sitt remissvar på studiehjälpsutredningens slutbetänkande påpekat att inackordering ofta innebär en omfattande förbindelse för eleven eller dennes familj, i form av ansvar för ett hyreskontrakt med en viss uppsägningstid eller en investering i form av ett bostadsköp. För att kunna få statligt inackorderingstillägg måste eleven först visa att han eller hon har ett eget boende. Elever och vårdnadshavare måste därför skicka in en kopia på ett hyreskontrakt, ett intyg från hyresvärden eller motsvarande, innan CSN kan besluta om statligt inackorderingstillägg. Elever och vårdnadshavare hamnar därmed i en svår situation eftersom elever och vårdnadshavare inte vill ingå avtal om en bostad på studieorten, innan CSN har beslutat om stöd som CSN inte kan besluta om att lämna stöd, innan elever och vårdnadshavare har träffat avtal om bostad på studieorten. CSN ansåg därför att elever som ansökte om inackorderingsstöd borde kunna få någon form av förhandsbesked. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Elever och vårdnadshavare ska kunna få beslut tidigt Av de 24 kommuner som utredningen varit i kontakt med tillämpade åtminstone en kommun ett system där inackor- deringen inte behövde styrkas innan kommunen fattade sitt beslut. Kommunen betalade dock inte ut något stöd, förrän den sökande styrkt ett eget boende genom att skicka in en kopia på ett hyres- kontrakt eller liknande. Elever och vårdnadshavare kan på så sätt innan studierna ansöka om och också få besked om rätten till stöd. Efter att eleven fått besked om rätten till stöd, kan han eller hon fatta ett mer välinformerat beslut om studier på en annan ort. En ordning som innebär att ett beslut om stöd inte kan verkställas innan vissa rekvisit är uppfyllda är inte främmande inom det statliga studiestödssystemet. Studiehjälp, studiemedel och studiestartsstöd som CSN har beslutat om får t.ex. betalas ut först sedan det är styrkt att den studerande har påbörjat sina studier.85 Utredningen föreslår därför att studiebidrag till eget boende ska få betalas ut först sedan det är styrkt att eleven har påbörjat sina studier och att han eller hon har ett eget boende utanför hemmet. Genom en sådan konstruktion tydliggörs att eleven inte behöver styrka ett eget boende innan CSN fattar beslut om stödet. Däremot måste boendet styrkas innan stödet får betalas ut. Krav på styrkande av eget boende som villkor för utbetalning ska regleras i studiestödsförordningen Bestämmelser som reglerar att ett beslut om studiehjälp får betalas ut först när vissa villkor är uppfyllda finns i 2 kap. 31 § studiestöds- förordningen. Kompletterande bestämmelser om att studiehjälp i form av studiebidrag till eget boende får betalas ut först sedan det är styrkt att eleven har ett eget boende bör föras in i samma paragraf. 852 kap. 31 § studiestödsförordningen, 3 kap. 30 § studiestödslagen och 29 § lagen om studie- startsstöd. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan 7.3.8Kommunerna ges möjlighet att samordna kommunalt stöd till elevresor med ett nytt studiebidrag till eget boende Utredningens förslag: CSN ges möjlighet att lämna ut uppgifter om studiebidrag till eget boende elektroniskt, på annat sätt än genom direktåtkomst, till kommuner för att de ska kunna full- göra sina skyldigheter enligt lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. föreslog ett uttryckligt förbud mot att lämna ersättning för elevresor och inackorderingsstöd . Ett förbud ansågs vara motiverat av kostnadsskäl och eftersom elever borde uppmuntras att söka en inackorderingsbostad i närheten av skolan.86 och Specialpedagogiska skolmyndigheten till- styrkte förslaget. CSN och kommun påpekade att sådant för- bud förutsätter ett system som gör det möjligt för kommunerna att snabbt kunna kontrollera om CSN har beviljat en elev inackorder- ingsstöd. CSN betonade att kontroll via telefonsamtal eller mail från kommunerna i varje enskilt ärende skulle vara ohanterligt. CSN ska under vissa förutsättningar kunna lämna ut uppgifter om