sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — Det innebär problem dels för huvudmän, som ska utforma sin verksamhet i enlighet med lagstiftningen, dels för dem som ska utöva tillsyn över verksamheten. Eftersom det inte i några bestämmelser är reglerat vad som är ett konfessionellt inslag är det inte heller alltid helt enkelt för huvudmän att utforma sin verksamhet så att de konfessionella inslagen inte inkräktar på, eller sammanblandas med, de moment som utgör under- visning. I avsaknad av tydliga definitioner eller annat stödmaterial är det på samma sätt inte alltid enkelt för tillsynsmyndigheterna att utöva tillsyn över verksamheten. Det framkommer också, inte minst i vår kommunenkät, att synen på vad som utgör ett konfessionellt inslag varierar inte bara mellan huvudmän utan också mellan tillsyns- myndigheter. Det efterfrågas därför tydligare definitioner och även vägledning i tillsyn. Från flera håll har det framförts att man upplever att nuvarande förarbeten inte ger tillräcklig vägledning i detta av- seende. Vi kan också konstatera att avsaknad av en tydlig och generell definition av främst konfessionella inslag gör att bedömningar som godkännande- och tillsynsmyndigheter gör i sina beslut inte alltid ger en samstämmig praxis, vilket är mindre lyckat ur ett likabehand- lingsperspektiv. En annan återkommande svårighet när det gäller regelefterlevnaden är hur barns och elevers frivillighet att närvara vid och delta i kon- fessionella inslag säkerställs. Som anges i förarbetena till skollag är det enligt vårdnadshavarna som utövar be- stämmanderätten för underåriga i deras personliga angelägenheter, och vårdnadshavarna ska ta hänsyn till barnets synpunkter och önske- Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag mål i takt med stigande ålder och utveckling.56 Hur detta ska ske i praktiken möter ofta betydande svårigheter. Det framkommer, t.ex. i vissa av kommunernas tillsynsbeslut, att huvudmän inte reflekterar över barns eller elevers negativa religions- frihet utan tvärtom menar att när vårdnadshavarna valt en verksam- het med konfessionell inriktning förväntas de också acceptera att barnen deltar i konfessionella inslag. Barnens rätt att avstå från del- tagande i sådana inslag blir därmed till en ickefråga. I flera tillsyns- beslut framgår också att t.ex. förskolor inte har några rutiner för hur barns rätt att avstå från deltagande i konfessionella inslag ska säker- ställas. Andra exempel är att barn inte får utebli från aktiviteter i gudstjänstlokaler med mindre än med vårdnadshavarnas godkänn- ande, vilket motiveras av skolans tillsynsansvar. Av skollagens förarbeten framgår att det kan vara lämpligt att ett beslut om elevens deltagande i konfessionella inslag sker vid ter- minsstarten, men att ett sådant ställningstagande kan omprövas om vårdnadshavarna meddelar att eleven inte längre ska delta. När det gäller krav på att närvara eller aktivt delta vid konfessionella inslag uttalar förarbetena att det kan vara naturligt att alla elever närvarar vid tackbön före maten eller bön som avslutar en morgonsamling men att alla inte deltar aktivt genom att läsa med i bönen.57 Vår kartläggning visar att hur frivilligheten säkerställs i praktiken varierar stort mellan olika skolor, förskolor och fritidshem. I vissa fall har det framkommit att frågan inte alls ägnas den omsorg som den förtjänar. Att frågan löses på olika sätt i olika skolor eller skol- former kan i och för sig ses som naturligt utifrån barnens eller elevernas ålder, mognad och utveckling. Det varierar också om det finns krav på att närvara vid konfessionella inslag, även om det inte krävs att eleverna aktivt deltar i inslagen. Det måste dock enligt vår mening kunna ställas krav på att alla verksamheter hanterar denna fråga på ett sådant sätt att barns och elevers såväl positiva som nega- tiva religionsfrihet respekteras. 2009/10:165 s. 226. 2009/10:165 s. 226. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag Fördjupning inom egen religion En tredje återkommande problematik rör svårigheter avseende vilka inslag som får förekomma om en skola anordnar fördjupande under- visning som rör den religion som är skolans konfessionella inrikt- ning, t.ex. genom undervisning i religionskunskap inom ramen för skolans val (se avsnitt 8.5.3). Det finns bl.a. exempel på att det före- kommit konfessionella inslag i den fördjupande undervisningen. Inom finns även möjlighet att efter godkännande från bedriva undervisning inom ett kunskapsområde som inte omfattas av den ordinarie kursplanen, ett s.k. lokalt tillval. förteckning över beviljade lokala tillval innehåller dock inget kun- skapsområde som rör religion.58 Det får därför antas att skolor som bedriver undervisning med fördjupning inom en viss religion gör detta med kursplanen för religionskunskap som utgångspunkt. Som vi beskrivit i avsnitt 8.6 om skolbesök finns exempel på att det inom ramen för undervisningen i fördjupning i religionskunskap kan förekomma konfessionella inslag och andra inslag som inte stämmer överens med skolans värdegrund. Utredningen anser det oroväckande om huvudmän låter konfessionella inslag ingå i under- visningen och att undervisningen därmed är allsidig och saklig. Det är t.ex. av stor betydelse att sådan undervisning, t.ex. i fråga om religiösa seder och bruk, inte endast okritiskt förmedlar budskap från ett religiöst samfund utan att budskapet också sätts i perspektiv till den värdegrund som skolan har att beakta och förhålla sig till. Det kan handla om barns rättigheter, hbtq-frågor, synen på jämställdhet mellan kvinnor och män eller synen på barns rättigheter. 58Skolverket, Beviljade utbildningar, lokalt tillval, uppdaterad , utbildning-pa-grundskoleniva/anordna-lokalt-tillval-i-grundskolan-specialskolan- sameskolan-och-grundsarskolan, hämtat . Utredningen ska enligt kommittédirektiven göra en komparativ ana- lys av andra jämförbara länders reglering av konfessionella inslag i skolväsendet samt av hur andra länder har tolkat Europakonven- tionen (EKMR) och praxis från . Det här kapitlet innehåller således en internationell utblick där vi redogör för dessa frågor i , , , och . Som ett led i arbetet har utredningen skickat förfrågningar om information till jämförelseländernas ambassader i , samt till de svenska ambassaderna i respektive jämförelseland. Ambassa- derna i samtliga jämförelseländer har besvarat utredningens frågor genom att beskriva hur konfessionella inslag i skolväsendet är regle- rade eller genom att hänvisa oss till relevant departement i jämför- elselandet. Som ett led i informationsinsamlingen har utredningen även besökt och Institut for menneskerettigheder i . Vi inleder med en allmän redogörelse om religion och utbildning i respektive land. Därefter går vi igenom länderna utifrån reglering av villkoren för att få starta skolor med konfessionell inriktning, konfessionella inslag i skolan och frivillighet att delta i dessa. Varje avsnitt avslutas med en jämförelse med svenska förhållanden. Kapit- let avslutas med några övergripande slutsatser. Nedan följer en generell genomgång av religion och utbildning i respektive jämförelseland. Avsnittet avslutas med en komparation av hur regelverket förhåller sig till motsvarande reglering i . hade en statskyrka av den evangelisk-lutherska läran. tillhör av befolkningen den norske kirken. Det näst största trossamfundet är muslimskt, därefter kommer den katolska kyrkan följd av olika frikyrkor. har skolplikt, vilket innebär tioårig obligatorisk skolgång för barn i åldersgruppen 6–. Skolplikten innebär en skyldighet för barn som uppehåller sig i för att gå i skolan. Det är möjligt att fullgöra skolplikten i både offent- liga och fristående skolor men de allra flesta eleverna går i offentliga skolor. Efter fullgjord grundskola har eleverna rätt till gym- nasieutbildning. Barneskole motsvarar låg- och mellanstadium och ungdomsskole motsvarar högstadium. Gymnasieskolan, videregående skole, kan vara tvåårig eller treårig. Utbildningen kan vara yrkes- inriktad eller leda till behörighet för studier på högskola eller uni- versitet. För att bli antagen till högskola eller universitet krävs en gymnasieexamen. Elever som går ett yrkesinriktat program kan dock få behörighet till högskola eller universitet genom påbyggnadskurser. Kommunerna ansvarar för de offentliga skolorna medan privata aktörer ansvarar för de fristående skolorna. Godkända fristående skolor är berättigade till statligt bidrag för av kostnaderna för verksamheten. De har också möjlighet att täcka en viss del av sina kostnader med studieavgifter. Av eleverna i går i fristående sko- lor och av eleverna i gymnasieskolan går i fristå- ende skolor. Av de 317 godkända fristående skolorna har 116 en eller humanistisk grund. har en statskyrka som är av den evangelisk-lutherska läran. Till statskyrkan hör av befolkningen. är det näst största trossamfundet till vilket av befolkningen tillhör och därefter följer den katolska kyrkan. har undervisningsplikt, vilket innebär att vårdnadshavare måste se till att deras barn i åldersgruppen 6–får en ut- bildning, men att denna inte nödvändigtvis måste ske i den offentliga skolan, folkeskolen. Utbildningen kan också äga rum i en fristående grundskola eller i hemmet, så länge undervisningen ger motsvarande kunskaper som den offentliga skolan. Vårdnadshavare måste dock se till att barnen får en undervisning, som motsvarar folkskolan. börjar barn i tioårig grundskola. De flesta barn går i den offentliga skolan som är kostnadsfri. /18 gick av eleverna i offentlig grund- skola och i fristående grundskolor. Av det totala elev- antalet gick i s.k. efterskole och av eleverna gick i andra skolformer. Efterskole är en mellanform mellan grundskola och gymnasieskola där elever kan gå ett extra år före gymnasiesko- lan. Gymnasieskolan är i regel två- eller treårig. Det finns både studie- förberedande program och yrkesprogram. I är det största religiösa samfundet den evangelisk-lutherska kyrkan, där av befolkningen är medlemmar. Det orto- doxa kyrkosamfundet är landets näst största religiösa samfund; och av befolkningen hör till det samfundet. Dessa två samfund har en särställning i och är offentligrättsliga sam- fund. Barn som är varaktigt bosatta i är läropliktiga. Läro- plikten börjar som huvudregel det år då barnet fyller och upphör när den grundläggande utbildningens lärokurs har fullgjorts eller när det har förflutit läroplikten började.1 Läroplik- tiga barn ska delta i grundläggande utbildning som anordnas av det offentliga eller annars förvärva kunskaper som motsvarar den grund- läggande utbildningens lärokurs. Vårdnadshavaren ska se till att den läropliktiga fullgör läroplikten. Om en läropliktig inte deltar i ut- bildning, ska den kommun där han eller hon är bosatt övervaka hans eller hennes framsteg. Den grundläggande utbildningen i , , är som huvudregel nioårig. En kommun är skyldig att ordna grundläggande utbildning för barn i läropliktsåldern i kommunen och de allra flesta barn går i kommunalt bedrivna grundskolor. Det finns även enskilt bedrivna skolor. Undervisningen i är som huvudregel 17 kap. 25 § lagen om grundläggande utbildning (21.8.1998/628). avgiftsfri men avgifter kan under vissa förutsättningar förekomma i enskilt bedrivna skolor.2 Gymnasieutbildningen i anordnas i gymnasier, vuxen- gymnasier och andra läroanstalter. Undervisnings- och kulturmini- steriet får, efter ansökan, bevilja tillstånd att anordna gymnasieutbild- ning till kommuner, samkommuner, registrerade sammanslutningar eller stiftelser. Gymnasieutbildning kan också anordnas vid en statlig läroanstalt. Gymnasieutbildningen är avgiftsfri, men eleven betalar avgifter för att göra de prov som ingår i studentexamen.3 är en sekulär stat där principen om separation mellan kyrka och stat (laïcité) är en viktig . Stat och kyrka skiljdes åt 1905 genom lagstiftning och erkänner eller finansierar den franska staten inte några religiösa samfund. Denna lagstiftning är dock inte tillämplig i samtliga franska territorier. Över hälften av fransmännen är katoliker. En stor del av befolkningen är icke-tro- ende. av befolkningen tillhör islam. Skolgång är obligatoriskt för barn i åldersgruppen 6–, vilket innebär en skyldighet för barn och elever att gå i förskola och skola. är indelad i ett femårigt lägre stadium, école primaire, och ett fyraårigt högre stadium, collège. Det finns både offentliga och privata skolor. De flesta elever går i offentliga skolor. Privata skolor får ha konfessionell inriktning och övervägande delen av de privata skolorna har katolsk inriktning. Hemundervisning är tillåtet. Privata skolor har möjlighet att välja läroplan och pedagogisk metod för undervisningen. Fram till att en elev är krävs dock att undervisningen inbegriper demokratiska värderingar. är en sekulär stat och det finns därmed ingen statskyrka. Enligt landets konstitution ska staten iaktta neutralitet när det gäller religiös och annan åskådning och inte identifiera sig med någon 27 kap. 31 § lagen om grundläggande utbildning (21.8.1998/628). 32 kap. 3 § och 5 kap. 34 § gymnasielagen (10.8.2018/714). religiös eller filosofisk övertygelse. Kristendomen är den största reli- gionen och omfattar av befolkningen. Drygt 26 pro- cent är protestanter och katoliker. Ungefär 5 pro- cent tillhör islam. av befolkningen tillhör inte någon religiös församling. är en förbundsrepublik och de sexton delstaterna ansva- rar för utbildningsfrågor vilket innebär att skolsystemets utform- ning varierar mellan olika delstater. Vår redogörelse är en samman- fattning av huvuddragen i det tyska skolsystemet men det kan alltså se olika ut i olika delar av landet.4 Tyska barn har skolplikt och hemundervisning är inte tillåten. Skolplikten inträder när barnet fyller och varar i 9 eller beroende på skolform.5 I finns såväl offentligt bedrivna skolor som fristående skolor. De offentligt bedrivna skolorna kan vara såväl icke-konfessionella som konfessionella och samma gäller för fristående skolor. Offentligt bedrivna skolor är avgiftsfria för elever- na. Fristående skolor, får ta ut en begränsad lagstadgad avgift men finansieras till större delen (60–) genom offentliga bidrag. Vid sidan av de offentligt bedrivna skolorna, som alltså får ha konfessionella inslag, finns även fristående skolor med konfessionell inriktning. De flesta fristående skolor med konfessionell inriktning är kristna – katolska eller protestantiska – men det finns även ett fåtal judiska och muslimska skolor. Eftersom konfessionella inslag är relativt vanligt förekommande även i offentligt bedrivna skolor är antalet fristående skolor med konfessionell inriktning relativt begrän- sat. var av skolorna fristående skolor med konfessionell inriktning. Förhållandet mellan utbildning och religion skiljer sig åt mellan de olika jämförelseländerna. Vi kan dock konstatera att religionen i våra jämförelseländer i de flesta fall har en större plats inom skolväsendet än vad den har i . Flera länder har till skillnad från fortfarande en statskyrka. har visserligen en princip om 4Maussen M., Vermeulen F., . och . ), Religious Schools in Europe – Institutional opportunities and contemporary Challenges, s. 41 f. Routledge . 5https:///en/topic/knowledge/overview-of-the-german-school-system. statens sekularitet som starkt begränsar konfessionella inslag i offent- liga skolor, men tillåter privata skolor med konfessionell inriktning och även hemundervisning av religiösa skäl. I det svenska skolsystemet får konfessionella inslag endast före- komma utanför undervisningen i enskilt bedrivna skolor, förskolor och fritidshem. Vår slutsats är därför att det svenska skolväsendet i förhållande till andra länder innehåller en jämförelsevis stark begräns- ning av möjligheten till konfessionella inslag, vad gäller såväl offent- liga som enskilda huvudmän. 