sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — I en artikel av Roorda (2017) som inkluderar en metaanalys av 189 studier visas att det finns ett samband mellan goda relationer mellan lärare och elever och deras skolprestationer och motivation. Liksom att lärare arbetar på aktivt sätt för att utveckla sociala relationer (, 2009). Ökade gruppstorlekar som fenomen Forskning relaterad till skola och förskola kan inte överföras till fritidshemmet då uppdragen och förutsättningarna ser olika ut. har förskola och fritidshem båda gått mot en utveckling från en socialpedagogisk tradition till en pedagogik där akademisk kunskap och traditionen med lek, omsorg och lärande integreras i ett nytt sätt att tänka om utbildning (jfr , et al. 2015; , 2013; , 2020; , 2012; , 2018; Orwehag, 2020). I likhet med fritidshemmet har antalet barn i förskolan ökat . har också förskolans läroplan reviderats med högre krav gällande den pedagogiska verksamheten. Också inom förskolan beskrivs de stora barngrupperna som en stor utmaning och i redovisad forskning om barngruppsstorlek i förskolan blir flera likheter tydliga. Antalet barn villkorar pedagogers möjligheter att arbeta professionellt och vilka möjligheter eleverna har att lära och utvecklas. Aktiviteter, målområden och arbetssätt väljs bort då det är ett stort antal barn i gruppen. De stora grupperna inverkar också negativt på de sociala relationerna mellan barn och personal. I förskolan görs gruppindelningar av barnen utifrån ett barncentrerat synsätt men gruppindelningar styrdes ibland också av organisatoriska faktorer utan pedagogiskt syfte vilket kopplas samman med låg pedagogisk kvalitet (et al. 2014; et al. 2016, 2018). Olika faktorer samvarierar för kvalitet I en bedömning av vilken betydelse elevgruppens storlek har för undervisningens kvalitet kan inte storlek lyftas fram som en enskild faktor. Den samlade forskningen visar att olika faktorer inverkar på varandra. Här behöver fritidshemmets särskilda villkor vägas in specifikt avseende icke likvärdighetIdag. går inte att tala om fritidshemmet i bestämd form då hur villkoren för hur fritidshemmets verksamhet görs skiljer sig åt på flera olika sätt. I en diskussion behöver strukturella kvalitetsaspekter, såsom gruppstorlek, pedagogernas formella kompetens och personaltäthet sättas i relation till den pedagogiska verksamhetens inre arbete. Det vill säga processkvalitet som handlar om kvaliteten i relationer och processer för att en verksamhet ska definieras som av god kvalitet. Forskningen om pedagogiska relationer mellan personal och elever pekar på några strukturella faktorer som kan möjliggöra god processkvalitet. Det handlar om minskat antal elever per vuxen men också minskade elevgrupper. Med ett stort antal elever i gruppen blir den relationella komplexiteten omfattande och kvalitén i de pedagogiska relationerna liten. Detta inverkar då på undervisningen vilket leder till resultatkvalitet, den faktor som beskriver vad fritidshemmet och dess personal vill uppnå med det pedagogiska arbetet, det vill säga vad barnen lärt sig och vilka kunskaper de skapat under sin vistelsetid i fritidshemmet. En förutsättning för att fritidshemmen ska kunna nå de mål som finns beskrivna i styrdokumenten är att elevgrupperna har lämplig storlek och sammansättning. Riktlinjer för detta finns inte. Flera studier visar också på positiva effekter vad gäller elevers deltagande i organiserade aktiviteter före och efter skoldagen. Som exempel så visar studier av extended services i (, 2014) och i (, 2016)att elevers skolresultat och personliga utveckling gynnas av deltagande i aktiviteter utanför den ordinarie undervisningen. Likaså att fritidsverksamhet efter den obligatoriska skoldagens slut kan vara särskilt fördelaktigt för barn från missgynnade hushåll (, 2014; Plantenga & Remery, 2013; , 2016). Ackesjö, H., Nordänger, U K. & , P. (2016). "Att jag kallar mig själv för lärare i fritidshem uppfattar jag skapar en viss provokation": Om de nya grundlärarna med inriktning mot arbete i fritidshem.Educare - , (1): 86-109. Andishmand, C. Fritidshem eller servicehem? En etnografisk studie av fritidshem i tre socioekonomiskt skilda områden.Doktorsavhandling. Alvestad, T., Bergem, H., , B., , J.