sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Bearbetad statistik från administrativa Andra metoder, ange vilka: Källa: KLIVAs kommunenkät. I kommentarer till frågan om vilka metoder som används, beskriver kommunerna hur de organiserar det systematiska kvalitetsarbetet på olika sätt. Styrkedjans olika delar synliggörs och regelbundna träffar/ samtal hålls på de olika nivåerna: arbetsplatsträffar, medarbetarsamtal, verksamhetsplaner och individuella utvecklingsplaner. Andra förete- elser som räknas upp är resultatdialog, strategidagar, dokumentation och uppföljning av utvecklingsarbetet samt kursråd mellan huvud- man och utbildningsanordnare. Sex svar anger att de har elev-/klass- råd och regelbundna samtal med elever. Svaren tar också upp verk- samhetsbesök och uppföljning med arbetslag och i en liten kommun har man kvalitetskonferens med rektor, studie och yrkesvägledare och undervisande lärare. En kommun beskriver sitt arbete på följande exemplariska vis: Täta kursråd mellan huvudman och utbildningsanordnare. Kontinuerlig avstämning av pedagoger och huvudman utifrån individens handlings- plan som successivt ska ta individen mot arbete/utbildning som leder till arbete. Det är obligatoriskt att alla elever har en sådan plan som alla pedagoger känner till och arbetar utifrån. Kommunerna fick svara på om de hade den interna statistik som de behövde för sin uppföljning och om den nationella statistiken kunde tillgodose deras behov. På frågan om den interna statistiken svarar att den interna statistiken täcker deras behov medan bland de som svarar nej svarar några att de håller på att utveckla nya system för bättre uppföljning. Andra önskar bättre rutiner och ytterligare några menar att de administrativa system som används inte är ”vuxanpassade”. Sfi-statistiken är svåröverskådlig utifrån att vi har så många olika kurser och löpande antagning. Reformer av kurssystemet på sfi ser vi fram emot, inte minst utifrån att kunna följa upp resultat på ett mer tillförlitligt och mindre krångligt sätt. När det gäller den nationella statistiken svarar av kom- munerna att den tillgodoser deras behov för till exempel jämförelser med andra kommuner. För de som inte håller med finns 55 kommentarer som beskriver de brister som upplevs. I 13 kommentarer lyfter man att den nationella statistiken inte är tillförlitlig, vilket till stor del beror på skillnader i inrapportering: ”Vi litar inte på nationell statistik”. Några tar upp kostnadsrapporteringen. Det finns önskemål om tydligare riktlinjer och nationella nyckeltal, till exempel fastställd kurstid. Kommunalförbunden tycker att det är svårt att hitta bra sätt att jämföra då all statistik är på kommunnivå. Så här uttrycker en kommun sig om den nationella statistiken: Osäkerhet kring inrapporterade uppgifter. T.ex. statistik kring genom- strömning skiljer mellan nationella siffror jämfört med lokala siffror. Inrapporterade uppgifter kan också tolkas på olika sätt likväl som att man kan tolka olika vilka uppgifter som efterfrågas. Men framför allt detta att kunna lita på det siffror/uppgifter som finns tillgängliga. Skol- verket arbetar ju med detta så förhoppningsvis så ger det arbetet resultat ganska omgående. Systematisk uppföljning av måluppfyllelsen i egen regi och på entreprenad Som sammanfattande fråga om det systematiska kvalitetsarbetet i kommunen ställdes frågan om kommunen ansåg att det systematiska kvalitetsarbetet bedrivs på ett sådant sätt att det går att fastställa i vilken utsträckning som målen i de nationella styrdokumenten är uppfyllda. Frågan ställdes både om verksamheten i egen regi och på entreprenad och med svarsalternativen ja, delvis eller nej. Svaren visade att det fanns en tydlig skillnad mellan hur man uppfattade kvalitetsarbetets förmåga att mäta måluppfyllelse i egenregin jämfört med verksamheten på entreprenad. av kommunerna är nöjda med sitt kvalitetsarbete när det gäller att mäta måluppfyllelse i verksamhet i egen regi medan mot- svarande siffra