sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — dataanalyser och urval för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar hos Myndigheten för utbetalningskontroll. Detta ska ses som en begränsning av uppgiftsskyldigheten. Det betyder att en uppgift som i och för sig ryms inom den uppräknade uppgifts- skyldigheten inte kan lämnas ut med stöd av denna om uppgiften inte är av betydelse för dataanalyserna och urvalen. I förordningen (0000:00) om behandling av personuppgifter vid Myndigheten för utbetalningskontroll finns en reglering av vilka uppgifter som myn- digheten får använda för ändamålet att göra dataanalyser och urval i syfte att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen. Enligt första stycket första punkten omfattar uppgiftsskyldigheten uppgifter om beslut som rör ekonomiska förmåner och ekonomiska stöd. Begreppet förmån har samma innebörd som i bidragsbrotts- lagen (2007:612) och lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Med ekonomisk förmån avses ekonomiska förmåner i form av bidrag, ersättning, pension eller lån för personligt ändamål (utbetalningar till fysiska personer). Begreppet ekonomiskt stöd har en något bredare inne- börd än i nämnda lagar, då dessa är begränsade till ekonomiskt stöd i form av stöd, bidrag och ersättningar som avser en enskild person men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde. I denna lag omfattar begreppet ekonomiskt stöd även stöd som betalas ut till eller tillgodoräknas företag men som inte avser en enskild individ. Det gäller utbetalningar som regleras i en lag eller förordning, där det framgår under vilka förutsättningar stödet kan lämnas och där en utbetalning eller ett tillgodoräknande förutsätter att en myndighet i ett beslut har tagit ställning till att villkoren för att ta del av det ekonomiska stödet är uppfyllt. Uppgiftsskyldigheten omfattar beslut om att bevilja eller avslå en ansökan om förmån eller stöd samt beslut om ändring, omprövning eller återkrav avseende stöd eller förmån. Även förmån eller stöd som har beslutats efter överklagande omfattas. Vidare omfattas beslut under handläggning av en ansökan om förmån eller stöd som är av betydelse för om förmånen eller stödet ska beviljas, t.ex. beslut om sjukpenninggrundande inkomst eller beslut om att den enskilde är försäkrad för bosättning eller arbete. Även beslut om intjänad pensionsrätt är avsedd att omfattas av bestämmelsen. För arbets- löshetskassornas del omfattas både grundbeslut och utbetalnings- Det är i regel endast själva beslutsmeningen som myndig- heten har ett behov av att ta del av och inte skälen för besluten. Viss kompletterande information kan dock behövas t.ex. uppgift om ett beslut om ändring eller omprövning sker på initiativ av den enskilde eller av myndigheten. Enligt första stycket andra punkten omfattar uppgiftsskyldigheten uppgifter om kontaktuppgifter för fysiska och juridiska personer samt uppgivna kontaktpersoner och ombud. Det kan även avse uppgifter om enskilda som är inskrivna på Arbetsförmedlingen men inte uppbär något stöd eller förmån. Med kontaktuppgifter avses t.ex. adress, telefonnummer och e-postadress. Med kontaktperson avses den fysiska person som för en juridisk persons räkning sköter kontakten med myndigheten. Av första stycket tredje punkten följer att uppgiftsskyldigheten även omfattar vissa specificerade uppgifter i arbetsgivarintyg som getts in till myndigheterna och arbetslöshetskassorna. Det är uppgift om arbetsgivare, intygsgivare, kontaktperson, kontaktuppgifter, sökande och vad intyget gäller. I andra stycket anges en utökad uppgiftsskyldig för Arbetsför- medlingen. Arbetsförmedlingen ska, utöver uppgifterna i första stycket, lämna uppgifter om upphandlade kompletterande aktörer samt företrädare, kontaktpersoner och kontaktuppgifter för dessa. I tredje stycket anges en utökad uppgiftsskyldighet för arbetslös- hetskassorna som utöver uppgifterna i första stycket ska lämna