-E., Os, E., Pálmadóttir, H., et al. (2014). Challenges and dilemmas expressed by teachers working in toddler groups in the Nordic countries. and Care,184(5), 671–688. (2013). Nya fritidspedagoger - i spänningsfältet mellan tradition och nya styrformer. : , 2013. , J., & , S. (2011). Om relationell pedagogik. & , P. (2018). Kleinere grundschulleklassen können zu besseren führen. , L., Hörnell, A., & Frykland, M. (2015). Learning environments at leisure-time centres in : A comprehensive survey of staff perceptions. IJREE–for Research on Extended Education, 3(1). , L., & , G. (2016). Learning environments in swedish leisure-time centres:(In) equality,‘schooling’, and lack of independence. IJREE–for Research on Extended Education,4(1). (2019). Hur har barn det? – Om barns livssituation-trender, utmaningar och möjligheter. Årsrapport, 2019. (2015). Mental health problems are rising more in Swedish adolescents than in other Nordic countries and the . 2015;104(10):997–1004. (2014). Fritidspedagogers handlingsrepertoar: pedagogiskt arbete med barns olika : Linnéuniversitetet, 2014. Durlak, J. A., Weissberg, R. P., & Pachan, M. (2010). A meta-analysis of after-school programs that seek to promote personal and social skills in children and adolescents. American journal of community psychology, 45(3-4), 294-309. , A., & , K. (2014). Out of school time activities and extended services in : A remarkable experiment?. Journal for Online/Journal für Bildungsforschung Online, 6(3), 76-94. (2003). Lärares och elevers interaktion i klassrummet: betydelsen av kön, ålder, ämne och klasstorlek samt lärares uppfattningar om interaktionen. : Univ., 2003. Elvstrand, H. & Närvänen, AL. (2016). Children’s own perspectives on participation in Leisure-time centers in . , 4, 496-503. Elvstrand, H. & , L. (2019). Do they have a choice? : pupils’ choices at LTCs in the intersection between tradition, values and new demands, Education Inquiry. Elvstrand, H., , J. & , L. (kommande). Att arbeta på fritidshem: En enkätstudie med fokus på barn i behov av extra stöd och inkludering i fritidshem. & , A. (2016). Fritidshem och fritidspedagogik [Elektronisk resurs] : en , N., Kuhn H.P. & Tillack, C. (Hrsg.) (2016). Was sind gute Schulen? Theorie, Praxis und Forschung zur . (2019). Skolbarns hälsovanor i /18. [Elektronisk resurs] : grundrapport.Solna: . , J., (1999) Medelklassens indiskreta skola. I: Lytsy,A.& Mellbberg, C. nånsin tror.Stockholm: . (1998). Stora och små undervisningsgrupper. Forskning om klasstorlekens betydelse för elever och lärares arbetssituation. , Inst för pedagogik och psykologi. (2007). Myndigheten för skolutveckling (2007). Forskning om lärares arbete i klassrummet. : Myndigheten för skolutveckling. & , E. (2002). Ekonomiska resursers betydelse för pedagogiska resultat: en kunskapsöversikt. , J,. (2020). Vägen mot det undervisande Fritidshemmet. I , J, , B & , K. (red.). Fritidshemmets pedagogik i en ny tid. (2009). Fritid som diskurs och innehåll: En problematisering av verksamheten vid ’afterschool programs’ och fritidshem (Leisure as discourse and it’s content: a discussion on the work carried out at ’afterschool programs’ and leisure-time centres) I Pedagogisk forskning i Årg 14 nr 1, pp. 22–44. Fritidshemmet – en arena för omsorg och lärande. I: , Lära, leva, utvecklas. Aspekter på fritidspedagogik och lärande, 25–31. (2015). Everyday practice at the Sunflower: The staff’s representations and governing strategies as contributions to the order of discourse. Education Inquiry, 6(2), 209–229. (2016). Fritidshemmets vardagspraktik i ett nytt diskursivt landskap. (1), 64-85. (2018) ”Men dom flesta har en liknande situation.” Ett narrativ om bristande personella resurser och omgivningens begränsade förväntningar. I Barn2, s. 75-92. (2009). Visible learning: a synthesis of over 800 meta-analyses relating to (2013). Governance and Voluntariness for Children in : Leisure-Time Teachers Interpreting Their Task and Everyday Practices. for Research on Extended Education,1(1), 86-95. , M & Löfdahl ; A (2015) Confirming and resisting an underdog position – leisure-time teachers dealing with a new practice, European , D, La , , D : Identification of for Quality in Afterschool Programs, IJREE, Vol. 2, Issue 