när det gäller verksamhet på entreprenad är 41 pro- cent. Resultaten är det omvända när det gäller svaren nej och delvis: för verksamheten på entreprenad och när det gäller egenregin. I kommentarerna till frågan anger kommunerna en rad olika orsaker. Vissa orsaker avser kvalitetsarbetet generellt och andra orsaker är specifika för verksamhet på entreprenad. Förutom de svar som anges ovan om brister i administrativa system och brister i den nationella statistiken samt hur det interna utvecklingsarbetet påverkar lyfts även att omsättningen av personal på ledningsnivå försvårar genomförandet av det systematiska kvali- tetsarbetet. Det finns behov av förbättrad analyskunskap. När det gäller uppföljning av verksamheten på entreprenad lyfter kommuner att det behövs mer resurser för att göra uppföljningen på ett bättre sätt. Några menar att man har för många anordnare att följa upp. Andra anser att man inte har tillräcklig insyn i verksamheten på entreprenad och inte litar fullt ut på anordnarens uppgifter. Tätare dialog skulle behövas. Följande kommentar sammanfattar väl de pro- blem som upplevs när det gäller att följa upp verksamhet på entreprenad. Att följa upp undervisning som bedrivs utanför den egna verksamheten innebär utmaningar. Avtalen är ett stöd, men kan också innebära begräns- ningar då förhållanden förändras medan avtalen är fast, dessutom kan upphandlingen ha missat viktiga aspekter vilket försvårar uppföljning. Ett par kommentarer väcker frågor när det gäller huvudmannens för- ståelse av sitt ansvar för uppföljning vid entreprenad: Det är skolinspektionens ansvar att granska huvudman inte betalande kommun. Ansvaret ligger på entreprenören som är huvudman för undervisningen. I enkäten ställdes frågor om i vilken utsträckning sfi-lärare och ämnes-/yrkeslärare i kombinationsutbildningar med sfi tagit del av kompetensutveckling . Utredningen ville också veta i vilken omfattning respektive lärargrupp deltagit. Enligt svaren har av sfi-lärarna respektive av ämnes-/yrkeslärare i kombinationsutbildningar med sfi deltagit i någon typ av kompetensutveckling. Jämförelser på kommungrupps- nivå visar att i kommungrupperna Storstäder och landsbygdskommu- ner har av sfi-lärarna deltagit i kompetensutveckling av något slag. Pendlingskommuner nära mindre stad/tätort har den lägsta andelen, , sfi-lärare som deltagit i kompetensutveckling. av ämnes-/yrkeslärarna i kombinationsutbildningar har deltagit i kompetensutveckling av något slag. Skillnader mellan kommungrupperna är större när det gäller denna lärargrupp än för sfi-lärare. I tre kommungrupper, Storstäder, landsbygdskommuner pendlingskommuner nära mindre stad/tätort har av ämnes-/ yrkeslärarna fått kompetensutveckling av något slag. Kommungrup- pen Pendlingskommun nära storstad uppger att endast, av lärargruppen har deltagit i kompetensutveckling. Det är dock svårt att dra några slutsatser av skillnaderna mellan kommunerna eftersom det kan finnas olika förklaringar som enkä- ten inte frågat efter. Finns kombinationsutbildningar av detta slag i kommunen? Har kommunen lämnat över uppdraget till annan kom- mun och tar därför inte något personalansvar för dessa lärare? Diagrammet i figur 3.5 visar i vilken omfattning de båda lärar- grupperna deltagit i kompetensutveckling. Det svarsalternativ som gavs i enkäten var •1–, till exempel intern studiedag, kurs, konferens •Flera dagar, till exempel tematisk utbildning som webbkurser •Sammanhängande utbildning, till exempel Lärarlyftet. Majoriteten av de lärare som deltagit i kompetensutveckling har gjort det 1–och i båda lärargrupperna har tagit del av sammanhängande utbildning över . Figur 3.5 Kompetensutveckling omfattning per lärargrupp Andel/lärargrupp av de lärare som tagit del av kompetensutveckling Sammanhängande utbildning t ex Lärarlyftet , tematisk utbildning t ex : intern studiedag, kurs, konferens Källa: KLIVAs kommunenkät. Hemkommunens ansvar för individuell studieplan I enkäten ställs frågor om hemkommunens ansvar