studiebidrag till eget boende till kommunerna Regeringsrätten konstaterade att kommunerna inte har någon skyldighet att lämna ersättning för resor mellan en inackorder- ingsbostad och skolan87. Enligt den enkätundersökning utredningen genomfört anger av de svarande kommu- nerna att de inte lämnar ersättning för dagliga resor till elever som redan får kommunalt stöd till inackordering. Kommunerna kan enkelt kontrollera om en elev som ansöker om ersättning för dagliga resor har kommunalt stöd till inackordering. Kommunerna kan däremot inte utan särskild kontroll hos CSN känna till om samma elev har statligt inackorderingstillägg från CSN. 86SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 54 och 200–201. 87RÅ 2010 ref 26. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan elever som i praktiken får ersättning för dagliga resor från kommu- nen trots att de har statligt inackorderingstillägg från CSN, har inte kunnat fastställas. Utredningen har övervägt om dessa brister skulle kunna åtgärdas med ett förtydligande i lagen (1991:110) om kommunernas skyldig- het att erbjuda vissa elevresor, om att begreppet bostad inte avser en inackorderingsbostad eller ett förbud för kommunerna att lämna ersättning för elevresor under tid elever har studiebidrag till eget boende. Utredningens undersökning visar att av kommunerna lämnar ersättning för elevresor även till elever som redan har kom- munalt stöd till inackordering. Kommunernas agerande kan bero okunskap om regeringsrättsdomen eller på att kommunen bedömer att det finns annat stöd för att lämna ersättning. Ett för- tydligande i lagen om kommunernas skyldighet att erbjuda vissa elevresor skulle visserligen motverka att ersättning lämnas till följd av okunskap. Ett förtydligande skulle däremot inte påverka de kom- muner som faktiskt vill lämna ersättning för resor mellan en inack- orderingsbostad och skolan. Ett annat alternativ är att som studie- hjälpsutredningen föreslå ett förbud mot att lämna ersättning för elevresor till en elev som redan har stöd till inackordering. Det kan dock finnas situationer när en kommun bedömer att det ändå är rim- ligt och möjligt att lämna ersättning för elevresor till en inackorderad elev. Exempelvis om studier på en annan ort är nödvändiga, sam- tidigt som det inte är möjligt för eleven att bosätta sig inom sex kilo- meter från skolan. Utredningen anser därför att varken ett förtydli- gande eller ett förbud är lämpliga lösningar. En majoritet av kommuner uppger att de inte vill lämna ersättning för dagliga resor till en elev som redan har stöd till in- ackordering. Vid införandet av ett studiebidrag till eget boende helt i statlig regi försvåras dessa kommuners prövning av rätten till ersätt- ning för dagliga resor. Kommunernas prövning skulle underlättas om de på ett enkelt sätt kunde kontrollera om elever som ansöker om ersättning bor i en inackorderingsbostad. Alla elever som får studiebidrag till eget boende från CSN ska ha ett eget boende, det vill säga en inackorderingsbostad. Kommunernas prövning skulle där- för förenklas och felaktiga utbetalningar kunna förhindras, om kom- munerna på ett enkelt sätt hade tillgång till uppgifter om att en elev uppbär studiebidrag till eget boende. En ordning där kommunerna i Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan varje enskilt ärende måste ta kontakt med en handläggare vid CSN för att inhämta uppgifter är dock inte rimlig. Kommunerna och CSN bör i stället ges förutsättningar att utveckla ett elektroniskt informa- tionsutbyte. Utredningen föreslår därför att CSN ska ges möjlighet att lämna ut uppgifter om studiebidrag till eget boende, elektroniskt och på annat sätt än genom direktåtkomst, till kommuner för att de ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt lagen om kommunernas skyldighet att svara för vissa elevresor. Enligt 28 kap. 9 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller sekretess i andra ärenden än studiestöd under sjukdom inte beslutet i ärendet. De uppgifter kommunerna behöver för sin pröv- ning är uppgifter om huruvida en viss elev har beviljats studiebidrag till eget boende, och i så fall för vilken tid. Dessa uppgifter kommer att framgå av CSN:s beslut om studiebidrag till eget boende. Beslutet bör normalt inte omfattas av någon sekretess. Utredningen bedömer därför inte att det finns behov av några särskilda sekretessbrytande bestämmelser. 