1-2014, pp. Ihrskog, (2007) Kompisar och kamrater. Barn och ungas villkor för relationsskapande i vardagen.Akademisk avh. : University press. (2009). Spänningen mellan normalitet och avvikelse. Om skolans insatser för elever i behov av särskilt stöd. : , 2009. & , M. (2009). The prosocial classroom: Teacher social and emotional competence in relation to student and classroom outcomes. Review of , 79,491–525. , , , S. & , A. (2013). Nya uppväxtvillkor: samhälle och individ i förändring.Stockholm: Liber. (2017). Socialt lärande i fritidshemmet: personalens perspektiv. &(red. ).I Barn och unga i skola och samhälle(s. 111-133): . , K & Lillvist, A (2019) Promoting social learning in the Swedish leisure time centre, Education Inquiry, 10:3, 243-257, : 10.1080/20004508.2019.1571358 Karlsudd, P. (1999). Särskolebarn i integrerad skolbarnsomsorg(Vol. , Box 23 501, S-20045 , . Karlsudd, P. (2011). ”Integreringsreservatet” – finns det kvar? I: , A. & , B. (red.). Fritidspedagogik – Fritidshemmets teorier och praktiker. : Liber, s. 61-79. & , B. (2014). Walk-and-Talk Conversations: a to Elicit Children’s Perspectives and Prominent Discourses in , IJREE, Vol. 2, Issue 2-2014, pp. (2017). To author yourself Teachers in Swedish school-age educare centres describe their professional identity. for Research on Extended Education, 5(2), 133-149 Leisure-time centres: social pedagogical tradition in educational practice. and Care[Internet]. /10.1080/03004430.2018.1429425 , L.& Elvstrand, H: (kommande). A space of one’s own: Children’s negotiated space for self-determination when leaving , & Elvstrand, H. (2019). “Jag har oftast ingen att leka med” Social exkludering på fritidshem, Nordic Studies in Education, 39,104-120 Ljusberg, A.-L. (2018) Doing Masculinity in School-age Child-care: An Ethnographic Study. IJREE InternationalJournal for Research on Extended Education, 6(1), s. Ljusberg, A.-L. & , L. (2019). Lärare, barn och lärande i kurslitteratur. Ideologiska dilemman i talet om fritidshem. 2019(3), (17-33) , A., & , C. (2019). Fritidshem-ett gränsland i utbildningslandskapet: Lärare i fritidshems institutionella identitet. Nordisk tidsskrift for pedagogikk og kritikk, 5, 13-26. (2016). Educational pathways and transitions in the early school years: Special educational needs, support provisions and inclusive education(Doctoral dissertation, , ). (2009). Kategoriseringar av barn i förskoleåldern: styrning och administrativa : , 2009. Löfdahl, A. (2010). Vad har de för sig i skolan efter ? universitets Pedagogiska , 1(1), 5-14. Munton, A. G., Blackburn, T., & Barreau, S. (2002). Good practice in out of school care provision. and Care, 172(3), 223-230. Nasiopoulou, P. (2019). Investigating Swedish Preschool Teachers’ Intentions Involved in Grouping Practices. Nilholm, C., L. , K. . (2013) ”Is it possible to get away from disability-based classifications in education? An empirical investigation of the Swedish system”, Scandinavian journal of disability research 15(4):379–391. Orwehag, M (2020). Didaktik i fritidshemmet. I , J, , B &,K. (red.). Fritidshemmets pedagogik i en ny tid.Gleerups. Pálsdóttir, K ( 2012). Care, learning and leisure: The organisational identity of after-school centres for six-to nine-year old children in Reykjavík. Perselli, A. K., , G., & , L. (2016). A Web Survey on Learning Environments and Staff in as a Starting Point for a Cooperation. for Research on Extended Education, 4(1), 147-152. (2008). Forskning om villkor för yngre barns lärande i förskola, förskoleklass och fritidshem. Plantenga, J., & Remery, C. (2013). Childcare services for school age children: a comparative review of 33 countries. Plantenga, J., & Remery, C. (2017). Out-of-school childcare: Exploring availability and quality in EU member states. , 27(1), 25-39. (2014). Group size and organisational conditions for children’s learning in preschool: a teacher perspective. 