sou · H8B348 · 2020-08-11 00:00:00 — Med engångsartiklar avses inte enbart produkter som är av- sedda för engångsanvändning utan även sådana som är avsedda för användning vid ett fåtal tillfällen eller under en mycket begränsad användningstid. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Vidare anges i kommittédirektiven att skatten bör omfatta engångs- artiklar som innehåller plast, inklusive biobaserad eller nedbrytbar plast. Vidare bör den omfatta motsvarande engångsartiklar som be- står av andra material som inte är fullständigt biologiskt nedbryt- bara, om artiklarna leder till såväl nedskräpning som andra negativa miljöeffekter. Därutöver bör skatten omfatta andra engångsartiklar, om det kan anses särskilt befogat med hänsyn till framför allt syftet med skatten. Det som ska utredas är alltså i första hand skatt på en- gångsartiklar som innehåller plast, oavsett vilken sorts plast det är fråga om. Engångsartiklar av andra material ska också utredas, om materialen inte är fullständigt biologiskt nedbrytbara eller om det är särskilt befogat med hänsyn till skattens syften. För att undvika att samma produkter omfattas av flera punkt- skatter bör den nya skatten inte omfatta sådana produkter som redan omfattas av annan punktskatt, till exempel tobaksskatt eller skatt på plastbärkassar. För att de åtgärder som föreslås ska vara kostnadseffektiva bör skatten enligt kommittédirektiven i regel endast tas ut på produkter som får tillhandahållas. I den mån vissa typer av artiklar är förbjudna bör sådana artiklar således undantas från beskattning, om det inte kan anses vara motiverat att inkludera dem av exempelvis administra- tiva skäl för att undvika gränsdragningsproblem. Andra pågående arbeten om tillhandahållande av engångsartiklar ska beaktas, däribland arbetet med genomförandet av EU:s engångsplastdirektiv1 och de eventuella inskränkningar av beskattningsmöjligheterna som kan följa av direktivet. Detta innebär att vi ska fånga upp engångsartiklar som har en negativ miljöpåverkan, men som inte träffas av de förbud som är på väg att införas för vissa engångsartiklar. Detta är de ramar som kommittédirektiven sätter upp i fråga om vilka engångsartiklar som ska utredas och som kan komma i fråga för beskattning. Utifrån detta har vi formulerat ett antal kriterier för att välja ut engångsartiklar till vidare analys. Dessa urvalskriterier är: 1.Det är en engångsartikel. – plast, eller 1Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2019/904 av om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden –andra material som inte är fullständigt biologiskt nedbrytbara, om engångsartikeln leder till nedskräpning och andra negativa miljöeffekter, eller –andra material, om det är särskilt befogat med hänsyn till skattens syfte. 3.Engångsartikeln omfattas inte av annan punktskatt. 4.Engångsartikeln får tillhandahållas på marknaden, dvs. den är inte förbjuden och inte heller på väg att bli förbjuden. 5.Engångsartikeln har negativ miljöpåverkan –vid nedskräpning i hav och natur, –genom att den förbrukar relativt stora mängder resurser i form av råvaror, energi och andra insatsvaror, –genom att den ger upphov till stora avfallsmängder, –genom att den inte materialåtervinns eller endast material- återvinns i låg grad, och –genom att den ger upphov till utsläpp av växthusgaser vid till- verkning eller avfallshantering. I kapitel 3 finns en tabell med engångsartiklar av olika slag (krite- rium 1). Av listan framgår bland annat om artikeln är av plast eller annat material (kriterium 2) och om den omfattas av punktskatt (kri- terium 3) eller förbud (kriterium 4). De flesta engångsartiklar upp- fyller kriterierna 1–4. De engångsartiklar som vi väljer ut för vidare ana- lys uppfyller samtliga av kriterierna 1–4 och alla delkriterier under punkten 5. I tabell 7.3 redogör vi för hur de olika artiklarna uppfyller delkriterierna under punkt 5. För att en engångsartikel ska klassas som en produkt som för- brukar relativt stora mängder resurser i form av råvaror, energi och andra insatsvaror, så måste den ställas i relation till andra engångs- artiklar. I figur 7.1 sammanställs förbrukning av ett urval av en- gångsartiklar i i volym och i figur 7.2 sammanställs artiklarna i ton , vilket illustrerar mängden avfall som artikeln ger upphov Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden till.2 Därefter ställer vi frågan om artikeln materialåtervinns och om den hör till de vanligaste nedskräpningskategorierna. Statistiken för nedskräpning redovisas i kapitel 3. 7.3Analys och urval av engångsartiklar I detta avsnitt finns våra ställningstaganden i fråga om vilka engångs- artiklar som bör väljas ut för fortsatta överväganden respektive vilka engångsartiklar som inte bör analyseras vidare i utredningen. Vi be- skriver bland annat vad vi vet om förbrukningsnivåer, avfallsmäng- der och miljöpåverkan för de olika artiklarna. Vi anger även i vilken mån artiklarna omfattas av andra styrmedel som kan påverka om de bör övervägas för beskattning eller inte. 7.3.2Förbrukning, avfallsmängder och klimatpåverkan I figurerna med diagram nedan framgår förbrukning, avfallsmängder och klimatpåverkan för olika typer av engångsartiklar. Siffrorna är till viss del osäkra och bygger på antaganden, men de ger en indikation på vilka artiklar som förbrukas i stora mängder och som ger upphov till stora avfallsmängder. Av staplarna i figur 7.1 nedan framgår att de kategorier av engångs- artiklar som förbrukas i stora mängder (volymer) är kompositdryckes- behållare samt muggar och livsmedelsbehållare. Andra engångsartiklar som förbrukas i stora mängder (volymer) är engångshandskar, våt- servetter och dryckesflaskor i plast. Dryckesflaskor i plast, muggar och livsmedelsbehållare, blöjor samt kompositdryckesbehållare är några av de artiklar som bidrar till hög förbrukning räknat i vikt (se figur 7.2). Värmeljus, ballonger, sko- skydd och engångsrakhyvlar syns inte i diagrammet på grund av deras låga vikt i förhållande till övriga engångsartiklar. De väger från . Några av produkterna ger en ökad avfallsvikt efter använd- ning såsom blöjor, inkontinensskydd och mensskydd. 2För dryckesbehållare i plast och papper (kompositdryckesbehållare) ingår de som är högst . För förpackningar för godis, glass och snacks ingår endast de som är avsedda för omedelbar förtäring samt enportionsförpackningar enligt kategorin i engångsplastdirektivet. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden anges vikten för dessa artiklar före användning, vilket ger en under- skattning. Till exempel uppgår avfallet från blöjorna efter använd- ning till . Även hundbajspåsar har en betydligt högre vikt efter användning. Blöjor förbrukas i mycket stora volymer och desto mer räknat i ton avfall, men det är å andra sidan inte en artikel som tenderar att skräpa ned i miljön. Förpackningar för godis, glass och snacks ham- nar relativt högt i förbrukad volym men relativt lågt i vikt. De ham- nar dock högt i nedskräpningsstatistiken. Diagrammen baseras på uppskattningar som bygger på en mängd antaganden. Se tabell 7.1 för mer exakta siffror, källor och antaganden. För att visa hur engångsartiklarna bidrar till miljöpåverkan har vi också gjort en grov uppskattning av hur artiklarna bidrar till växthus- gasutsläpp, se figur 7.3. Se tabell 7.1 för antaganden bakom uppskat- tad klimatpåverkan. Det har inte varit möjligt att under den korta utredningstiden inkludera samtliga miljöpåverkanskategorier. Livs- medelsbehållare och muggar är den kategori av engångsartiklar som bidrar mest till växthusgasutsläpp, vilket främst beror på att de har en hög förbrukning totalt. En annan bidragande orsak är att många livsmedelsbehållare är helt i plast. Därefter följer dryckesflaskor, blöjor, engångshandskar och mensskydd. De kategorier av engångsartiklar som vi har valt att analysera vidare i utredningen är muggar och livsmedelsbehållare samt förpackningar för godis, glass och snacks. Valet baseras på att muggar och livsmedels- behållare bidrar till stor resursförbrukning, mycket nedskräpning och höga växthusgasutsläpp. Förpackningar för godis, glass och snacks bidrar också till hög resursförbrukning, men framför allt är de en av de mest nedskräpande kategorierna av engångsartiklar. Vi för också ett resonemang om andra engångsartiklar som har hög resursförbrukning som till exempel dryckesbehållare, engångs- handskar, blöjor, sanitetsbindor och tamponger, se avsnitt 7.3.6. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Figur 7.1 Årlig förbrukning av engångsartiklar i , räknat i antal (miljoner) Källa: i tabell 7.1. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Figur 7.2 Årlig förbrukning av engångsartiklar i , räknat i vikt (ton) Källa: i tabell 7.1. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Figur 7.3 Klimatpåverkan av årlig förbrukning per engångsartikel Siffrorna avser ton koldioxidekvivalenter Källa: i tabell 7.1. SOU 2020:48Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Förbrukning, vikt och klimatpåverkan per artikel och totalt 0,05–0,1 0,05/0,16 0,5–1,5 340–1 350 Förpackningar för godis, 0,01– 3De produkter som helt består av plast har beräknats ha en klimatpåverkan motsvarande koldioxidekvivalenter (CO2 eq) per kg plast (2,CO2 eq från tillverkning och CO2 eq från förbränning). Siffrorna har tagits från (2015), Climate Benefits of Material Recycling. Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . 4Förbrukning: (2019), Kartläggning av plastflöden i . Råvara, produkter, avfall och nedskräpning.Vikt: Vägd av utredningen. Klimatpåverkan: Kretslopp och vatten, (2019), Minska mängden engångsartiklar i . 5Förbrukning: Euromonitor. Vikt: Declarations, EPD. Kli- matpåverkan: Zero (2019), The Environmental and Economic cost of single use menstrual products, baby wipes and nappies. 6Förbrukning: regeringsuppdrag angående engångsplastdirektivet och (2019), Kartläggning av plastflöden i . (Avser endast dryckesflaskor upp till Vikt: (2019), Mapping and analysis of potential measures to reduce the littering of certain single-use plastic products. Klimat: (2015) Climate Benefits of Material Recycling. Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . Klimatpåverkan har beräknats baserat på att av flaskorna materialåtervinns. 7Förbrukning: Ibid. Vikt: (2019), Mapping and analysis of potential measures to reduce the littering of certain single-use plastic products. Klimat: Uppgift i e-postmeddelande från Tetra . 8Förbrukning: Palmebäck (2019), Engångsgrillen, sämst på allt – En designlösning mot en miljö- bov. Vikt: Klimat: Kretslopp och Vatten (2019), Minska mängden engångsartiklar i . 9Förbrukning: (2019), Kartläggning av plastflöden i – Råvara, produkter, avfall och nedskräpning. Vikt: Kretslopp och Vatten, (2019), Minska mängden engångsartiklar i . Klimat: (2015). Climate Benefits of Material Recycling. Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . 10Förbrukning: /statistics/285890/usage-of-disposable-raxor-blades-shavers-in- the-us. Vikt: Vägd av utredningen. Klimat: Kretslopp och Vatten i (2019), Minska mängden engångsartiklar i . 11Förbrukning: regeringsuppdrag angående engångsplastdirektivet. Förpackningar ingår som är avsedda för direkt förtäring och som är enportionsförpackningar. Vikt: Vägd av utredningen. Klimat: (2011), The environmental impact from consump- tion of crisps, sweets and soft drinks. Urval av engångsartiklar för fortsatta övervägandenSOU 2020:48 i papper med plastad Muggar i papp med 5 / 2–3 0,03/ 12Förbrukning: om antal hundar i . Vikt: Vägd av utredningen. Klimat: (2015), Climate Benefits of Material Recycling. Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . 13Förbrukning: Euromonitor. Vikt: Klimat: Kretslopp och Vatten, (2019), Minska mängden engångsartiklar i . 14Förbrukning: /nyheter/inrikes/miljoner-kaffekapslar-mojlig-miljobov och . 