7.3.9Elever vid riksgymnasierna för döva och hörselskadade ska få boendekostnader täckta genom RG-bidrag Utredningens förslag: Elever vid riksgymnasiet för döva (RGD) och riksgymnasiet för hörselskadade (RGH) ska inte få studie- bidrag till eget boende. Elever vid RGD och RGH ska få hela kostnaden för boende, mat och annan service bekostad via RG-bidrag när det kommu- nala stödet till inackordering avskaffas. Detta ska regleras i förordning. kommun är huvudman för riksgymnasiet för döva (RGD) och riksgymnasiet för hörselskadade (RGH). Elever vid RGD och RGH har rätt till kommunalt stöd till inackordering från sin hem- kommun om de behöver inackordering i enligt 15 kap. 32 § skollagen. För kostnader som överstiger det kom- munala stödet till inackordering har eleverna rätt till så kallat Rg-bidrag från CSN. Rg-bidrag regleras i förordningen (1995:667) om bidrag till vissa funktionshindrade elever i gymnasieskolan. Rg-bidrag läm- nas för kostnader för mat och boende på studieorten, för dagliga Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan resor på studieorten och för resor mellan elevens ordinarie bostads- ort och studieorten. föreslog att det kommunala stödet till in- ackordering skulle avskaffas och ersättas med ett inackorderingsstöd i statlig regi. Utredningen konstaterade att elever vid RGD och RGH med en sådan lösning, precis som elever vid andra skolor med en offentlig huvudman, i stället skulle vara hänvisade till att ansöka om inackorderingsstöd hos CSN. Eleverna vid RGD och RGH skulle därmed behöva ansöka om två olika stöd hos en och samma myndighet för sina kostnader i samband med inackordering. menade att det visserligen fanns ett värde i att elever med funktionsnedsättning skulle kunna få statligt inackor- deringsstöd på samma villkor som alla andra elever. bedöm- des det vara onödigt besvärligt för eleverna att behöva ansöka om två olika stöd för att täcka sina kostnader. före- slog därför att elever vid RGD och RGH inte skulle ha rätt till inackorderingsstöd. Elevernas kostnader skulle i stället helt täckas genom Rg-bidrag.88 Få remissinstanser kommenterade förslaget sär- skilt. CSN ställde sig positiv till förslaget. Specialpedagogiska skol- myndigheten tillstyrkte förslaget. Myndigheten ansåg det kunde vara en risk att döva, hörselskadade och blinda elever samt elever som har en språkstörning eller svåra rörelsehinder skulle om- fattas av andra regler, det vill säga Rg-bidrag, än elever med andra funk- tionsnedsättningar. valde att inte ta ställning i frågan och hänvisade till funktionshinders- och anhörigorganisationer. RG-bidraget bör vara ett heltäckande stöd för elever vid riksgymnasierna för döva och hörselskadade i Ansvars- och finansieringsprincipen innebär att varje sektor i sam- hället har ett ansvar för att genomföra funktionshinderspolitiken. Det är enligt principen hela samhällets ansvar att se till att människor inte exkluderas och att alla människors kompetens tas tillvara.89 88SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 211–213. 2016/17:1 Budgetpropositionen , bilaga 9, s. 113. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Ansvars- och finansieringsprincipen anses normalt innebära att sär- lösningar för personer med olika typer av funktionsnedsättning i möjligaste mån bör undvikas. Elever vid RGD och RGH har rätt till Rg-bidrag för delar av sina kostnader för boende, mat och annan service. Att utöka rätten till att gälla Rg-bidrag för hela kostnaden för boende, mat och annan service bekostad innebär inte någon ny särlösning. Däremot förenklas vardagen för elever och vårdnadshavare som slipper att ansöka om både studiebidrag till eget boende och Rg-bidrag hos en och samma myndighet. För eleverna innebär en sådan ordning heller ingen skillnad när det gäller stor- leken på det stöd de kan få. Vi föreslår därför att elever vid RGD och RGH inte ska ha rätt till ett nytt studiebidrag till eget boende. Dessa elever ska i stället få hela kostnaden för boende, mat och annan ser- vice bekostad via Rg-bidrag. Någon ändring i den förordningen be- höver dock inte göras. Utredningens förslag: Ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Ändringarna som gäller gymnasieskolan ska tillämpas första gången för utbildning som påbörjas . De bestämmelser som hänger samman med ändringarna i studiestödsförfattningarna ska dock tillämpas vid ikraftträdandet. Äldre bestämmelser ska tillämpas för utbildning som påbörjas när det gäller gymnasieskolan. Ändringarna i gymnasieförordningen ska träda i kraft . De föreslagna författningsändringarna bör träda i kraft så fort som möjligt. Med hänsyn till tidsplanen för den fortsatta berednings- processen är det tidigaste tänkbara datumet . Efter- som förslagen om ett kompensatoriskt schablonbelopp och att inter- ersättning ska grunda sig på budgeterade kostnader kan innebära ett visst förberedelsearbete hos kommuner och övriga huvud- Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan män bör författningsändringarna som gäller gymnasieskolan tillämpas första gången för utbildning som påbörjas . Skälen för tidpunkten för ikraftträdande av ändringarna i skollagen som hänger samman förslagen i studiestödsförfattningarna behand- las i kommande avsnitt. Utredningens förslag: Ändringarna i olika författningar som rör studiehjälp ska träda i kraft . Sådana ändringar görs i studiestödslagen och i studiestödsförordningen och studiestöds- dataförordningen. Studiebidrag till eget boende ska inte få lämnas för den tid för vilken den studerande får inackorderingstillägg enligt äldre bestäm- melser. Om den studerande före ikraftträdandet har beviljats kom- munalt stöd till inackordering enligt bestämmelser i skollagen eller inackorderingstillägg enligt äldre bestämmelser i studiestöds- lagen med ett visst månadsbelopp ska studiebidrag till eget boende lämnas med samma månadsbelopp och för studier vid samma skola för tid efter ikraftträdandet, dock längst till och med , trots det som anges i de nya bestämmelserna. De flesta som kommer att ha rätt till ett nytt studiebidrag till eget boende deltar i utbildning vid gymnasie- eller gymnasiesärskolan. Sådan utbildning bedrivs läsårsvis, månad. För att minimera övergångsproblematik bör ett nytt studiebidrag till eget boende därför träda ikraft mellan två ordinarie läsår. I15 § studiestödsdataförordningen (2009:321) regleras möjlig- heten för CSN att lämna ut information till kommunerna elektro- niskt, på annat sätt än genom direktåtkomst. Nuvarande bestämmelse medger utlämnade av sådana uppgifter som kommunen behöver för sin handläggning av kommunalt stöd till inackordering. Kommu- nerna ska som utgångspunkt inte bevilja sådant stöd efter . Den nuvarande regleringen i studiestödsdataförordningen bör därför upphävas . Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Ett nytt studiebidrag till eget boende kan vara mer eller mindre för- delaktigt för olika grupper av elever än nuvarande stödformer. Elever som har statligt inackorderingstillägg eller kommunalt stöd till inackordering kan förlora rätten till stöd. Elever som helt sak- nar rätt till stöd kan få rätt till studiebidrag till eget boende. Elever som får statligt eller kommunalt stöd kan även ha rätt till ett nytt studiebidrag till eget boende, men med ett högre eller lägre belopp än nuvarande stöd. Utredningen menar att det är viktigt att alla elever ges möjlighet att avsluta sina utbildningar under samma förutsättningar som de påbörjades. Elever som innan har hunnit beviljas statligt inackorderingstillägg eller stöd till in- ackordering enligt äldre bestämmelser, bör därför ges möjlighet att välja att