upp- gifter om ägande, ledningsuppdrag och annat engagemang i närings- verksamhet som sökande lämnat vid anmälan om arbetslöshet samt identifikations- och kontaktuppgifter för näringsverksamheten. Med ledningsuppdrag avses främst styrelseledamot, styrelsesuppleant, sär- skilda firmatecknare, kassör och revisor. Med identifikationsuppgifter för näringsverksamheten avses t.ex. firmanamn och organisations- nummer. Uppgiftsskyldigheten omfattar även uppgifter om histo- riska engagemang. Bestämmelsen innehåller inte något krav på att uppgifter ska läm- nas efter begäran. Uppgiftslämnandet ska därför ske genom regel- bunden överföring av uppgifter från de aktuella myndigheterna och arbetslöshetskassorna till Myndigheten för utbetalningskontroll. En rutinmässig överföring av uppgifter föregås dock alltid av en begäran eller en dialog med de berörda aktörerna i anslutning till att en rutin för överföringen upprättas. I samband med en sådan begäran får Myndigheten för utbetalningskontroll precisera vilka uppgifter myndigheten vill få del av och med vilken regelbundenhet. Utläm- nande myndighet eller arbetslöshetskassa får i samband med detta ta ställning till om uppgifterna omfattas av den föreslagna uppgifts- skyldigheten och ska lämnas ut. Paragrafens första stycke innehåller bestämmelser om uppgifts- skyldighet för . Förslaget behandlas i avsnitt 11.3.3 och 11.3.5. Uppgiftsskyldigheten omfattar uppgifter om ingivare av upp- gifter till och hens kontaktuppgifter (första punkten), uppgifter om vem som har gjort inbetalning till (andra punkten) och uppgifter om förseningsavgifter (tredje punkten). Med uppgifter om vem som har gjort inbetalning till i andra punkten avses uppgift om vem som har betalat t.ex. ansöknings- avgift, förseningsavgift eller vite till . ska enligt tredje punkten lämna uppgift om förseningsavgift. Det avser sådan förseningsavgift som får besluta om enligt aktie- bolagslagen (2005:551). Uppgifterna ska lämnas på begäran av Myndigheten för utbetal- ningskontroll. I samband med en sådan begäran får Myndigheten för utbetalningskontroll precisera för vilka företag och andra juridiska personer som myndigheten vill ta del av uppgifter om och vilka upp- gifter som myndigheten vill få del av. får i samband med detta ta ställning till om uppgifterna omfattas av den föreslagna uppgiftsskyldigheten och ska lämnas ut. Det är enligt andra stycket endast sådana uppgifter som behövs för myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar som omfattas av upp- giftsskyldigheten. Vad som avses med detta framgår av författnings- kommentaren till 2 §. Förslaget behandlas i avsnitt 11.3.3 och 11.3.6. Paragrafens första stycke innehåller bestämmelser om uppgifts- skyldighet för Inspektionen för vård och omsorg. Uppgiftsskyldigheten omfattar uppgifter om tillstånd att bedriva verksamhet inom ramen för lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade samt uppgift om ägare och ledning för sådan verksamhet. Uppgiftsskyldigheten omfattar även uppgift om avslagna ansökningar om tillstånd samt uppgifter om ändringar av meddelade tillstånd eller ledning och ägare samt uppgifter om åter- kallelse av tillstånd. Uppgiftsskyldighet gäller också för uppgift om anmäld verksamhet som bedrivs av en kommun eller region samt för uppgift om anmälan av en person som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans eller assistansersättning och som har anställt egna personliga assistenter. Det är enligt andra stycket endast sådana uppgifter som behövs för verksamheten med dataanalyser och urval som Myndigheten för utbetalningskontroll gör för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar som omfattas av uppgiftsskyldigheten. Vad som avses med detta framgår av författningskommentaren till 2 §. Bestämmelsen innehåller inte något krav på att uppgifter ska läm- nas efter begäran. Uppgiftslämnandet ska därför ske genom regel- bunden överföring av uppgifter från Inspektionen för vård och omsorg till Myndigheten för utbetalningskontroll. En rutinmässig överföring av uppgifter föregås alltid av en begäran eller en dialog mellan myndigheterna i anslutning till att en rutin för överföringen upprättas. I samband med en sådan begäran får Myndigheten för ut- betalningskontroll precisera vilka uppgifter som myndigheten vill få del av och med vilken regelbundenhet. Inspektionen för vård och omsorg får i samband med detta ta ställning till om uppgifterna om- fattas av den föreslagna uppgiftsskyldigheten och ska lämnas ut. Förslaget behandlas i avsnitt 11.3.3 och 11.3.