56, 4, 379 –397. , I., , P., , S., & , A. (2015). Swedish preschool teachers’ ideas of the ideal preschool group. , 14 (4), 444-460. (2016). An inspiring school day: An effort to transform research findings into policy. Improving the quality of childhood in Europe, (6). Quin, D. (2017). Longitudinal and contextual associations between teacher–student relationships and student engagement: A systematic review. Review of , 87, 345–387. (2012). Fritidshemmets historiska dilemman: En nutidshistoria om konstruktionen av fritidshemmet i samordning med skolan. : universitets förlag. Roorda, D. L., , S., Zee, M., Oort, F. J. & Koomen, H. (2017). Affective teacher–student relationships and students’ engagement and achievement: A meta-analytic update and test of the mediating role of engagement. , 46, 239–261. (2014). Förskollärares perspektiv på barngruppsstorleken i förskolan. : , kommunikation och lärande. Saar, T., Löfdahl, A. & , M. (2012). Kunskapsmöjligheter i svenska fritidshem. Nordisk barnehageforskning, 5(3), 1–13. P., , P., & , S. (2015). Stora barngrupper i förskolan relaterat till läroplanens intentioner. for Nordisk barnehageforskning, 9. Schuler Braunschweig, P, Kappler, C. E (2019) . Negotiations of Parental Engagement in All-day Schools.» About Parents in Education11 (1): 46–54. Seland, M. (2009). Det moderne barn og den fleksible barnehagen. En etnografisk studie av barnehagens hverdagsliv i lys av nyere diskurser og virkelighet. Norsk senter for barneforskning (NOSEB) , , , I., & , E. (2009). Barns tidiga lärande: en tvärsnittsstudie om förskolan som miljö för barns lärande. : Acta Universitatis Gothoburgensis. , , , P., & , I. (2014). Group size and organisational conditions for children’s learning in preschool: a teacher perspective. , 56(4), 379-397. SKOLFS 2017:9 – Om statsbidrag för minskade barngrupper i förskola. Skolinspektionen (2010). Kvalitet i fritidshem. Skolinspektionen (2018). Undervisning i fritidshem. Inom områdena språk och kommunikation samt natur och samhälle.Skolinspektionen (2000). : en utvärdering av kvalitet i fritidshem. (2011). Fritidshemmet: lärande i samspel med skolan. (2014). Allmänna råd och kommentarer: Fritidshem.Stockholm: . (2018a). Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet(reviderad 2018). [Elektronisk resurs]. (2018). (2018b). Nya läroplansdelar för fritidshemmet och förskoleklassen. En utvärdering av insatser samt implementeringen av läroplansdelen för fritidshemmet. (2011). Vård, omsorg och stöd till barn och unga.Hämtad från: -1.pdf. , (2017). Utvecklingen av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna . : ; 2017. Stanek, A. (2011). Børns fællesskaber og fællesskabernes betydning: analyseret i indskolingen fra børnehave til 1. og SFO. , K., Melhuish, E., Sammons, P., Siraj-Blatchford, I., & Taggart, B. (2010). childhood matters: evidence from the effective pre-school and primary education project. Abingdon, Oxon, : Routledge Tetler, , , , , , , et al. Från idé till praxis: vägar till inkluderande lärmiljöer i tolv svenska kommuner. Forskarnas rapport2015: 2." (2015). Torstenson-Ed, T. & , I. (2000). Fritidshemmet i forskning och förändring: en Ursberg, M. (1996). Det möjliga mötet: en studie av fritidspedagogers förhållningssätt i samspel med barngrupper inom skolbarnsomsorgen. Wendelborg, C., Caspersen, J., Mordal, S., Ljusberg, A. L., & Bunar, N. (2018). Lek, Læring og ikke-pedagogikk for alle. , P., , S., & , I. (2016). Barngruppens storlek i förskolan. Konsekvenser för utveckling och kvalitet. , P., , S., & , I. (2018). A perspective of group size on children’s condition for wellbeing, learning and development in preschool. Inskrivningsgrad i fritidshem i LUA/URB-områden Tabell 1 Barn 6–. Antal folkbokförda och därav andel inskrivna i Fritidshem Per kommun, LUA/område och svensk/utländsk bakgrund Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Fosie, del av Fosie, del av Fosie, del av Inrikes född med två utrikes Fosie, del av Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Fosie, del av Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Hyllie, del av Hyllie, del av Hyllie, del av Inrikes född med två utrikes Hyllie, del av Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Hyllie, del av Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Inrikes född med två utrikes Inrikes född med en inrikes och en utrikes född förälder Inrikes född med två inrikes Källa: SCB. Inskrivna barn i pedagogisk omsorg 2018 Figur 1 Andel barn inskrivna i pedagogisk omsorg, 1–5 år Källa: Analysys . 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag.