sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Med mindre barngrupper och fler vuxna i skolan är det troligt att andelen barn som är i behov av stöd hade kunnat få den hjälp de behöver utan att diagnostiseras då diagnoser ofta används som ett medel för att få ökad tilldelning av resurser. Det är dock nödvändigt att öppna upp för möjligheten att extra anpassningar och särskilt stöd ska gälla även i fritidshemmet inom ramen för fritidshemmets undervisning. Utredningen föreslår av den anledningen två lagändringar i 3 kap. Den ena införs som ett andra stycke i 3 kap. 5 § och har lydelsen: Om det kan befaras att en elev kan få svårigheter att delta i undervis- ningen i fritidshemmet, och inte annat följer av 7 §, ska eleven skynd- samt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Även i 3 kap. 7 § införs en ny bestämmelse: Om det kan befaras att en elev, trots att stöd i form av extra anpass- ningar enligt 5 § har getts ändå har svårigheter att delta i undervisningen i fritidshemmet ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana extra anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Det ska påpekas att dessa lagändringar som blir specifika för fritids- hemmet, inte innebär att extra anpassningar eller särskilt stöd inte ska ges i fritidshemmet som en del av fritidshemmets kompensa- toriska uppdrag. Ändringen är tänkt att gälla de situationer när en elev behöver stöd för att kunna delta i fritidshemmets undervisning –i de fallen har eleven alltså inte uppvisat svårigheter att nå de kun- skapskrav som minst ska nås. En ändring av detta slag skulle inte behövas om reglerna om stöd ses över och frågan om betydelsen av kunskapskrav som minst ska nås utreds. Detta bör emellertid ske i särskild ordning och ligger utanför utredningens direktiv. Elever i behov av stöd 9.3Särskilt stöd i fritidshemmet enligt 14 kap. 9.3.1Elever ska kunna ges plats i fritidshemmet om det behövs för att kunna nå läroplanens kunskapskrav Utredningens förslag: Elever som behöver stöd för att nå de kunskapskrav som minst ska nås kan erbjudas utbildning i fritids- hemmet. Skäl för utredningens förslag Ett något förvirrande förhållande råder då det för fritidshemmet finns två olika typer av särskilt stöd. För att minska risken för sam- manblandning av de olika typerna av särskilt stöd, hade det varit bra att byta namn på stödet som kan ges enligt 14 kap. 6 §. Eftersom det särskilda stödet enligt 14 kap. har en tradition i den äldre skollag- stiftningen och uttolkningen av detta fortfarande kan ges av äldre förarbeten har utredningen ansett att en namnändring inte bör ske, detta för att inte riskera någon ändring av dess innebörd. Av 14 kap. 5§ skollagen framgår att en elev i någon av de skol- former som anges i 14 kap. 3 § ska erbjudas utbildning i fritids- hemmet i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Denna bestämmelse motsvarar delvis 2 a kap. 6 § första stycket i 1985-års skollag.3 Ursprunget är viktig att känna till för uttolkningen av vad det egna behovet hos barnet kan anses utgöra. Paragrafen i nu gällande skollag förtydligar emellertid att det egna behovet hos barnet ska vara hänförligt familjens situation. Det kan till exempel röra sig om barn med annat modersmål än svenska, om barn i glesbygd eller om barn vars föräldrar är sjukskrivna, arbetslösa eller deltar i arbetsmarknadsåtgärder. Av förarbetena framgår att det egna behovet på grund av familjens situation handlar om att barnet befinner sig i en sådan familjesituation där elevens fysiska eller psykiska utveckling begränsas. Hur denna bestämmelse tillämpas av kommunerna står att läsa i kapitel 3 i betänkandet. 1993/94:11 s. 32 f och 45 f samt prop. 1997/98 s. 83. Elever i behov av stöd Utredningen har genom kartläggningen fått reda på att tillämp- ningen är olika över landet och att bedömningarna mot bakgrund av denna bestämmelse varierar. Detta är naturligtvis inte bra ur lik- värdighetssynpunkt och till syvende och sist ett problem ur ett barn- rättsperspektiv. Det följer av 14 kap. 6 § skollagen att elever även i andra fall än som avses i 14 kap. 5 § ska erbjudas utbildning i fritidshem, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveck- ling i form av sådan utbildning. Frågan om barn som är i behov av särskilt stöd har varit närvarande i lagstiftningsärenden åtminstone och framåt.4 Bestämmelsen i 14 kap. 6 § skollagen har en motsvarighet skollag. Före nu gällande skollag träffades fritidshemmet direkt av stöd- bestämmelserna i skollagen (1985:1100). Fritidshemmet (skolbarn- omsorgen) och förskoleverksamheten samreglerades och av stöd- bestämmelsen i 2 a kap. 3 § framgick att: Förskoleverksamheten och skolbarnsomsorgen skall utgå från varje barns behov. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Som framgår av den citerade lagtexten avsågs barn som behövde stöd i sin utveckling. Det finns ytterligare en liknande bestämmelse i gamla skollagen som har delvis samma innebörd som 14 kap. 6 §. Den åter- finns i 2 a kap. 9 § skollagen (1985:1100): Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling skall anvisas plats i förskola eller fritidshem, om inte barnens behov av sådant stöd tillgodoses på något annat sätt. Bakgrunden till ställningstagandena har således varit att barn ska få en anvisad plats i fritidshemmet om de behövde särskilt stöd i sin utveckling. Skollagens förarbeten ger för fritidshemmets del inte någon vidare ledning i frågan hur det särskilda stödet enligt 14 kap. 6 § ska tillämpas. Eftersom utbildningen i fritidshemmet syftar till att komplettera skolan vill utredningen öppna upp en möjlighet att anvisa plats i fritidshemmet för att eleven ska kunna nå de kunskaps- krav som minst ska nås. Detta ska inte vara någon rättighet utan en möjlighet och av den anledningen föreskrivs att eleven kan erbjudas utbildning i fritidshemmet. Bestämmelsen är tänkt att träffa de situa- 1973:136 Om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation, 1975/76: 92 om ut- byggnad av barnomsorgen. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor. Elever i behov av stöd tioner där det finns pedagogiska överväganden som innebär att en fritidshemsplacering inte täcks in av övriga rekvisit i 14 kap. 5 och 6 §§. Eftersom bestämmelsen har ett nära samband med 14 kap. 6 § före- slår utredningen att den ska utgöra paragrafens andra stycke. Lydelsen blir således: Elever som behöver stöd för att nå de kunskapskrav som minst ska nås kan erbjudas utbildning i fritidshemmet. 10Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet Utöver att stimulera elevernas utveckling och lärande ska fritids- hemmet även erbjuda elever en meningsfull fritid och rekreation (14 kap. 2 § skollagen). En förutsättning för att eleverna ska uppleva fritiden som meningsfull är att verksamheten utformas med deras behov, intressen och erfarenheter som grund (prop. 2009/10:165 s. 404). Av läroplanen för , förskoleklassen och fritids- hemmet, och motsvarande för sameskolan och specialskolan, fram- går bland annat att genom att eleverna får vistas i natur och samhälle ska undervisningen i fritidshemmet stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön. Det framgår också av det centrala innehållet att undervisningen i fritids- hemmet ska behandla närsamhällets och föreningslivets utbud av aktiviteter och platser för kultur, fritid och rekreation. Det finns en mängd exempel på fritidshem som skapar förutsätt- ningar för elever att möta det lokala förenings-, kultur- och frilufts- livet. Men det är inte den generella bilden. När undersökte i vilken utsträckning personalen i fritidshemmet har genomfört aktiviteter där exempelvis eleverna fått möjlighet att ta del av kulturupplevelser eller möjlighet att komma i kontakt med föreningslivet i närområdet, var det ganska få som angav att eleverna fått det.1 I studien svarade av personalen i fritidshemmet att eleverna i ganska eller mycket liten utsträckning får möjlighet att komma i kontakt med föreningslivet. Nästan lika många, , svarade att de i ganska eller mycket liten utsträckning arbetar med att eleverna får ta del av kulturupplevelser. Det ser väsentligt bättre ut vad gäller tillgången till friluftsliv. I studie uppgav betydligt fler att eleverna får möjlighet att komma i kontakt med 1Skolverket (2018). Nya läroplansdelar för fritidshemmet och förskoleklassen. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet friluftslivet i närmiljön. anger att eleverna ges möjlighet att ta del av naturupplevelser i olika utomhusmiljöer ut- över skolgården. Skolinspektionens granskning om Undervisning i fri- tidshemmet2 ger en liknande bild: undervisningen ger inte eleverna möjlighet att möta närsamhället och föreningslivet i tillräcklig ut- sträckning. De flesta fritidshem har närhet till natur och eleverna ges kontinuerligt möjlighet att vistas i och utforska den. Däremot har få fritidshem tillgång till närsamhällets och föreningslivets utbud och aktiviteter och endast ett fåtal har varit på besök hos eller fått besök av till exempel olika idrottsklubbar eller andra föreningar. Rektorer och personal beskriver att möten med närsamhället och föreningslivet försvåras av stora avstånd, höga kostnader för trans- porter eller avsaknad av kommunikationer samt brist på resurser. Vidare beskrivs att det finns svårigheter med att planera aktiviteter på eftermiddagar då hänsyn måste tas till elevernas mellanmål och hemgång. Många av aktiviteterna genomförs till stor del under lov eftersom det då finns en längre sammanhängande tid som kan an- vändas. Utredningen har i uppdrag att föreslå åtgärder och ge goda exem- pel på hur fritidshemmet kan stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv. Utredningen har upp- dragit åt konsulter, /, att undersöka fritidshemmets förutsättningar – och söka att identifiera goda arbetssätt – för sam- arbete med kultur-, förenings- och friluftsliv. Undersökningen har bestått av intervjuer med experter, sakkunniga eller företrädare för fritidshemmet. Experterna är särskilt sakkunniga inom fritidshem, kulturområdet samt representanter för någon del av förenings-, kultur eller friluftslivet. 10.1Vad är förenings-, kultur- och friluftsliv? Förenings-, kultur- och friluftsliv är ingen tydligt avgränsad eller definierad sektor. Det går att visa mångfalden i sektorn på många sätt. Till kulturlivet kan exempelvis räknas både offentliga och pri- vata verksamheter som muséer, bibliotek, arkiv, teatrar, föreningar och klubbar. Kulturlivet eller ett kulturutbud kan både handla om 2Skolinspektionen (2018) Undervisning i fritidshemmet. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet sådan kultur som konsumeras, men även om verksamhet för eget utövande. Föreningslivet innefattar idrottsklubbar, församlingar och idéburna organisationer och dess förutsättningar är mycket olika. Vissa föreningar är stora och resursstarka medan andra är små och ibland resurssvaga, samma sak gäller aktörer inom kulturlivet. Mötet med friluftsliv kan naturligtvis ske i oorganiserad form men det finns också en rad föreningar som organiserar friluftsaktiviteter. Fritidshemmets samarbete eller möte med verksamheter inom för- enings-, kultur- och friluftsliv kan ske på många olika sätt. Exempel- vis kan närliggande idrottsklubbar komma till fritidshemmet och visa upp sin verksamhet och låta elever prova på det som idrotts- klubben erbjuder. Det kan också handla om att ordna dagar då flera föreningar bjuds in för att visa upp sin verksamhet, detta kan ske i samverkan med andra fritidshem. Elever kan få gå på museum, testa att sjunga i kör eller under fritidshemstid lära sig att spela ett in- strument genom . Mötet med friluftslivet kan vara så enkelt som att en lärare i fritidshem tar med elever till ett närliggande skogsparti och poppar popcorn på ett stormkök. Hinder och förutsättningar för samarbeten uppstår när villkoren för en verksamhet möter villkoren för en annan verksamhet. När förutsättningarna ser ut på ett visst sätt hos den ena parten blir så- ledes möjligheterna till möten och samarbete avhängiga dessa förut- sättningar. Fritidshemmet syfte är enligt läroplanen bland annat att genom att eleverna får vistas i natur och samhälle stärka deras möjligheter till ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv. Det är således önsk- värt att möten mellan fritidshemmet och förenings-, kultur- och friluftslivet sker i större utsträckning än i dag.3 Att så inte är fallet kan förstås mot bakgrund av svaga förutsättningar som finns för möten och samarbeten. Under intervjuerna har hinder för möten och samarbeten identi- fierats inom fem olika områden. Dessa är 1) strukturella förutsätt- ningar skapar hinder, 2) fritidshemmet är fokuserat på andra frågor, 3Se , (2018). Nya läroplansdelar för fritidshemmet och förskole- klassen. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet 3)förenings-, kultur- och friluftslivet är mer intresserat av att sam- arbeta med skolan där de möter alla elever, 4) organiseringen av fritidshemmets verksamhet lämnar ett begränsat utrymme för möten, 5)det finns en osäkerhet vilka regler som gäller för samarbete. Det finns ett antal strukturella förutsättningar som inverkar på möj- ligheterna att mötas men som vare sig skolan och fritidshemmet eller förenings-, kultur- och friluftslivet kan påverka. Ett övergripande problem är att det råder brist på behöriga lärare i fritidshemmet. Att behörig personal är viktig för att samarbeten ska komma till stånd framhåller flera av intervjupersonerna. är det en stor andel personal i fritidshemmet som inte är lärare med behörighet att undervisa i fritidshemmet. Detta innebär att många i personalen inte har kompetens att arbeta strukturerat med under- visning i fritidshemmet. De som saknar behörighet har inte alltid kännedom om läroplanen. Det gör att många som arbetar i fritids- hemmet saknar insikt i hur undervisningen kan struktureras i sam- arbete med andra aktörer, i och utanför fritidshemmet. Det framgår också av intervjuerna att obehörig personal ofta inte har samma trygg- het att lämna fritidshemmet eller att ta emot besök. Stor personal- omsättning gör att de personliga kontakterna, som är viktiga för att olika möten och samarbeten startas och vidmakthålls, kan gå för- lorade. Utbudet av olika aktiviteter spelar enligt flera av intervjuperso- nerna också en roll. Det faktum att förenings-, kultur- och friluftsliv inte är jämt lokaliserat, vare sig över landet, i regionerna eller kom- munerna, försvårar samarbeten. För vissa fritidshem är det långt till närmaste förening, kulturinstitution eller kontaktyta mot frilufts- livet. Även relativt korta geografiska avstånd kan utgöra ett hinder på orter där det ändå finns ett utbud. En rektor med ansvar för fritidshemmet beskriver att Det är lite dåligt utbud med förenings-, kultur- och friluftslivet här på landet. Det finns Röda Korset och vi har ett samarbete, vi hjälper dem att dela ut lappar . Och vi förmedlar kontakter till föreningar när Men vi har inget utbud av idrottsföreningar. Men närmiljön den utnyttjar vi. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet För andra fritidshem ser förutsättningarna helt annorlunda ut. En rektor beskriver att har du hamnat i en mycket föreningsaktiv del av . På andra sidan vägen från skolan finns skogen, och vi ligger vägg i vägg med en bandyklubb. Tillgängligheten är god i närområdet, på den skola jag befin- ner mig är barnen enormt föreningsaktiva – exempelvis fotboll, bandy, brottning. Det är inte självklart att det större utbudet av föreningar på större orter per automatik leder till mer samarbeten, det handlar också om hur kontaktytorna ser ut. En expert beskriver att Samarbeten kanske är vanligare i glesbygd. Man kanske har mer täta band. Det finns en skola och en idrottsförening – de samarbetar. Att många personer som är föreningsaktiva arbetar eller studerar för- svårar möjligheterna till möten mellan fritidshemmet och förenings-, kultur- och friluftslivet. Fritidshemmet är öppet , då de som är föreningsaktiva arbetar eller studerar har således svårt att ställa upp på aktiviteter. I synnerhet föreningslivet bygger i stor utsträck- ning på frivilliga krafter och att de aktiva behöver ta ledigt från arbe- tet för att kunna komma till eller kunna ta emot besök från fritids- hemmet. På följande sätt beskriver en rektor detta som ett hinder Föreningslivet bygger ofta på frivilliga, de är inte tillgängliga . Det är sällan vi får erbjudanden av olika föreningar. Det är väl det fram- för allt. Det är inte ens praktiskt möjligt. De aktiviteterna finns ju inte heller öppna för oss att söka sig till dessa verksamheter. En företrädare för ett fritidshem beskriver att Föreningslivet har dragit ner. Man ska ha tur om föreningen har extra krafter, exempelvis pensionärer. var det fler föreningar som kom och informerade. Det beror på tid, samhället är mer stressat, alla jobbar heltid. Man jobbar och orkar inte aktivera sig. Det är en generations- fråga. 10.2.2Fritidshemmet är fokuserat på andra frågor Vid sidan av de strukturella hindren för samarbete framkommer det under intervjuerna att det är andra utvecklingsområden av fritids- hemmets undervisning som tycks vara mer prioriterade, både av huvudmän, rektorer och personal. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet Exempelvis beskrivs att samarbetet och integrationen med skolan är mer prioriterat än samarbetet med förenings-, kultur- och frilufts- livet. Det framhålls också att fritidshemmets läroplansdel har inne- burit att fritidshemmets fokus har lagts på undervisningen och var undervisning ska vara. När samarbeten med förenings-, kultur- och friluftslivet inte prioriteras av huvudmannen, skolledningen eller per- sonalen, då blir förutsättningarna för att sådana möten ska komma till stånd begränsade. Det tycks finnas flera orsaker till att andra frågor är mer priori- terade. Av intervjuerna framgår bland annat att det kan vara svårt att möta förenings-, kultur- och friluftslivet på grund av de organisa- toriska villkor som fritidshemmet har, såsom brist på behöriga lärare och stora elevgrupper. Men det finns också redogörelser om att staten riktat ljuset mot andra frågor. En rektor resonerar på följande sätt om formuleringen i läroplanen att eleverna ska få vistas i natur och samhälle och stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön Den är inte så lätt att genomföra. Det brottas vi med. Det kanske är andra delar som är enklare att jobba med. Sedan har vi fått ett förtydli- gande vad gäller fritidshemmet, särskilt den undervisande delen i fritids- hemmet, och begreppet undervisning. En annan rektor beskriver Huvudmannen har vad man kallar pedagogiska plattformar, fokusområ- den som enheterna ska ha under luppen, nu är det matematik, svenska och IKT som gäller. Då läggs det fokus på det. Huvudmannen lägger inte tyngd på detta (dvs. möten med förenings-, kultur- och frilufts- livet), det är tydligt. 10.2.3Förenings-, kultur och friluftslivet är mer intresserat av att samarbeta med skolan där de möter alla elever Inom förenings-, kultur- och friluftslivet tycks det finnas ett större intresse för att samarbeta med skolan än med fritidshem- met. Det förefaller finnas flera orsaker till detta. Skolan är obligato- risk, det är inte fritidshemmet. Alla elever som vill gå i fritidshemmet har inte heller rätt till det. Alla barn går i skolan, men alla barn har inte tillträde till fritidshemmet. De intervjuade aktörerna har som ambition att erbjuda ett visst utbud till alla, exempelvis ur ett rättig- Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet hetsperspektiv och vill därför framför allt rikta sig till skolan. Det finns också en uppfattning att intresset för skolan hänger samman med att skolan har högre status men också att kunskapen om fritids- hemmet är ganska begränsad hos många i förenings-, kultur- och fri- luftslivet. Fritidshemmet som en del av det livslånga lärandet glöms bort. Fritidshemmet är inte alltid inkluderat i de olika utvecklings- insatser och statsbidrag för skolan som staten tillhandahåller. Ett exempel på att staten inte inkluderar fritidshemmet i satsningar kring förenings-, kultur- och friluftsliv är regeringens uppdrag till Riks- antikvarieämbetet att kartlägga kulturarvsarbetets betydelse för skol- väsendet samt att främja samverkan mellan skolväsendet och kultur- arvsinstitutionerna (Ku2017/02184/KL). I uppdraget pekas förskolan, förskoleklassen, och motsvarande skolformer, gymnasie- skolan samt gymnasiesärskolan ut – men däremot inte fritidshem- met. När fritidshemmet glöms bort som en del av det livslånga lärandet, får det naturligtvis återverkningar både för fritidshemmet och förenings-, kultur- och friluftslivet. Bland annat med avseende på måluppfyllelsen av läroplanen. Några av de som intervjuats framhåller också att det finns attity- der hos vissa föreningar som handlar om att de är intresserade av spets snarare än bredd. Idrottsföreningar kan se det som sitt yttersta syfte att rekrytera unga personer för att utveckla en elit inom sin sport. Det finns en uppfattning att det kan uppstå en krock mellan elittänkandet inom delar av föreningslivet och det fokus på att alla elever, oavsett förutsättningar, ska kunna utvecklas så långt som möjligt i skolan. Elever har varierande behov i lärandet och skilda förutsättningar att delta i exempelvis kultur- och sportaktiviteter. Det kan göra att personalen på fritidshemmet upplever att det är svårt att hitta aktiviteter som passar alla elever. Det kan bland annat handla om fysiska eller neuropsykiatriska funktionsvariationer bland eleverna men också om att eleverna inte alltid har lämpliga kläder för exempelvis utomhusaktiviteter. 10.2.4Organiseringen av fritidshemmets verksamhet lämnar ett begränsat utrymme för möten I intervjuerna framkommer också att fritidshemmets verksamhet kan vara organiserad på ett sätt som försvårar möten med förenings-, kultur- och friluftslivet. Det handlar om flera olika faktorer som kan Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet Gruppstorlek, rörligheten i elevgrupperna och att perso- nalen i fritidshemmet behöver vikariera i skolan är faktorer som inverkar på möjligheterna för samarbeten. Intervjupersonerna beskriver att det i hög grad är skolan och skolämnenas struktur som styr i skolan – även i fritids- hemmet. På olika skolenheter är fritidshemmet och i varierande grad integrerade. Begreppet samlad skoldag används för att beskriva ett upplägg där ämnesbunden undervisning och fritids- hemsaktiviteter varvas. På skolenheter som inte tillämpar samlad skoldag går de äldre eleverna typiskt sett till fritidshemmets verksam- het , efter skoldagens slut, runt eller 15. Vanligtvis lämnar eleverna fritidshemmet runt eller 17. Den tid som finns att genomföra möten med förenings-, kultur- och friluftslivet handlar alltså . En rektor beskriver att Men deras verksamhet (syftandes på förenings-, kultur- och friluftslivet) passar inte alltid vår planering, vi får samordningsproblem, det krockar med till exempel matte. Logistikproblem, det kan krocka, skolstrukturen kan vara svår att hantera. Vidare beskriver intervjupersonerna att det ofta är en stor rörlighet i elevgruppen på fritidshemmet . Från att skolan slutar till att eleverna börjar gå hem är det i praktiken ett mycket litet utrymme för att involvera förenings-, kultur- och fri- luftslivet. Personalen ägnar mycket tid till att se till att eleverna kom- mer till och lämnar fritidshemmet som de ska. En rektor beskriver exempelvis följande