9.2Villkor för att få starta konfessionella skolor I samtliga jämförelseländer är det tillåtet att starta skolor med kon- fessionell inriktning. De krav som ställs för att få starta skolor vari- erar dock mellan de olika länderna. Nedan följer en redogörelse för respektive jämförelseland. Avsnittet avslutas med en sammanfatt- ande jämförelse med . För att få starta en fristående skola i krävs ett godkännande från den norska motsvarigheten till , Kunnskapsdepartementet. I bedömningen av om en fristående skola kan bli godkänd ingår bl.a. en avvägning av vilka konsekvenser det kan leda till för det offentliga skolutbudet och överväganden om integration.6 Integrationsöverväganden måste dock göras på ett så- dant sätt att det inte diskriminerar vissa religioner eller viss livssyn. En av de tillåtna grunderna för att få starta en fristående verksam- het är livssyn.7 använde friskolelagen begreppet ”religiösa” skolor men detta ändrades till skolor med viss ”livssyn” 2015. Både religiös och t.ex. sekulär humanistisk grund omfattas därmed av begreppet ”livssyn”. För att en ”livssyn” ska omfattas av bestäm- melsen krävs att denna svarar mot kraven enligt artikel 9 EKMR rörande allvar och betydelse. Andra tillåtna inriktningar för fristå- ende skolor är t.ex. pedagogisk inriktning, internationell inriktning eller idrottsinriktning. En fristående skola som har fått godkännande 62 kap. 1 § p. 1 a friskoleloven. 72 kap. 2 § friskoleloven. att bedriva verksamhet måste uppfylla samma krav på kvalitet och innehåll som den offentliga skolan. Alla godkända fristående skolor måste även uppfylla krav på att undervisningen ska utveckla respekt för mänskliga rättigheter och grundläggande friheter. För att en fristående grundskola ska kunna starta krävs godkännande från den danska motsvarigheten till , Undervisningsministeren. Till skillnad från offentliga skolor så kan undervisningen i fristående skolor bygga på religion eller annan livs- åskådning eller på politiska uppfattningar. För att få starta en fristå- ende skola finns bl.a. krav på att skolorna ska förbereda eleverna på att leva i ett samhälle som det danska med frihet och demokrati (frihed og folkestyre). granskar Undervisningsministeren de personer som står bakom skolinitiativet (initiativkretsen). Initia- tivkretsen måste redovisa att de kommer att följa bestämmelserna om frihet, demokrati och mänskliga rättigheter. Om initiativkretsen överstiger tio personer granskas de tio personer som har de vikti- gaste uppdragen för genomförandet av skolinitiativet. infördes bestämmelser om skärpt tillsyn av fristående grundskolor. Syftet är bl.a. att tillse att alla fristående grundskolor följer bestäm- melserna om frihet och demokrati. Det finns även ett förbud mot anonyma donationer till fristående grundskolor. Skolorna får inte ta emot anonyma donationer exklusive mer- värdesskatt från en okänd donator. Statsrådet, dvs. den finska regeringen, kan under vissa förutsätt- ningar bevilja en registrerad sammanslutning eller stiftelse tillstånd att ordna utbildning. Villkor för att tillstånd ska beviljas är bl.a. att utbildningen ordnas på grund av ett särskilt behov av utbildning och bildning, t.ex. en särskild pedagogisk metod. För att tillstånd att anordna gymnasieutbildning ska beviljas krävs att utbildningen är behövlig med tanke på det nationella eller regio- nala utbildningsbehovet och utbildningsutbudet. Ytterligare en förut- sättning för att tillstånd ska beviljas är att sökanden har yrkeskompe- tens och ekonomiska förutsättningar att på ett ändamålsenligt sätt ordna utbildningen. Syftet med att anordna utbildningen får inte vara att uppnå ekonomisk vinst. Statsrådet har möjlighet att återkalla ett tillstånd om regleringen inte följs.8 I finns det en rätt att starta privata skolor med konfessionell inriktning med statlig finansiering. Statlig finansiering får dock inte användas för att täcka lönekostnader för lärare som undervisar i religion. De flesta privata skolorna har statlig finansi- ering genom ett s.k. statligt kontrakt. Det finns också privata skolor utan kontrakt och statlig finansiering. Många, men inte alla privata skolor har konfessionell inriktning. ut- övar tillsyn över de privata skolorna. Privata skolor måste godkännas av lokala myndigheter. Grunder för att neka godkännande är bl.a. att utbildningen strider mot inhemsk rättsordning, skydd av barn och elever samt bristande yrkeserfarenhet hos skolans ledning. Rätten att etablera privata skolor är garanterad i den tyska grund- lagen. Privata skolor som utgör alternativ till offentliga skolor kräver tillstånd från staten och omfattas av statlig lagstiftning. Privata sko- lor får godkännas endast om utbildningsmyndigheten finner att den tillgodoser ett särskilt pedagogiskt intresse eller tillgodoser särskilda konfessionella eller ideologiska aspekter.9 I samtliga jämförelseländer krävs, i likhet med , tillstånd från det allmänna för att få starta skolor med konfessionell inriktning. Vilka krav som ställs upp för att få starta skolor varierar dock mellan jämförelseländerna. I uppställs t.ex. krav på att huvudmän som ska starta fristående skolor följer villkor om demokratiska vär- 83 kap. 7 § lagen om grundläggande utbildning (21.8.1998/628) respektive 2 kap. 4 § gymna- sielagen (10.8.2018/714). 9Artikel 7, grundlag. I och i krävs att ett särskilt pedagogiskt, ideologiskt eller konfessionellt intresse tillgodoses med skolan. Lik- nande begränsningar finns även i . I görs inte någon prövning av om fristående skolor till- godoser ett visst specifikt pedagogiskt, ideologiskt eller konfessio- nellt intresse, utan den prövning som görs tar mer sikte på vilka konsekvenser en ny skoletablering får för befintlig skolverksamhet på orten. I det svenska systemet görs alltså ingen prövning av om en ny skoletablering tillgodoser något särskilt behov i fråga om t.ex. pedagogisk eller konfessionell inriktning. Vår slutsats är därför att det svenska systemet med fristående skolor, som i och för sig syftar till att tillgodose en mångfald inom skolväsendet, inte i första hand fokuserar på ett varierat skolutbud. I stället syftar det mer till att bevaka dimensioneringen av antalet skolplatser vid godkännande- prövningen och att tillse att huvudmannen har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Detta eftersom regelverket inte innehåller några regler som möjliggör bedömningar av vilka pedagogiska, ideologiska eller konfessionella intressen en sökt verk- samhet kan tillgodose. 9.3Konfessionella inslag och frivillighet Hur frivilligheten ser ut för elever att delta i konfessionella inslag i skolväsendet varierar mellan jämförelseländerna. Nedan följer en över- gripande genomgång. Av bestämmelserna för den offentliga skolan framgår att skolan ska visa respekt för eleverna och föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse och säkra rätten till likvärdig utbildning. har undervisning i kristendom, religion, livssyn och etik, och sådan undervisning ska normalt ges till alla elever. Undervisningen får inte vara förkunnande. Elever har efter skriftligt meddelande från föräld- rarna rätt att bli befriade från undervisning som de anser vara ett utövande av en annan religion eller följa en annan tro än deras egen eller som de på samma grund upplever stötande eller kränkande. Det är i övrigt inte möjligt att bli befriad från undervisning i ämnen som ingår i läroplanerna. Elever kan själva begära att bli be- friade från undervisning.10 I fristående skolor med konfessionell inrikt- ning finns dock inte på samma sätt en rätt att bli befriade från reli- giösa aktiviteter och eleverna måste alltså delta i sådana aktiviteter.11 Det finns möjlighet för fristående skolor att ha konfessionell inrikt- ning på sin verksamhet. Skolorna får ha undervisning som stämmer med skolornas inriktning och också forma undervisningen i överens- stämmelse med övertygelsen. Det finns dock begränsningar i för- hållande till kraven på att undervisa om frihet och demokrati enligt vilka skolorna ska förbereda eleverna på att leva i ett samhälle som det danska med frihet och demokrati.