avsluta sina studier med oförändrade villkor. Byte av utbild- ning, exempelvis inom gymnasieskolan, är relativt vanligt. Ett byte av utbildning inom en och samma skola bör inte leda till helt nya studieekonomiska förutsättningar. Ett nytt studiebidrag till eget bo- ende bör därför alltid kunna lämnas till den som innan ikraftträdandet har beviljats kommunalt stöd till inackordering eller statligt inack- orderingstillägg för studier vid samma skola. Studiebidrag till eget boende ska då kunna lämnas med samma belopp som tidigare lämnats som kommunalt stöd till inackordering eller statligt inackorderings- tillägg. Det bör längst till och med vara möjligt att lämna det nya studiebidraget till eget boende enligt dessa villkor. Elever ges därigenom goda möjligheter att avsluta påbörjade studier enligt samma villkor som gällde vid studiernas början. Föreslagna bestämmelser om ikraftträdandet innebär att elever kan komma att ha rätt till ett nytt studiebidrag till eget boende och till äldre kommunalt eller statligt stöd . Situationen kan inträffa om kommunen eller CSN redan innan har hunnit bevilja kommunalt stöd till inackordering eller statligt inackorderingstillägg för ett kommande läsår. Särskilda övergångs- bestämmelser bör därför reglera att ett nytt studiebidrag till eget boende inte får lämnas som det lämnas kommunalt stöd till inackordering eller statligt inackorderingstillägg. Ändringarna i 15 § studiestödsdataförordningen föreslås träda i kraft . Kommunerna kommer dock i vissa fall fortsatt att behöva uppgifter från CSN för sin handläggning av kommunalt Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan stöd till inackordering. Äldre lydelse av den aktuella bestämmelsen i studiestödsdataförordningen bör därför fortsatt tillämpas, för elever som har ansökt om stöd enligt 15 kap. 32 § skollagen i den äldre lydelsen. I detta kapitel redogör utredningen för konsekvensanalysen som gjorts av förslagens effekter. Utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren redovisa konsekvenserna ur ett barnrätts- perspektiv utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen), FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och principen om icke-diskriminering. Innehållet i konsekvensutredningen styrs av bestämmelserna i 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredningen har också i direkten givits uppdraget att särskilt beskriva konsekvenser för det kommunala självstyret. Utred- ningens avvägningar av förslagens effekter i relation till den kommu- nala självstyrelsen finns i avsnitt 8.4.4. Inledningsvis kommer utred- ningen att beskriva sammanfattande vilka konsekvenserna blir av utredningens förslag utifrån de övergripande syften som finns i utred- ningens direktiv samt de samhällsekonomiska konsekvenserna av dessa: •Trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen. •Förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. •Främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom gymnasieskolan. Konsekvenserna i relation till utredningens syften beskrivs samman- fattande för utredningens samlade förslag. Ekonomiska och organi- satoriska effekter för kommuner och staten samt konsekvenser för enskilda huvudmän beskrivs separat i olika avsnitt. I kapitlet används referenser till numrerade förslag i förslagskapitlen. Numreringen visar vilket avsnitt i kapitel 6 eller 7 där det aktuella förslaget återfinns. 8.2Konsekvenser avseende utredningens syften Utredningens förslag ska tjäna flera olika syften. Ett antal av syftena är gemensamma för gymnasieskolan och vuxenutbildning (komvux). Dessa är att trygga den regionala och nationella kompe- tensförsörjningen, effektivisera resursutnyttjandet och förbättra till- gången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. Utredningens förslag ska också tjäna ytterligare ett syfte vilket är att främja likvärdighet och minska segregation i gymnasieskolan. 8.2.1Elevernas tillgång till ett allsidigt utbud Mer likvärdig tillgång till utbudet i gymnasieskolan