att säkerställa upprättande, innehåll och revidering av den individuella studieplanen (ISP) enligt skollagens krav. I de öppna frågorna beskriver kommu- nerna sitt arbete. Det är tydligt att ansvaret för upprättande och revidering av ISP ligger på studie- och yrkesvägledare. Rektors ansvar skrivs fram och uppföljning av ISP förekommer i det systematiska kvalitetsarbetet. Några svar beskriver att de använder material/mall vid upprättandet och skriver även fram olika administrativa system som används. ”Vi arbetar i ett system som har skapat en plan utifrån regel- verket”. I flera av kommunernas svar görs kortfattade beskrivningar av arbetsgången och vilka funktioner som är involverade. Mentorer, förstelärare nämns i några fall och processen där studie- och yrkes- vägledare, lärare och elev har ett nära samarbete syns i några exempel. Kartläggning av sfi-elever vid start tas upp i samband med upprät- tandet av den individuella studieplanen. Flera kommuner anger att digital ansökan till komvux utgör ISP eller början till en ISP. För blivande elever som inte ansöker digitalt upprättas ISP i ett samtal med studie- och yrkesvägledare. Övriga elever erbjuds samtal med studie- oc yrkesvägledare vid behov. Begreppet ”vid behov” förekommer i flera svar både vad det gäller att få tillgång till studie- och yrkesvägledare och vid revidering. Få kommuner anger att det finns problem/brister när det gäller att leva upp till skollagens krav på ISP. En kommun skriver att det är ett ut- vecklingsområde. En annan att det finns brister. ”Systemet vi använder uppfyller inte lagkraven”. Ytterligare en kommun anger att här brister det delvis på grund av samarbetsproblem i ägarkommunernas syn på sfi och betalningen. Några kommuner beskriver sin arbetsprocess med ISP som cen- tral för planering och uppföljning av individens studier och där flera funktioner är involverade. Huvudmannen kravställer att den individuella studieplanen upprättas och är ett arbetsredskap i undervisningen för varje individ. Varje peda- gog som arbetar med individen ska kontinuerligt jobba med ISP som ett levande dokument. Individen ska veta mitt mål är ”följande arbete”. Vägen dit kan ske genom … Huvudmannen följer upp detta genom kurs- råd som hålls av auktorisationsrektor eller utvecklingsledare och genom löpande avstämningar med utbildningsaktörerna. I ett annat svar beskriver en kommun att: Det finns flera olika vägar för att säkerställa individuella studieplanen och fånga upp sökande och elever vid olika tillfällen samt att anpassa efter elevens/sökande väg in till vuxenutbildningen. 1.Digital ansökan: Vid ansökan anger eleven vilka mål eleven har med utbildningen, saknas målbeskrivning söks det kontakt med eleven för att säkerställa utbildningsinriktningen. 2.Nyanlända som startar SFI genomförs en kartläggning av elevens behov, kunskaper och det sker genom SFI ansvarig intervjuare samt i samverkan med Studie och yrkesvägledning. 3.Alla elever har personliga och individuella samtal vid kursstart där mål och där studieplaner revideras, detta sker för att säkerställa even- tuella tidigare kunskaper som inte framkommit vid andra tillfällen. Hur säkerställs att eleven får utbildning enligt sin individuella studieplan vid entreprenad och i annan kommun? På frågan om hur huvudmannen/hemkommunen säkerställer att eleven får utbildning i enlighet med sin individuella studieplan, när verksamheten bedrivs på entreprenad respektive när eleven studerar i annan kommun, svarar ett flertal kommuner att huvudmannens och hemkommunens ansvar är väl känt. Det är hemkommunens ISP som gäller vid revidering. De processer för upprättande, revidering och uppföljning är i stort desamma som i tidigare frågor. Samverkan, nätverk, dialog, uppföljningssamtal är begrepp som används för att beskriva proces- serna. Det som följs upp är framför allt betygsresultat och timmar och/eller avbrott. Några svar lyfter svårigheten att ta del av andra kommuners ISP och uppföljningar. I några svar antyds