sou · H8B329 · 2020-05-27 00:00:00 — Desinformationens mål är att så split och förvirring och orsaka tvivel genom att förvränga och förfalska fakta och på så sätt förvirra människor och försvaga deras förtroende för institutioner och etablerade politiska processer.6 3”What is Total Defence?” SCDF, . /home/community-volunteers/ community-preparedness/total-defence. 4Åtgärdsplan mot desinformation. Europeiska kommissionen, den 5.12.2018. (2018) 36 final. 6Ibid, not 1. Steg för steg har EU vidtagit åtgärder avsedda att stärka unionens och medlemsstaternas säkerhet. antog EU- kommissionen och den Höga representanten för utrikes frågor och säkerhetspolitik ett ramverk för att motverka hybridhot och främja resiliens inom EU och dess medlemsstater.7 Och lanserade en strategi för att bekämpa desinformation online. I strategin betonade kommissionen vikten för statliga aktörer att ”avhålla sig från inblandning och censur och att skapa ett gynnsamt klimat för inkluderande och pluralistisk offentlig debatt”.8 Kommissionen framhöll vidare att följande fyra allmänna principer och mål skulle ligga till grund för motåtgärder mot desinformation: För det första, att förbättra öppenheten om informationens ursprung och hur den produceras, sponsras, sprids och målinriktas, så att var och en kan bedöma det innehåll de använder sig av online och så att eventuella försök att manipulera opinionen upptäcks. För det andra, att främja informationens mångfald, så att var och en kan fatta välgrundade beslut på grundval av kritiskt tänkande, genom stöd till högkvalitativ journalistik, mediekompetens och ombalansering av förhållandet mellan skapare och distributörer av information. För det tredje, att öka informationens trovärdighet genom att ge en indikation om dess tillförlitlighet, i synnerhet med hjälp av betrodda anmälare, och genom att förbättra informationens spårbarhet och autentisering av inflytelserika tillhandahållare av information. För det fjärde, att utforma inkluderande lösningar. Effektiva långsiktiga lösningar kräver ökad medvetenhet, mer mediekompetens, brett deltagande av berörda parter samt samarbete med offentliga myndigheter, onlineplattformar, annonsörer, betrodda anmälare, journalister och mediegrupper.9 Kommissionen riktade också starka uppmaningar mot onlineplattformarna att stärka sitt arbete mot desinformation bl.a. genom att intensifiera arbetet med att stänga falska konton. Med start togs också fram ett s.k. valpaket för att säkerställa fria och rättvisa val till Europaparlamentet.10 presenterade och en åtgärdsplan mot desinformation. I åtgärdsplanen ingick att stärka de 7Gemensam ram för att motverka hybridhot. Europeiska unionens insatser. Europeiska kommissionen och Unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik. den (2016) 18 final. 8Bekämpande av desinformation online: en EU-strategi. den 26.4.2018 COM(2018) 236 final, s. 1. 9Ibid, s. 6–7. 10Att säkerställa fria och rättvisa val till . COM(2018) strategiska kommunikationscenter som inrättats (se mer under 7.2.1), att initiera ett (se 7.2.2) för att i realtid identifiera och larma om desinformation, att mobilisera de stora teknikföretagen (bl.a. Facebook, Google, Twitter och Microsoft) att ta ett större ansvar i arbetet mot desinformation, och att öka allmänhetens medvetenhet och samhällets motståndskraft bl.a. genom stöd till oberoende granskare (”fact-checkers”), stöd till forskning och genom ökad mediakunskap.11 publicerade Europeiska kommissionen en lägesrapport om arbetet med åtgärdsplanen mot desinformation. I rapporten framhålls att det ännu är för tidigt att dra säkra slutsatser om omfattningen och genomslaget av desinformation vid det val till som ägt rum men att de åtgärder som vidtagits bidragit till att avskräcka antagonistiska aktörer. Enligt lägesrapporten visar det samlade underlaget ”på fortsatt och långvarig desinformationsverksamhet från i syfte att minska valdeltagandet och påverka väljarnas inställning”. Det handlar t.ex. om att ifrågasätta EU:s demokratiska legitimitet, och att sprida extrema åsikter och polarisera den offentliga debatten om bl.a. migration.12 Kommissionen konstaterar vidare att onlineplattformar som Facebook, Google och Twitter måste göra mer för att bekämpa desinformation.13 7.2.1EU East StratCom Task Force East StratCom Task Force, placerad under EU:s utrikestjänst (, EEAS), inrättades efter beslut i . I beslutet konstaterades att EU behövde förstärka sitt strategiska kommunikationsarbete för att motverka ryska desinformationskampanjer. Enligt beslutet skulle en handlingsplan tas fram och ett kommunikationsteam etableras.14 East StratCom Task Force har varit aktivt och 11 Åtgärdsplan mot desinformation. (2018) 36 final. Se även Roadmaps to implement the Code of Practice on disinformation. single-market/en/news/roadmaps-implement-code-practice-disinformation 12Åtgärdsplan mot desinformation. (2018) 36 final, s. 3. 13Ibid, s. 5. 14www.consilium.europa.eu/media/21888/european-council-conclusions-19-20-march- 2015-en.pdf. Se även , och : ”Digital containment: Revisiting containment strategy in the digital age”. Global Affairs 2016, vol. 2, issue 2, s. 131–142. lanserades webbtjänsten som publicerar ett nyhetsbrev och dessutom särskilda analyser av rysk desinformation. Till sin hjälp har East StratCom Task Force ett nätverk bestående av några hundra medlemmar som bidrar med exempel på rysk desinformation.15 På webbplatsen finns också en omfattande länksamling till rapporter som på olika sätt belyser rysk desinformation.16 har East StratCom Task Force uppmärksammat nära 8000 fall som kan kopplas till rysk desinformation varav cirka 150 på något sätt berör Sverige.17 Verksamheten vid East StratCom Task Force har rönt stor uppskattning men också kritik, bl.a. för den raljanta och ironiska ton som ibland genomsyrar vissa notiser i veckobrevet.18 uppmärksammades vidare att tre nederländska publikationer var inkluderade i databasen över exempel på spridare av rysk desinformation. Detta ledde till kritik för intrång i pressfriheten och den fria opinionsbildningen och krav från det nederländska parlamentet att East StratCom Task Force skulle läggas ned. Som en följd av detta togs de tre fallen bort från databasen och nya riktlinjer togs fram som innebär att East StratCom Task Force enbart granskar publiceringar med ursprung i och i det s.k. Östliga partnerskapet, dvs. , , , , och Ukraina.19 Ytterligare en del av EU:s system för att hantera desinformation är det () som inrättades . Syftet med RAS är att dela information i form av varningar, analyser och nationella erfarenheter och åtgärder mellan medlemsstater genom utsedda nationella kontaktpunkter, vilket i sin tur ska möjliggöra koordinerad respons och informations- och analysinsatser. I är UD natio- 15Hedling, : Blending Politics and New Media: Mediatized Practices of EU Digital Diplomacy. 2018, s. 170. 16https://euvsdisinfo.eu/reading-list/ 17https://euvsdisinfo.eu/disinformation-cases/ 18Hedling, : Blending Politics and New Media, s. 176,183 och 185. 19Answer given by Vice-President on behalf of the Commission. Question reference: E-000721/2018. Removal of three cases further to complaints by Dutch media. EU vs Disinfo . Uppgifter från anställd vid East Stratcom Task Force . nell kontaktpunkt och ska därmed ta emot den rapportering som sker. I avseende åtgärdsplanen mot desinformation som kom hävdas att ”Kommissionen och utrikesrepresentanten har stärkt EU:s förmåga att upptäcka, analysera och avslöja desinformation samt att genomföra samordnade insatser, särskilt genom systemet för snabb varning”.20 Såvitt utredningen har kunnat erfara har dock rapporteringen ännu inte fått en sådan omfattning och utformning att den kunnat spela någon reell roll i att höja förmåga att upptäcka desinformation.21 7.2.3EU:s gemensamma enhet för hybridhot EU:s gemensamma enhet för hybridhot (Hybrid Fusion Cell) inrättades som en del av det åtgärdspaket som togs fram för att motverka s.k. hybridhot. Enheten är placerad inom (EU Intcen) som i sin tur ligger under den Europeiska utrikestjänsten.22 menar att definitionen av hybridhot tenderar att variera eftersom hotet förändras men gav följande förklaring : Begreppet syftar dock till att fånga upp den blandning av tvångsåtgärder och omstörtande verksamhet samt konventionella och okonventionella metoder (dvs. diplomatiska, militära, ekonomiska och tekniska) som statliga eller icke-statliga aktörer kan använda på ett samordnat sätt för att uppnå särskilda mål, som de håller sig under tröskeln för en formell krigsförklaring. Tonvikten ligger vanligen på att utnyttja målets svagheter och skapa tvetydighet för att försvåra beslutsfattandet. Massiva desinformationskampanjer, där sociala medier används för att kontrollera den politiska beskrivningen eller radikalisera, rekrytera och leda proxyaktörer, kan fungera som verktyg för hybridhot.23 Enheten nådde full operativ kapacitet och tar del av både sekretessbelagd och öppen information som specifikt rör indikatorer och varningar avseende hybridhot från olika EU-organ och från 20Lägesrapport om åtgärdsplanen mot desinformation. (2019) 12 final. 21Samtal med experter inom . Se även ”Europe Built a System to Fight Russian It’s Struggling”. . /2019/07/06/world/europe/europe-russian-disinformation-propaganda- elections.html. 22Gemensam ram för att motverka hybridhot. (2016) 18 final. 23Ibid, s. 2. medlemsstaterna.24 I är det Försvarsdepartementet () som är nationell kontaktpunkt gentemot enheten. 7.2.4Horisontell rådsarbetsgrupp för att motverka hybridhot inrättades, efter beslut av de ständiga representanternas kommitté, Coreper, en ny horisontell rådsarbetsgrupp för motverkande av hybridhot.25 Arbetsgruppens mål är att stärka EU:s och medlemsstaternas resiliens mot hybridhot och att stödja åtgärder för att stärka krishanteringsförmågan i samhället. Arbetsgruppen ska också underlätta den interna samordningen i samt stärka samarbetet med övriga EU-institutioner och EU-aktörer. Instruktionsgivning till arbetsgruppen hålls i samman av UD. 7.3The for Countering Hybrid Threats (Hybrid CoE) Hybrid CoE inrättades som en följd av EU:s initiativ att stärka arbetet mot hybridhot. Syftet var att skapa ett europeiskt för att uppmuntra strategisk dialog och genomföra forskning och analys kring hybridhot. Centret är öppet för länder som är med i EU eller Nato och har 27 medlemmar däribland som varit med sedan starten . På centrets webbplats beskrivs syftet som att skapa ett nav av experter som ska stödja medlemsländernas arbete med att stärka civilmilitär förmåga, motståndskraft och beredskap att möta hybridhot med särskild fokus på europeisk säkerhet. Det samlade arbete som bedrivs ska komma alla medlemsländer liksom även EU och Nato till gagn. Centret publicerar forskningsrapporter och analyser som är tillgängliga via webbplatsen samt genomför workshops och konferenser.26 deltagande i Hybrid CoE koordineras från UD men centret samverkar även med MSB och Försvarshögskolan (Cats). 24Gemensam rapport till , och rådet om genomförandet av den gemensamma ramen för att motverka hybridhot . (2018) 14 final, s. 1–2. 25Detta inkluderar desinformation medan cyberfrågor behandlas av en annan arbetsgrupp. Försvarsalliansen arbetar på ett flertal sätt inom området psykologiskt försvar, för att motverka informationspåverkan och andra typer av hybridhot. I finns Natos för strategisk kommunikation (NATO StratCom COE) som fick Natoackreditering men som inte är en del av Natos kommandostruktur. Centret är inriktat på forskning och utbildning inom områden som hybridhot och ryska informationsoperationer. Bland dess publikationer finns en akademisk tidskrift, . Som framgår av kapitel 6 har MSB 2016 en analytiker sekonderad till centret. I slutdeklarationen från i meddelades att alliansen antagit en strategi för att bemöta hybridkrigföring som en del av de kollektiva försvarsåtgärderna.27 I ett gemensamt uttalande av ordförande, ordförande och Natos generalsekreterare 2016 slogs fast att EU och Nato skall stärka sin förmåga att bemöta hybridhot och samarbeta kring respons och gemensam strategisk kommunikation.28 Vidare fastslog EU och Nato en gemensam avsiktsförklaring (Common set of proposals) där en rad av punkterna berör hybridhot inklusive desinformation och hur strategisk kommunikation kan användas för att bemöta säkerhetshot.29 antogs en ny gemensam EU-Nato deklaration i vilken samarbetet kring hanteringen av hybridhot inklusive desinformation stärks, bland annat genom parallella och samordnade övningar.30 2018 beslöt Nato vidare att upprätta en stödfunktion avseende hanteringen av hybridhot inklusive desinformation, så kallade counter-hybrid support teams, för allierade som så begär.31 27Warsaw Summit Communiqué. Issued by the Heads of State and Government participating in the meeting of the in 8–9 2016. 28Joint Declaration by the President of Council, the President of Commission, and the Secretary General of the . 29Common set of new proposals on the implementation of the Joint Declaration signed by the President of Council, the President of Commission and the Secretary General of the . 30Joint by the President of Council, the President of Commission, and the Secretary General of the . 31Brussels Summit Declaration. Issued by the Heads of State and Government participating in the meeting of the in 11–12 2018. På samma sätt som i andra länder har intensifierat arbetet mot desinformation och påverkanskampanjer. har ingen myndighet med särskilt utpekat ansvar för psykologiskt försvar. Närmast ligger ansvaret på underrättelsemyndigheterna Forsvarets Efterretningstjeneste (FE) och Politiets Efterretningstjeneste (PET), inom samt, när det gäller informations- och kommunikationsarbete för att stärka försvarsviljan, på den danska försvarsmakten (Forsvarskommandoen).32 FE framhöll i sin riskrapport för att påverkanskampanjer var ett ökande hot för och pekade särskilt ut i detta sammanhang. Enligt FE var det också sannolikt att ökade insatser inom påverkansområdet mot , och de baltiska länderna också skulle leda till ett ökat fokus på Danmark.33 I riskrapporten skriver FE att det är fortsatt sannolikt att med kort eller ingen förvarning alls kan bli utsatt för en rysk påverkanskampanj.34 Även Politiets Efterretningstjeneste (PET) tog upp påverkanskampanjer i sin årsrapport och hänvisade då till FE.35 Hotet från påverkanskampanjer nämns också i det s.k. ”aftale på forsvarsområdet 2018–2023” som ingicks mellan regeringen och oppositionspartierna Socialdemokraterna, och Radikale Venstre.36 presenterade den danska regeringen en handlingsplan med 11 punkter för att motverka hotet om utländsk påverkan vid val. Bland de 11 punkterna fanns •en tvärministeriell ”task force” för att stärka koordineringen av myndigheternas insatser i samband med val, •förstärkt övervakning inom av desinformation i media riktat mot , 32Tidigare genomfördes försvarsupplysning av myndigheten som dock lades ned . Efterretningsmæssig Risikovurdering 2017. En aktuel vurdering af forhold i udlandet af betydning for sikkerhed, s. 20. Efterretningsmæssig Risikovurdering 2019. En aktuel vurdering af forhold i udlandet af betydning for sikkerhed, s. 8. Årlig redegørelse 2017, s. 9. 36Aftale på forsvarsområdet 2018–2023. •ökat fokus inom PET och FE på fientligt sinnade utländska försök att påverka det danska folketingsvalet, •dialog med representanter för medier och sociala medier om möjliga samarbeten för att hindra påverkansförsök mot det kommande folketingsvalet, •utbildning av statliga myndigheters kommunikatörer (efter nordisk förebild) och rådgivning och information till de politiska partierna, samt •en kommande lagstiftning för att säkerställa det straffrättsliga skyddet mot utländska underrättelsetjänsters påverkanskampanjer.37 Enligt forskaren består UD-gruppen (punkt 2), av 2–3 årsarbetskrafter som arbetar med att avslöja rysk desinformation riktad mot centrala beslutsfattare och opinionsbildare. I uppdraget ingår även stöd till ambassader, medier och allmänhet. I den tvärministeriella arbetsgruppen ingår chefer inom försvars-, utrikes- och justitieministerierna och representanter från PET och FE som ska kunna samordna arbetet vid större påverkanskampanjer.38 Den danska regeringen återkom i den utrikes- och säkerhetspolitiska strategi –2020, som beslutades , till arbetet med att stärka insatserna mot utländska påverkanskampanjer som ”hotar danska värderingar och intressen”. Förutom genom handlingsplanen ska detta ske genom medlemskap i för strategisk kommunikation (Nato StratCom COE) och samverkan med it-företag.39 kom sent in i samarbetet inom Hybridcentret i () och är alltså ännu () inte med i arbetet i Natos StratCom COE. Däremot var en av tillskyndarna bakom skapandet av East StratCom Task Force.40 Inför folketingsvalet bedömde FE i en öppen hotbildsbedömning att det var mindre sannolikt att skulle genomföra en förberedd och koordinerad påverkanskampanj mot det danska valet. Däremot bedömdes det tänkbart att mindre och snabbt 37Handlingsplan forud for folketingsvalet. Regeringen . / nyheder/styrket-vaern-mod-udenlandsk-paavirkning-af-danske-valg-og-demokratiet/ 38Deverell, : ”Att identifiera och motstå informationspåverkan. En jämförande studie av hur de nordiska länderna organiserar arbetet”. Krigsvetenskapsakademiens Handlingar och , nr 1 2019, s. 41–42. 39Udenrigs- och Sikkerhetspolitisk Strategi 2019–2020. Regeringen , s. 14. 40Ibid, s. 42. planerade påverkansoperationer kunde förekomma om det i valdebatten uppkom teman som såg en möjlighet att använda till sin egen fördel. FE bedömde det vidare som mycket sannolikt att det skulle förekomma ryska försök att påverka valet till främst dock i andra länder än . Eftersom valen låg nära varandra bedömde FE emellertid att det fanns viss risk att det danska folketingsvalet kunde beröras av påverkansförsök mot europarlamentsvalet.41 är, såvitt utredningen har kunnat utröna, ett av väldigt få länder i världen som använt begreppet psykologiskt försvar (psühholoogilise kaitse). I den nationella försvarsstrategi som beslutades var psykologiskt försvar ett av de bärande elementen tillsammans med bl.a. det militära försvaret och den civila sektorns stöd till det militära försvaret och skulle koordineras inom i samverkan med relevanta myndigheter. Tanken med ett estniskt psykologiskt försvar som en del i ett modernt totalförsvar undgick inte kritik. I en uppsats publicerad framhöll författarna att begreppet var kontroversiellt och att kritiken mot det riskerade att göra det psykologiska försvaret kontraproduktivt. Författarna föreslog i stället begreppet societal resilience som ett mer modernt begrepp, mer anpassat till en hot- och riskbild som innefattade även andra hot än de rent antagonistiska.43 Möjligen har kritiken påverkat vilka begrepp som används inom det estniska totalförsvaret. I den utvecklingsplan för det estniska försvaret 2017–2026, som beslutades , är strategisk kommunikation det övergripande begreppet men psykologiskt försvar används också fortfarande. Syftet med strategisk kommunikation i den här kontexten anges vara att säkerställa stöd för den estniska säkerhetspolitiken, att hålla allmänheten medveten om säkerhets- Ikke-klassificeret trusselsvurdering for folketingsvalget 2019. 42National Defence Strategy of Estonia. Se även National Security Concept of Estonia. 43Jermalavičius, och , : Towards a resilient society, or why Estonia does not need ’psychological defence’. läget och förhindra panik, att neutralisera fientligt inflytande och att avslöja och förhindra spridning av falsk information.44 finns också en särskild kommunikationsenhet i det estniska som utifrån strategi arbetar med att motverka desinformation.45 I sker arbetet med samhällssäkerhet och beredskap utifrån en princip om övergripande säkerhet46, där myndigheter, näringsliv, organisationer och medborgare tillsammans ansvarar för samhällets sju vitala funktioner: •internationell och EU-verksamhet, •befolkningens handlingsförmåga och service, och Säkerhetsstrategi för samhället definieras mental kristålighet som ”individers, sammanslutningars och samhällets samt nationens förmåga att utstå den mentala press som krissituationer orsakar och klara av effekterna av den. God mental kristålighet underlättar återhämtningen efter kriser”.47 I den nationella säkerhetsstrategin framhålls att den mentala kriståligheten ”har ökat i betydelse som fundament för samhällets säkerhet”. Begreppet informationspåverkan (informaatiovaikuttaminen) definieras i samma dokument som ”planmässig verksamhet vars syfte är att genom att bearbeta information 44Riigikaitse arengukava 2017–2026. Se även nationella säkerhetsstrategi (Eesti julgeolekupoliitika alused) som beslutades . 45la , : ”Fake news er ’old news’ i ” Tjekdet . /tjekdet/artikel/fake-news-er-old-news-i-estland 46Fram till relativt användes i begreppet totalförsvar vilket nu är ersatt av övergripande säkerhet. 47Säkerhetsstrategi för samhället. Statsrådets principbeslut , s. 22. åstadkomma förändringar i informations- och åsiktsmiljön som överensstämmer med de egna målen”.48 Begrepp som hybridhot och hybridpåverkan används av finska myndigheter och informationspåverkan ses som en del av detta. genomförs i en nationell riskbedömning som hålls ihop av inrikesministeriet med stöd av Säkerhetskommitténs49 sekretariat. rapport uppmärksammas informationspåverkan (begreppet användes inte rapport) som uppges ha blivit vanligare på grund av den förändrade och snabba informationsförmedlingen med en mängd informationskanaler bl.a. sociala medier. Detta kan utnyttjas av främmande makt genom systematiska informationsoperationer i syfte att ”förvirra den offentliga debatten och sudda ut gränserna mellan sant och falskt” och ”underminera samhällets funktionsförmåga samt förtroendet för myndigheterna och statsledningen”.50 beslutade regeringen om nya anvisningar för kommunikationen inom statsförvaltningen. Nytt i förhållande till tidigare anvisningar är att nu inkluderas även ett kapitel om informationspåverkan. Till stöd för arbetet används en finsk version av möta informationspåverkan – En viktig roll i arbetet mot informationspåverkan har kommunikationsavdelningen inom () som ansvarar för statsministerns och regeringens kommunikation. I krissituationer som gäller flera förvaltningsområden eller kräver att regeringen vidtar åtgärder ska kommunikationsavdelningen kunna samordna hela statsförvaltningens kommunikation.52 Skyddspolisen (Supo) har till uppgift att förebygga och motverka hot mot den nationella säkerheten, såsom terrorism och olaglig underrättelseverksamhet som främmande makt riktar mot . I detta ingår också att motverka olika typer av påverkan som riktas 48Ibid, s. 96. 49Säkerhetskommittén är ett organ som bistår statsrådet och ministerierna i frågor som rör den övergripande säkerheten. Kommittén bevakar hur samhället och säkerhetsmiljö utvecklas samt koordinerar den föregripande beredskapen inom den övergripande säkerheten. 50Nationell riskbedömning 2018. publikation 2019:8, s. 23–24. Jfr Nationell riskbedömning för 2015. publikation 11/2016. 51Att möta informationspåverkan. Statsrådets kanslis publikationer 2019:13. 52Anvisning om intensifierad kommunikation inom statsförvaltningen – Kommunikationen under normala förhållanden och i störningssituationer. Statsrådets kanslis publikationer 2019:24, s. 22. mot från främmande makt.53 I och med den nya underrättelselagstiftningen, som trädde i kraft , har Skyddspolisens roll som civil underrättelse- och säkerhetstjänst ökat och arbetet med att inleda förundersökningar minskat i betydelse.54 För den militära underrättelsetjänsten i ansvarar Huvudstaben och Försvarsmaktens underrättelsetjänst som får inhämta underrättelser för de ändamål som anges i lagstiftningen, t.ex. främmande makts verksamhet ”som äventyrar samhällets vitala funktioner”.55