15Förbrukning: regeringsuppdrag angående engångsplastdirektivet. Vikt: Vägd av utredningen. Klimat: Gallego et al. (2019), Environmental impacts of takeaway food containers. 211(2019) 417-427. 16Förbrukning: Ibid. Vägd av utredningen : (2018), Life Cycle Inventories of and their alternatives. 17Förbrukning: Ibid Vikt: Vägd av utredningen : (2015), Climate Benefits of Material Recycling. Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . 18Förbrukning: Ibid. Vikt: Vägd av utredningen. Klimat: (2019), Taking a closer look at the carbon footprints of paper cups for coffee. 19Förbrukning: Ibid. Vikt: Vägd av utredningen. Klimat: (2015), Climate Benefits of Material Recycling. Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . 20Förbrukning: Euromonitor. Vägd av utredningen. Klimat: content/uploads/2019/12/bffp_single_use_menstrual_products_baby_nappies_and_wet_wipes.pdf och Declarations, EPD, Essity. 22Kretslopp och Vatten i (2019), Minska mängden engångsartiklar i . Vägd av utredningen. Klimat: (2015), Climate benefits from material re- cycling. Inventory of average greenhouse gas emissions for , and . Vikt: Vägd av utredningen. SOU 2020:48Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden I avsnitt 7.3.2 ovan redovisar vi hur olika engångsartiklar uppfyller kriterierna förbrukning av resurser, avfallsmängder och klimatpåver- kan. I detta avsnitt redovisar vi i vilken grad engångsartiklarna mate- rialåtervinns och om de bidrar till nedskräpning. När det gäller materialåtervinning finns det endast siffror för de engångsartiklar som ingår i ett pantsystem. Vi för därför ett kvalita- tivt resonemang, se tabell 7.2. De engångsartiklar som i hög grad materialåtervinns är framför allt dryckesbehållare. Därutöver material- återvinns till viss del värmeljus som tidigare ingick i producentansva- ret och kaffekapslar som ingår i producentansvaret. Vad gäller nedskräpning använder vi framför allt uppgifter från Håll Rents statistik. I tabellen anges ”Ja” om engångsartikeln hör till de tio mest nedskräpade artiklarna. Om engångsartikeln inte hör till de tio mest nedskräpande artiklarna anges i stället ”Nej”. 24Áine Hearty, (2014), Chewing gum intake in Europe: a survey of intakes in , , , and the UK. Rapporten beskriver europeiska länders konsumtion av tuggummi, i medeltal 1 tuggummi per dag. Vikt: Vägd av utredningen. 25Förbrukning: regeringsuppdrag angående engångsplastdirektivet och (2019). Reduced littering of single.use plastics. Vikt: Vägd av utredningen. Klimat: (2018), Life Cycle Inventories of Single Use plastic products. 26Förbrukning: Ramböll (2019), Minska avfallet i . 27Bara aluminiumkoppen, vägd av utredningen. 28Totalt i vården användes 813 miljoner engångsartiklar i plast. Av dessa var 358 miljoner engångs- handskar. Urval av engångsartiklar för fortsatta övervägandenSOU 2020:48 Ballonger, ballongpinnar, konfetti Nej, men orsakar Förpackningar för godis, glass och snacks32 Muggar inkl. ev. lock Övriga artiklar inom vården 7.3.4Hur väl olika engångsartiklar uppfyller urvalskriterierna Slutligen har vi i tabell 7.3 sammanställt hur de olika engångsartiklarna uppfyller de fem delkriterier under punkten 5 som vi beskriver i av- snitt 7.2. Av tabellen framgår att de grupper av engångsartiklar som uppfyller kriterierna 1–4 och alla fem delkriterierna under punkten 5 är muggar och livsmedelsbehållare samt förpackningar för godis, glass och snacks. 29Här avser vi om artikeln är med bland de tio mest nedskräpade artiklarna enligt Håll Rents nedskräpningsstatistik. 30Som rymmer upp till . 31Endast dryckesbehållare utan pant. Dryckesbehållare med pant förekommer i mycket låg grad i nedskräpningsstatistiken. 32Avser endast förpackningar som är avsedda för direkt förtäring och som är enportionsför- packningar. SOU 2020:48Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Sammanställning av förbrukning, avfallsmängder, återvinning, nedskräpning och klimatpåverkan för olika slags engångsartiklar Förpackningar för godis, Muggar inkl. ev. lock 33Här avser vi om artikeln är med bland de tio mest nedskräpade artiklarna i Håll Rents nedskräpningsstatistik. 34De stora avfallsmängderna uppstår efter användning. 35Som rymmer upp till . 36Endast dryckesbehållare utan pant. Dryckesbehållare med pant förekommer i mycket låg grad i nedskräpningsstatistiken. 37Avser framför allt dryckesbehållare helt i plast. 38Förpackningar som är avsedda för direkt förtäring och som är enportionsförpackningar. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden 7.3.5Engångsartiklar som går vidare till fortsatta överväganden Det finns ett flertal skäl att undersöka om engångsartiklar i form av muggar och livsmedelsbehållare bör träffas av skatten. Ett skäl är att dessa produkter förbrukas i stora mängder och att förbruk- ningen även förväntas öka. Produkterna står även för stora avfalls- flöden (se figur 7.2) och det är endast en låg andel av dem som mate- rialåtervinns efter användning. Vidare hamnar dessa artiklar högt upp på topplistor över vanligt skräp i städer och parker samt vid stränder. Det finns också numera krav från EU om att medlemsländerna måste vidta nödvändiga åtgärder för att på ett ambitiöst och bestående sätt minska förbrukningen av sådana engångsplastprodukter. har därmed skyldighet att vidta åtgärder för att minska förbrukningen. Med hänsyn till detta bedöms engångsartiklar i form av muggar och livsmedelsbehållare kunna utgöra sådana produkter som den tänkta skatten bör omfatta. Våra överväganden och förslag i fråga om dessa artiklar finns i kapitel 8. Förpackningar för godis, glass och snacks Det finns ett flertal skäl att överväga en skatt på engångsförpack- ningar för godis, glass och snacks. Ett skäl är att dessa produkter förbrukas i relativt stora mängder och att förbrukningen även förväntas öka (se figur 7.1). Produkterna står även för stora avfalls- flöden, och endast en liten andel av dem materialåtervinns efter an- vändning. Vidare hamnar de högt upp i nedskräpningsstatistiken (se kapitel 3). Med hänsyn till detta bedöms sådana förpackningar kunna utgöra sådana engångsartiklar som den tänkta skatten bör omfatta. I kapitel 9 finns våra överväganden för dessa artiklar. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden 7.3.6Engångsartiklar som vi inte går vidare med Engångshandskar är en vanlig engångsartikel inom hälso- och sjuk- vården och vid hantering av livsmedel. Totalt används cirka 358 mil- joner engångshandskar inom sjukvården.39 Förbrukningen av engångshandskar inom vården utgör cirka en tredjedel av den totala förbrukningen i Sverige.40 Övrig förbrukning är vanlig i restauranger och storkök. I förbrukar vi cirka 1 miljard engångshandskar , vilket motsvarar plastavfall. Engångshandskar inom vården används för att undvika smitt- spridning och det finns inga bra flergångsalternativ som uppfyller kraven på smittskydd. Det är möjligt att de skulle kunna användas i lägre omfattning än vad som görs och främst när det verkligen är nödvändigt. De skulle också kunna tillverkas i andra mindre miljö- påverkande material. har skickat ut en enkät till olika verksamhe- ter inom kommunen som använder engångshandskar. I svaren från verksamheterna var det några som ansåg att engångshandskar ofta används onödigt mycket och att det finns stor potential att minska förbrukningen. Äldreomsorgen har testat att använda färre engångs- handskar, vilket har lett till positiva effekter i form av mer direkt be- röring som har gett goda hälsoeffekter.41 Enligt föreskrifter om basal hygien i vård och omsorg ska handskar användas om händerna riskerar att komma i kontakt med kroppsvätskor under ett vård- och omsorgsmoment.42 Engångshandskar används också inom livsmedelshantering. Enligt ska engångshandskar endast användas som kom- plement till god handhygien då man har sår och sprickor på hän- derna. Vid övrig livsmedelshantering ska händerna tvättas med tvål och vatten.43 Vid fel användning av plasthandskar kan risk för smitt- 39SMED (2019), Kartläggning av plastflöden i . Råvara, produkter, avfall och nedskräp- ning. Rapport nr 1, 2019. 41Kretslopp och Vatten i (2019), Minska mängden engångsartiklar i . 42Socialstyrelsens föreskrifter, Basal hygien i vård och omsorg (SOSFS 2015:10). 43Livsmedelsverket (2017), Handhygien, rengöring och förebyggande av korskontaminering. Rapport 5, del 1, 2017. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden spridning öka.44 Visita har också tagit fram branschriktlinjer som an- ger vid vilka tillfällen som engångshandskar bör användas.45 Engångshandskar är en kategori av engångsartiklar som för- brukas i stora volymer och som när de använts går till förbränning. Det finns potential att minska användningen genom att i ökad om- fattning använda ordentlig handtvätt. Det är olämpligt att beskatta engångshandskar, eftersom de åtminstone i viss utsträckning måste användas vid viss livsmedelshantering och inom vård och omsorg. En skatt ökar kostnaderna, utan att det uppstår några miljövinster. Detta kan drabba viktiga samhällsfunktioner såsom sjukvården. Det finns en risk att en skatt måste förses med många undantag. Lagen blir därför komplicerad. Det är också svårt att ge sådana undantag en till- räcklig god träffbild. Att i stället informera om när och i vilka sammanhang det är absolut nödvändigt att använda engångshandskar skulle kunna minska förbrukningen. Engångshandskar skulle också kunna tillverkas i biobaserad plast för att minska den klimatpåverkan som produktion och förbränning orsakar. Dryckesbehållare är kärl som är avsedda för vätskor med en kapacitet av högst . Som exempel kan nämnas dryckesflaskor och kom- positdryckesförpackningar, inklusive korkar och lock, som används för öl, vin, vatten, förfriskningar i flytande form, juice och nektar, snabbdrycker eller mjölk. I förbrukar vi cirka 770 miljoner dryckesflaskor som är helt i plast samt cirka 1,2 miljarder komposit- dryckesförpackningar.46 Totalt förbrukas därmed nästan 2 miljarder dryckesflaskor och kompositdryckesförpackningar i . Det är svårt att få fram en exakt siffra för vikt, eftersom dryckes- behållarna väger olika mycket. Utifrån ungefärliga siffror i den norska studien uppskattar vi avfallsmängderna till för dryckes- 44Livsmedelsverket (2016), för storhushåll, del 2. Kontrollmetoder och kon- trollområden inom storhushåll. 45Livsmedelsverket, /globalassets/produktion-handel-kontroll/ branschriktlinjer/visitas-branschriktlinjer-for-restauranger.pdf. 46Naturvårdsverkets regeringsuppdrag som rör genomförandet av EU:s direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden flaskor i plast och till för kartongdryckesförpack- ningar.47 Dryckesflaskor i plast är en kategori som bidrar till höga koldioxidutsläpp även om de återvinns i hög grad. Orsaken är fram- för allt den stora årliga förbrukningen. I Håll Rents nedskräpningsstatistik redovisas dryckesför- packningar tillsammans med muggar och livsmedelsbehållare. Denna kategori låg 2019 på tredje plats inom skräpfraktionen plast och på fjärde plats inom skräpfraktionen papper/kartong. Plastflaskor med pant förekommer däremot i låg omfattning i nedskräpningsstatisti- ken (på sjunde plats inom fraktionen plast ).48 Dryckesflaskor av plast för konsumtionsfärdig dryck måste ingå i ett godkänt retursystem. Returpacks pantsystem, som är det enda godkända retursystemet, har en insamlings- och återvinnings- grad på . Den som tillverkar eller fyller kompositdryckesförpackningar omfattas av producentansvar. En stor del av kompositdryckesförpackningarna på den svenska marknaden tillverkas av Tetra . De uppger att av deras förpackningar återvinns i (i återvinns 50 pro- cent).49 Pappret, och i förekommande fall aluminiumet, materialåter- vinns. Även plasten skulle kunna materialåtervinnas (kan sorteras ut genom separation i vattenbad), vilket också sker i andra europeiska länder. I används dock plasten i stället till energi som driver kartongbruket i Fiskeby.