att det i viss mån är enklare att följa upp externa anordnare i den egna kommunen genom de avtal som upprättats än de kommuner man samverkar med. Några kommuner har endast distanskurser på entreprenad och övrig sfi i egenregi. Få elever läser via distans och därför är det enkelt att göra uppföljningen av ISP i nära kontakt, via mail och/eller träffar med de aktuella anordnarna. I tre svar anges att detta är ett utvecklingsområde. Två svarar att det är oklart om de säkerställer detta och ytterligare två skriver att de förutsätter att utbildningsanordnarna följer elevens ISP och att an- ordnarens kvalitetsredovisning stämmer med verkligheten. Rutiner för information till hemkommunen vid revidering av studieplanen På enkätfrågan om det finns rutiner för att säkerställa att hemkom- munen informeras vid revidering av den individuella studieplanen svarar av kommunerna att rutiner saknas. I några svar hän- visar man till att antalet elever hos annan kommun eller hos extern anordnare på entreprenad är så få, att det är enkelt att ha direkt- kontakt med anordnarna utan rutiner. Ett par svar menar att: Vi har rutinen att lämna över all information som efterfrågas. är nyckelfunktion i revideringen och ansvarar för detta när det gäller hemkommunens elever. anger att det är studie- och yrkesvägledaren som följer upp och reviderar den individuella studieplanen. Samverkan mellan kom- muner och/eller utbildningsanordnare lyfts som viktigt i samman- hanget. Kontinuerlig uppföljning förekommer: Vi efterfrågar studieplanerna med progressionsbedömningar minst halv- årsvis. I entreprenad har arbetet med ISP ofta reglerats i avtal. Problem lyfts i enkäten när det gäller samverkan med andra kommuner. Arbetet underlättas dock av möjligheter i gemensamma administrativa system. När det gäller elever som läser i annan kommun, delar vi samma data- system där vi kan se och följa våra elevers studieplaner. Ändras planen informeras vi genom datasystemet. För den verksamhet som bedrivs på entreprenad registreras studieplanerna i vårt administrativa system. Ändringar görs i dialog med kommunens studievägledare. Vi följer däremot inte upp studerande i annan kommun. ISP är en angelägenhet även ur ett ekonomiskt perspektiv. Några kommuner lyfter fram den individuella studieplanen som ett under- lag där genomförda poäng redovisas inför fakturering av , inter- ersättning. Vid varje fakturering ska kopia på elevernas studieplan medfölja om re- videring av studieplanen har skett. Studieplanen är indirekt kopplad till betalningsmodellen. Uppföljning och dokumentation av elevens progression enligt utbildningsmålen i studieplanen I enkäten ställs frågan om hur elevens progression dokumenteras och följs upp i relation till studiemålen i den individuella studie- planen. I kommunernas svar beskrivs olika arbetssätt. Tydligt är att studie- och yrkesvägledaren ansvarar för dokumen- tationen i ISP medan lärare, förstelärare och mentorer ansvarar för den pedagogiska dokumentationen. Studie- och yrkesvägledaren har även ett ansvar gentemot anordnarna i entreprenad och samverkan. I ett antal kommuner lyfter man möjligheterna i de administrativa systemen. Tre svar använder begreppet fördjupad studieplan men även andra beskrivningarna av pedagogisk planering och uppföljning är frekventa. I studieplanerna dokumenteras framför allt betyg och resultat på nationella prov. Kontinuerliga möten, konferenser på enheterna och i arbetslag görs uppföljning och dokumentation av elevers progression. Lärare ansvarar för att ”larma” om elev inte gör förväntad progression. Uppföljningssamtal med elever görs ofta med egenkonstruerat material: kunskapsmatris, progressionskarta, excelark med klassöver- sikter med möjlighet att göra kommentarer på elevnivå. Några kommuner beskriver ett arbete som de tycker fungerar väl: De flesta elever genomgår sin planerade utbildning utan komplikationer. När schablontimmar inte räcker så granskar pedagogerna i kontroll- enheten ansökan om fler timmar