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om uppgiftsskyldighet för . Av första stycket första punkten framgår att uppgifts- skyldigheten omfattar beslut om uppehållstillstånd, arbetstillstånd Detta omfattar såväl beslut om att bevilja till- stånd eller utfärda uppehållskort som beslut om att avslå en sådan ansökan. Det är i regel endast själva beslutsmeningen som avses och således uppgifter om på vilken grund tillstånd har beviljats, under vilken tidsperiod tillståndet gäller, vilken arbetsgivare ett arbetstill- stånd är kopplat till etc. och inte skälen för beslutet. Av första stycket andra punkten framgår att uppgiftsskyldighet gäller för uppgift om ansökan om förlängning av uppehålls- och arbetstillstånd. Detta innefattar så väl ansökan om förlängning som kan resultera i ett fortsatt tidsbegränsat uppehållstillstånd som ett permanent uppehållstillstånd. Första stycket tredje punkten rör uppgifter i anställningserbju- dande i ärende om arbetstillstånd. Uppgiftsskyldigheten omfattar uppgifter om arbetsgivare, intygsgivare, kontaktperson, kontakt- uppgifter, sökande och vad intyget gäller. Vad som avses med kon- taktperson framgår av författningskommentaren till 2 §. Anställ- ningserbjudande tar sikte på såväl sådana uppgifter som ges in vid den första ansökan som vid förlängningsansökan. Uppgiftsskyldig- heten omfattar även anställningserbjudanden i ärenden där till- ståndsansökan avslagits. Uttrycket arbetsgivare tar sikte på i vilken roll den enskilde aktören uppträder vid . Uttrycket arbetsgivare omfattar därför även aktör som har gett in erbjudande om anställning innan ett tillstånd beviljats och aktör som har gett in ett erbjudande om anställning i ärende som har avslagits. Uppgifterna ska lämnas på begäran av Myndigheten för utbetal- ningskontroll. I samband med en sådan begäran får Myndigheten för utbetalningskontroll precisera för vilka personer som myndigheten vill ta del av uppgifter om och vilka uppgifter som myndigheten vill få del av. får i samband med detta ta ställning till om uppgifterna omfattas av den föreslagna uppgiftsskyldigheten och ska lämnas ut. Av andra stycket framgår att det endast är sådana uppgifter som behövs för verksamheten med dataanalyser och urval för att upp- täcka och förhindra felaktiga utbetalningar vid Myndigheten för utbetalningskontroll som omfattas av uppgiftsskyldigheten. Vad som avses med detta framgår av författningskommentaren till 2 §. Förslaget behandlas i avsnitt 11.3.3 och 11.3.8. Paragrafens första stycke innehåller bestämmelser om uppgifts- skyldighet för . Av första punkten framgår att uppgifts- skyldigheten omfattar uppgifter om registrering till arbetsgivar- avgift och mervärdesskatt samt godkännande för F-skatt. Det avser sådan registrering och godkännande som ska göras hos Skatte- verket enligt 7 kap. 1 §punkten 2 och 3 och 9 kap. 1 § skatteförfa- randelagen (2011:1244). ska enligt andra punkten lämna uppgifter om redo- visad omsättning i inkomstdeklaration för juridiska personer och enskilda näringsidkare. Det avser den omsättningen som redovisas i inkomstdeklaration av juridiska personer och i NE-bilaga (blankett SVK 2161) av enskilda näringsidkare. Av tredje punkten framgår att uppgiftsskyldigheten omfattar redovisning av skatter och avgifter i skattedeklaration. Vad som avses med detta är redovisning av uppgifter i sådan skattedeklaration