utifrån ISP, tre partssamtal genomförs. Vid behov så kontaktas speciallärare och/eller Specialpedagog i Lär- centrum. ISP används för dokumentation av ändringar av tid eller om- fång. Vid förlängning/begäran om fler timmar så används ändamålsenligt dokument där åtgärder dokumenteras och vad som är överenskommet för studieplanering. Dokumentation kring progression sker i ISP samt i de fall då dokumentationen inte ska finnas tillgänglig där hos läraren. I dokumentation enligt rutin för arbete med extra anpassningar där särskild blankett finns för samtal, handlingsplan och uppföljning. Kontinuerlig dialog mellan individ och pedagog ska ske . Kommunen har yrkesförberedande utbildning med integrerad SFI för alla som ska studera SFI. Det innebär att individen har cirka 30 timmars undervisning, där huvudsyftet är att individen ska nå anställningsbarhet successivt och en högre språklig nivå snabbare. Därför följs progressionen upp löpande av pedagogerna i undervisningen, både språkligt och yrkes- mässigt. Huvudmannen har kontinuerliga kursråd (cirka ) med utbildningsaktörerna. Det är en av huvuddelarna i dokumentationen. För de elever som går någon typ av sammanhållen utbildning så är det i första hand lärarna som följer upp. På förekommen anledning kopplas in. För de elever som studerar enstaka kurser är det i första hand , på förekommen anledning eller på elevens eller lärarens initiativ. Varje elev har en egen ISP, och alla elevarbeten, dokumentation kring eleven och elevens progression dokumenteras där. Eleven har full tillgång till sin ISP och kan följa sin ISP genom det förfarandet. Olika elever befinner sig på olika nivåer att ta till sig kunskaperna och förstå vikten av att tydliggöra sin progression, och det ingår att utbilda eleverna i det tankesättet. Detta ser olika ut hos huvudman och hos de auktoriserade anordnarna. Huvudmannen dokumenterar i verksamhetssystemet, anordnarna doku- menterar i såväl verksamhetssystemet som egna system. Några kommuner ser att arbetet behöver utvecklas: Detta är ett utvecklingsområde. Varje lärare följer elevens progression och dokumenterar. Detta hänger inte alltid ihop med ISP. Lärarna följer upp progressionen däremot är dokumentationen svag. I enkäten svarar kommunerna på vilken vägledning individer som av- ser påbörja studier i sfi får ta del av och hur den vägledningen genom- förs. I figur 3.6 redovisas kommunernas svar per fråga. av vägledningen handlar om information om studier i sfi och sfi i kombination med andra studier inom komvux medan 64 pro- cent får ta del av information om yrken och arbetsmarknad i . Figur 3.6 Vägledning inför studier i sfi Andel svar/alternativ Vilken vägledning ges den som avser att påbörja studier i (flera svar möjliga) Information om studievägar och Information om möjliga studier Information om yrken och Annat, ange vad: Källa: KLIVAs kommunenkät. 20 kommuner har kommenterat sina svar på frågan ovan. Endast två svar handlar om en bredare studie- och yrkesvägledning där arbets- marknads-, branschinfo och nationella utbildningssystemet ingår. Ett par kommuner hänvisar till att vägledning ges i en introduktions- grupp. I ett fall pågår den och rymmer bland annat grupp- vägledning. Två kommuner informerar om antagning, yrkesutbild- ningar och sfi. Två kommuner tar upp samhällsorienteringen som svar på frågan. Andra svar är ”kort info om vägen efter sfi”, ”kartläggning av tidigare skolgång tillsammans med lärare”, ”Informationen sköts av och ges hos utbildningsanordnarna”. En kommun kommer att använda orienter- ingskurser med arbetsmarknadsfokus. En annan menar att språknivån begränsar vad eleven kan ta in och avslutningsvis: Givetvis utifrån förutsättningar och behov. Alla erbjuds information. Vägledning inför studier i sfi ges på följande sätt enligt kommuner- nas svar. Som synes i figur 3.7 är bokat möte mest frekvent, 94 pro- cent, medan av kommunerna uppger att de inte ger någon vägledning alls. Figur 3.7 Former för studie- och yrkesvägledning