som ska lämnas av de som anges i 26 kap. 2 § skatteförfarandelagen punkten 1–3. Vad som ska redovisas i aktuell skattedeklaration fram- går av tillämpliga paragrafer i 26 kap. Uppgiftsskyldigheten omfattar uppgifter om arbetsgivardeklarationer, inklusive uppgifter på individnivå. Uppgift om betalning av skatter och avgifter för den som ska lämna skattedeklaration eller är godkänd för F-skatt omfattas av uppgiftsskyldigheten enligt punkten fyra. Att uppgiftsskyldigheten avser den som ska lämna skattedeklaration eller är godkänd för F- skatt ringar in de som driver någon form av verksamhet. Skrivningen innebär att andra, dvs normalt privatpersoner, inte omfattas av upp- giftsskyldigheten. Av 62 kap. skatteförfarandelagen framgår hur betalning av skatter och avgifter ska göras. Redovisning och betal- ning av skatter och avgifter hänger ihop. Uppgiftsskyldigheten torde kunna fullgöras genom uppgifter om ställningen på skattekontot tillsammans med de krediteringar och debiteringar som skett på konto vid varje ny avstämning av skattekontot. Femte punkten anger att uppgift om beslut om debiterad preliminär skatt omfattas av uppgiftsskyldigheten. Den uppgift som är av bety- delse för myndighetens arbete är beslut om debitering enligt 55 kap. 2 § skatteförfarandelagen och sådant beslut om särskild beräknings- grund som avses i 55 kap. 9 § skatteförfarandelagen. Av sjätte punkten framgår att uppgiftsskyldigheten omfattar om- prövningsbeslut till nackdel för juridiska personer och enskilda näringsidkare. Det är särskilt reglerat i skatteförfarandelagen om hur och när får fatta beslut om omprövning till nackdel för den som beslutet gäller. Av 66 kap. 2 §, 20–27 §§ och 30–35 §§ skatte- förfarandelagen framgår när det finns förutsättningar för ompröv- ningsbeslut till nackdel för den enskilde. Det är sådana beslut som uppgiftsskyldigheten omfattar. Det är bara uppgift om omprövnings- beslut till nackdel för juridiska personer och enskilda näringsidkare som omfattas av uppgiftsskyldigheten. Även uppgift om beslut om återkallande av godkännande av F-skatt enligt 9 kap. 4 § skatteförfa- randelagen omfattas av uppgiftsskyldigheten. Uppgiftsskyldigheten omfattar enligt sjunde punkten uppgifter om företrädaransvar och ansvar för delägare i ett svenskt handels- bolag. Uppgiftsskyldigheten enligt denna punkt avser ansvar för annans skatt som fastställs enligt bestämmelserna i 59 kap. 12–14 §§ (företrädaransvar) eller 59 kap. 11 § (ansvar för delägare i ett svenskt handelsbolag) skatteförfarandelagen. Denna form av ansvar för annans skatt rör i huvudsak en fysisk person, med undantag för att även en juridisk person kan påföras ansvar enligt 59 kap. 11 § skatte- förfarandelagen. Uppgiftsskyldigheten för till Myndig- heten för utbetalningskontroll omfattar annars som huvudregler uppgifter om företag och andra juridiska personer, med undantag för uppgifter om arbetsgivardeklarationer på individnivå. Åttonde punkten anger att uppgiftsskyldigheten omfattar kon- taktuppgifter för juridiska personer och enskilda näringsidkare samt uppgivna kontaktpersoner och ombud. Att uppgiftsskyldigheten omfattar uppgivna kontaktpersoner och ombud innebär att samtliga uppgifter om kontaktpersoner och ombud omfattas och inte bara uppgifter som lämnats i t.ex. anmälningsformulär. Bestämmelsen inne- bär exempelvis att även uppgift om s.k. faktiska företrädare för företag omfattas av uppgiftsskyldigheten om har en sådan upp- gift. Av nionde punkten följer att uppgiftsskyldigheten även omfattar vissa specificerade uppgifter i arbetsgivarintyg som har getts in till i ett ärende om folkbokföring. Det är uppgift om arbets- givare, intygsgivare, kontaktperson, kontaktuppgifter, sökande och vad intyget gäller. Uppgifterna ska lämnas på begäran av Myndigheten för utbetal- ningskontroll. I samband med en sådan begäran får Myndigheten för utbetalningskontroll precisera för vilka företag och andra juridiska personer som myndigheten vill ta del av uppgifter om och vilka upp- gifter som myndigheten vill få del av. får i samband med detta ta ställning till om uppgifterna omfattas av den föreslagna upp- giftsskyldigheten och ska lämnas ut. Det är enligt andra stycket endast sådana uppgifter som behövs för myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar som omfattas av upp- giftsskyldigheten. Vad som avses med detta framgår av författnings- kommentaren till 2 §. Uppgifter av betydelse för verksamhet med fördjupad granskning Förslaget behandlas i avsnitt 11.3.9. Paragrafen reglerar uppgiftsskyldighet för statliga myndigheter och arbetslöshetskassor för uppgifter som behövs för fördjupad granskning vid Myndigheten för utbetalningskontroll. Uppgiftsskyldigheten begränsas inte till att avse särskilda typer av uppgifter såsom i tidigare paragrafer utan den begränsning som uppställs är att uppgifterna ska avse en namngiven fysisk eller juri- disk person och måste behövas för en fördjupad granskning. En för- djupad granskning får enligt lagen (0000:00) om granskningar för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar från välfärdssyste- men inledas om det finns anledning att anta att det har skett en fel- aktig utbetalning. De uppgifter som omfattas av uppgiftsskyldig- heten är således uppgifter som behövs för att utreda om en utbetalning från välfärdssystemen är felaktig. Med uppgifter avses såväl muntliga som skriftliga uppgifter. Myndigheten för utbetalningskontroll kan inte begära uppgifter utan att specificera vilken fysisk eller juridisk person som upp- gifterna avser. Även avlidna personer omfattas i den mån uppgifter hänförliga till en avliden behövs vid granskning av en utbetalning till en annan person. Det kan vid fördjupad granskning av ett ekono- miskt stöd som utbetalats till ett företag t.ex. finnas behov av att få ta del av uppgifter rörande den enskilde som stödet avsåg, även om den enskilde vid tiden för granskningen avlidit. Uppgifter som kan bli aktuella att överlämna med stöd av para- grafen är t.ex. följande. Vid granskning av stöd som betalats ut från Arbetsförmedlingen till ett assistansbolag kan tidrapporter för personliga assistenter behöva begäras in från . Vid granskningar kopplade till välfärdsbolag kan olika former av intyg, t.ex. bankintyg, behöva begäras in från för att bedöma bolaget och dess verksamhet. Vid granskningar av företag och andra juridiska personer kan det även behövas få ta del av bevis över verkställighet från bevissäkringar genomförda av för att få uppgifter om vilka som företrätt bolaget eller befunnit sig i bolagets lokaler vid förrättningen. Från kan det vara aktuellt att begära in anställningsavtal som har lämnats in av arbetsgivaren i ett ärende om nystartsjobb. Från kan uppgifter om lönegarantin vara av intresse. Begäran av Myndigheten för utbetalningskontroll att ta del av uppgifter med stöd av bestämmelsen ska vara tydlig och precis. Av förvaltningslagens (2017:900) proportionalitetskrav följer att åtgär- den får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt för- hållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgär- den riktas mot. Myndighetens begäran att ta del av uppgifter med stöd av bestämmelsen ska vara tydlig och precis. Förslaget behandlas i avsnitt 11.3.9. Paragrafen reglerar uppgiftsskyldighet för kreditinstitut. I bestäm- melsens andra stycke anges vad som menas med kreditinstitut. I lagen har begreppet samma innebörd som i lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Bestämmelsen innebär att kreditinstitut är behöriga att över- lämna efterfrågade uppgifter till Myndigheten för utbetalnings- kontroll. Den s.k. banksekretessen i 1 kap. 10 § lagen om bank- och finansieringsrörelse utgör således inget hinder för utlämnande. I första stycket anges omfattningen av kreditinstitutens uppgifts- skyldighet. De uppgifter som omfattas är uppgifter som avser en namngiven fysisk eller juridisk persons förhållande till institutet om uppgiften är nödvändig för en fördjupade granskning vid myndig- heten. Som redogjorts för i kommentaren till 7 § får fördjupad granskning inledas om det finns anledning att anta att det har skett en felaktig utbetalning. Uppgiftsskyldigheten omfattar således upp- gifter som är nödvändiga för att utreda om en utbetalning från väl- färdssystemen är felaktig. Uppgiftsskyldigheten är därmed snävare än för övriga uppgiftsskyldigheter i lagen. Det uppställda kravet på nödvändighet innebär att uppgifter som i och för sig är av betydelse för utredningen inte kan begäras ut med stöd av bestämmelsen om granskningen kan genomföras på annat sätt utan tillgång till upp- gifterna. Vad som avses med att uppgifterna ska avse en namngiven person framgår av författningskommentaren till 7 §. Uppgifter som kan bli aktuella att överlämna med stöd av bestäm- melsen är främst kontouppgifter, i syfte att kunna följa utbetal- ningar. Även andra uppgifter, t.ex. uppgifter om kontaktpersoner eller uppgifter om fullmaktshavare, kan i vissa fall vara nödvändiga för myndigheten att få del av. Av förvaltningslagens bestämmelser följer att åtgärden får vidtas endast om det avsedda resultatet står i rimligt förhållande till de olägenheter som kan antas uppstå för den som åtgärden riktas mot. Myndighetens begäran att ta del av uppgifter med stöd av bestäm- melsen ska vara tydlig och precis. Av första stycket framgår att uppgifterna ska lämnas elektroniskt utan dröjsmål. Kravet att uppgifterna ska lämnas elektroniskt inne- bär att uppgifterna som utgångspunkt ska lämnas i bearbetningsbart skick. kan, även om det finns ett krav på elektronisk form, lämna uppgifter på olika sätt. Det ankommer på kredit- institutet att i samråd med myndigheten närmare bestämma for- merna för utlämnandet. Att uppgifterna ska lämnas utan dröjsmål innebär att de ska lämnas skyndsamt. 15.5Förslaget till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Övervägandena finns i avsnitt 11.3.10. Bestämmelsen reglerar när Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för tillhandahållande av information som behövs för bl.a. andra myndigheters verksamhet. Bestämmelsen ändras på så sätt att Myndigheten för utbetalningskontroll lagts till. I förord- ningen (2002:623) om behandling av personuppgifter i den arbets- marknadspolitiska verksamheten regleras vilka uppgifter får behandla för ändamålet att lämna uppgifter till Myndigheten för utbetalningskontroll och det föreskrivs att sådan behandling får ske på medium för automatiserad behandling. 15.6Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:206) om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Övervägandena finns i avsnitt 11.4. Paragrafen anger vilka aktörer som omfattas av underrättelse- skyldighet enligt lagen. Paragrafen har ändrats på så sätt att Myn- digheten för utbetalningskontroll har lagts till i uppräkningen av aktörer som omfattas av underrättelseskyldigheten. Underrättelse- skyldigheten är enligt 10 kap. 28 § offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400) sekretessbrytande och innebär att Myndigheten för utbetalningskontroll kan lämna uppgifter som omfattas av sekretess vidare till andra myndigheter och arbetslöshetskassor. 15.7Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Analyser och urval för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen Förslaget behandlas i avsnitt 11.2.1. Paragrafen är ny och innehåller en bestämmelse om sekretess till skydd för uppgifter om metoder, modeller och riskfaktorer hänför- liga till analyser och urval för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Sekretess ska gälla för sådana uppgifter om det kan antas att det allmännas möjligheter att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar mot- verkas om uppgiften röjs. De uppgifter som avses omfattas av bestämmelsen är t.ex. upp- gifter om vilka riskindikatorer en myndighet tagit fram för att identifiera misstänkta felaktiga utbetalningar.