införstudier i sfi Andel svar /alternativ Hur erbjuds studie- och yrkesvägledning inför sfi-studier enligt skrivningen i skollagens 30 § om att hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning? (flera svar möjl Erbjuds inte när man avser att Källa: KLIVAs kommunenkät. I enkäten ställdes ett antal frågor om hur kommunerna går tillväga för att individanpassa studierna i sfi. –Var fattas beslut om nivåplacering och vad ligger till grund för dessa beslut? –Vilken princip tillämpas för att fastställa elevens kurstid? –Vilka studieformer för sfi erbjuds? av kommunerna anger att nivåplacering görs i sfi-verk- samheten, på en central enhet. Bland de som svarat ”annat” finns 6 svar som beskriver att det sker i två steg efter kart- läggning. ”Centralt i hemkommunen och därefter i sfi-verksamheten”. Två svar uppger antagningsenheten och ”den som hjälper till med in- skrivningen fyller i de uppgifter som behövs för att kunna avgöra spår”. Kartläggningssamtal uppges vara det som vanligen utgör grunden för nivåplacering och därefter följer språktest. I figur 3.8 redovisas kommunernas svar. Figur 3.8 för nivåplacering i sfi Andel svar/ svarsalternativ Vad ligger i huvudsak till grund för elevens nivåplacering när hen påbörjar sfi? Blankett som elever fyller i själv betyg eller intyg i sfi Annat, ange vad: Källa: KLIVAs kommunenkät. I kommentarerna till frågan ovan lyfter 10 kommuner att de har en introduktionskurs för kartläggning och språktest inför nivåplacer- ingen. Ett par kommentarer menar att det är samverkanskommunens ansvar. En kommun sammanfattar sitt arbete med nivåplacering så här: Elever som kommer utifrån kartläggs med språktest. Det räcker inte att de säger att ”de varit på C-kurs” eftersom detta kan innebära nybörjar- nivå på spår 3. Ofta kommer ”gamla” elever tillbaka och då har vi noter- ingar i våra system på vilken nivå de studerat sist och då samtalar vi med undervisande lärare över hur progression tidigare varit och gör en be- dömning utifrån det. Fastställande av en elevs kurstid i sfi På frågan om principer för att fastställa en elevs kurstid uppger av kommunerna ”ingen fastställd tid” medan svarar att de har en ”fastställd schablon för kurs/studieväg”. tillämpar ”individuellt bedömd tidsåtgång”. Bland de som svarat ”annat” återfinns kommentarer om att man är på väg att införa schablontid. Det finns även kommentarer från kommuner som tillämpar fast- ställd schablon för kurs/studieväg. I fem av svaren om fastställd schablon nämns vikten av individuell bedömning, exempelvis så här: Eleven studerar så länge den gör progression. Vi har fastställda kurstider där eleven efter avslutad kurs får betyg. Vid F har eleven möjlighet att läsa om kursen. Eleven har rätt att läsa kursen så länge det sker en progression. Vi gör en uppskattning baserat på tidigare genomsnittlig statistik, men denna anpassas också i studieplanen efter tiderna för nationella prov som vi har och oftast ställer vi prognosen att eleven ska vara klar i samband med något provtillfälle. Individuella avvikelser förekommer. Studieplanerna revideras sedan vid be- hov, av lärare i samtal med eleverna. I enkäten fick kommunerna svara på i vilka studieformer sfi erbjuds. Figur 3.9 redovisas kommunernas svar. av kommunerna uppger att de erbjuder sfi i klassrum . Andra studieformer är inte lika frekventa. Klassrum – förekommer något oftare än distans och flex. av svaren visar att er- bjuder kommunerna undervisning som övrig tid eller anpas- sat upplägg till exempel färre grupper, handledning o. dy. Intensivkurser och möjligheten att studera erbjuds i liten utsträckning. Figur 3.9 Studieformer för sfi Vilka av följande studieformer för sfi erbjuds? (flera svar möjliga) Sommar - undervisning som övrig tid Sommar - anpassat upplägg: t ex. färre grupper, handledning, … Anpassad undervisning för olika behov t ex psykisk ohälsa,… Källa: KLIVAs kommunenkät. för beslut om studier i sfi med färre timmar per veckan än den enligt skollagen reglerade garantitiden