sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — gänglighet till kommersiell och 5.ta fram beskrivningar och analyser av hushållens och företa- gens tillgång till grundläggande betaltjänster som ska ligga till grund för regionala kartläggningar och för beslut enligt förordningen (2014:139) om statligt stöd till tillhandahållare av grundläggande betaltjänster, 6.ansvara för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken, i fråga om inkvarteringsstatistik, 7.ansvara för förvaltning och utveckling av system och verktyg, inklusive databaser, för tillgänglighetsanalyser respektive för regio- nala analys- och prognossystem, 8.ansvara för kunskaps- och kvalitetsutveckling samt samverkan och samordning inom turism, 9.vara huvudansvarigt i för EU:s program för företagens konkurrenskraft och små och medelstora företag och samordna det svenska nätverket inom samt vara kontaktpunkt enligt Small Business Act, 14Senaste lydelse 2016:1047. 10.informera om på lokal, regional och nationell nivå samt, i den utsträckning regeringen beslutar, bistå när Europeiska kommissionen gör kontrollbesök som gäller statligt stöd, 11.främja svenskt deltagande och bistå i inter- nationellt samarbete inom sitt verksamhetsområde, 12.tillhandahålla ett projekt- och stödärendehanteringssystem som uppfyller nationella krav och kraven i enlighet med EU:s-regel- verk, 13.för företag tillgängliggöra information inom miljöteknikom- rådet och ansvara för förvaltningen av den databas över svenska miljöteknikföretag och den karta över svenska referensanläggningar som tagits fram inom ramen för miljöteknikråds kommitté- uppdrag, och 14.vara ansvarig myndighet för att vidareutveckla och förvalta den elektroniska kontaktpunkten för tjänsteleverantörer enligt Europa- parlamentets och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden, i den ursprungliga lydelsen, och, tillsammans med berörda myndigheter, säkerställa att kontakt- punkten fungerar enligt lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden och förordningen (2009:1078) om tjänster på den inre marknaden. Denna förordning träder i kraft . 1.10Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem Härigenom föreskrivs att 2 kap. 8 § högskoleförordningen (1993:100) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem ska ha följande lydelse. En deltagare i befattningsut- bildningen får tillgodoräkna sig kunskaper och färdigheter som deltagaren har utvecklat genom tidigare utbildning, i yrkesverk- samhet eller på annat sätt, om det inte finns en väsentlig skillnad mellan de kunskaper och färdig- heter som deltagaren åberopar och målen för den kurs för vilken de är avsedda att tillgodoräknas. En deltagare i befattningsut- bildningen får tillgodoräkna sig kunskaper och färdigheter mot- svarande en eller två av de kurser som anges i 3 §. Inför tillgodoräknandet kan deltagaren erbjudas validering en- ligt valideringsförordningen (2020:000). Denna förordning träder i kraft . 1.11Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:1108) om vuxenutbildning Härigenom föreskrivs om förordningen (2011:1108) om vuxenut- bildning dels att 4 kap. 24 och 25 §§ ska ha följande lydelse dels att i förordningen ska införas tre nya paragrafer, 2 kap. 17 b §, 4 kap. 24 a och 24 b §§, och närmast före 2 kap. 17 b § och 4 kap. 24 b §, nya rubriker av följande lydelse, dels att rubriken närmast före 4 kap. 25 § ska ha följande lydelse. I 20 kap. 8 a § och 21 kap. 8 a § skollagen (2010:800) anges att hemkommunen är skyldig att er- bjuda en inledande kartläggning. får meddela ytterligare föreskrifter om inled- ande kartläggning. Betygssättning efter en valide- Betygssättning efter en valide- ring sker inom vuxen- ring kan inom vuxen- utbildning genom prövning. utbildning ske genom prövning. Bestämmelserna om betygssättning samt utfärdande av betyg och examensbevis i detta kapitel gäller i tillämpliga delar även vid pröv- ning. får meddela ytterligare föreskrifter om pröv- ning. 15Senaste lydelse 2016:458. En elev som inte följt under- visningen i en kurs får av rektorn ges betyget E utan att genomgå prövning om 1.det av betyg, intyg enligt 20 kap. 43 § eller 21 kap. 22 §, annat intyg eller liknande framgår att eleven genom studier vid folk- högskola, studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana kun- skaper som behövs för betyget E, och 2.kursen erbjuds av huvud- mannen. I 20 kap. 42 och 43 §§ samt 21 kap. 21 och 22 §§ skollagen (2010:800) finns bestämmelser om validering av elevers kunska- per och kompetens samt om intyg efter validering. I 2 kap. 1, 2, 6 och 8 §§ och i 4 kap. 24 § finns ytterli- gare bestämmelser om validering. Ivalideringsförordningen (2020:000) finns bestämmelser om validering. får meddela ytterligare föreskrifter om validering. Den som har genomgått en Den som har genomgått en orienteringskurs eller en indivi- orienteringskurs eller en indivi- duell kurs ska få ett intyg. duell kurs ska få ett intyg. den som har genomgått en valide- ring ska kunna få ett intyg. ytterligare föreskrifter om valide- ring. Denna förordning träder i kraft . 1.12Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för Härigenom föreskrivs att 6 § förordning (2011:1162) med instruk- tion för Myndigheten för ska ha följande lydelse. 1. främja användningen och ut- 1. främja användningen och ut- vecklingen av validering inom de vecklingen av validering i enlighet ansvarar för, och (2020:000) inom de utbildningar som myndigheten ansvarar för, 2. stödja branscherna i deras 2. stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och arbete med att utveckla och kva- kvalitetssäkra samt informera om litetssäkra samt informera om modeller för validering. modeller för validering i enlighet (2020:000). Denna förordning träder i kraft . 16Senaste lydelse 2017:1113. 1.13Förslag till förordning om ändring i förordning (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk Härigenom föreskrivs att i förordning (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk ska införas en ny paragraf, 1 a §, av följande lydelse. Med validering avses i denna förordning validering enligt vali- deringsförordningen (2020:000). Denna förordning träder i kraft . 1.14Förslag till förordning om ändring i förordning (2012:811) med instruktion för Universitets- och högskolerådet Härigenom föreskrivs att 14 § förordningen (2012:811) med in- struktion för Universitets- och högskolerådet ska ha följande lydelse. 1.stimulera intresset för hög- skoleutbildning, 2.främja breddad rekrytering till högskolan, och 3.främja universitetens och högskolornas arbete med erkän- nande av tidigare lärande. 1.stimulera intresset för hög- skoleutbildning, 2.främja breddad rekrytering till högskolan, och 3.främja universitetens och högskolornas arbete med valide- ring av tidigare förvärvat kun- nande enligt valideringsförord- ningen (2020:000). Denna förordning träder i kraft . 1.15Förslag till förordning om ändring i förordning (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning Härigenom föreskrivs att 4 § förordning (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunk- tioner för yrkesutbildning ska ha följande lydelse. Statsbidrag får lämnas till arbetsgivar- och arbetstagarorgani- sationer och till organisationer som är gemensamma för arbetsgivare och arbetstagare för insatser som avser yrkesintroduktionsavtal och som syftar till att utveckla 1.kompetensprofiler och vali- deringsmodeller för anställnings- barhet i branscher och yrken, 2. system för certifiering av 1. system för certifiering av aktörer som kan bistå arbetsplat- aktörer som kan bistå arbetsplat- ser med att upprätta utbildnings- ser med att upprätta utbildnings- planer och följa upp lärande på planer och följa upp lärande på 2. branschkriterier för hand- ningar som motsvarar branschens ningar som motsvarar branschens 4. regional samverkan för att 3. regional samverkan för att stödja lärande på arbetsplatser. stödja lärande på arbetsplatser. Denna förordning träder i kraft . 1.16Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning Härigenom föreskrivs att 20 och 33 §§ förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska ha följande lydelse. Ytterligare villkor som ska vara uppfyllda för att få statsbidrag enligt denna förordning är följande: 1.Minst tre kommuner ska samverka om planering och genom- förande av utbildningen i syfte att öka utbildningsutbudet för en- skilda och tillgodose behoven på hela arbetsmarknaden i de samver- kande kommunerna. 2.De samverkande kommunerna ska sammantaget finansiera ut- bildning som motsvarar utbildning enligt denna förordning av minst samma omfattning i årsstudieplatser som den utbildning som bi- draget lämnas för. 3.Sammansättningen av utbildningen ska planeras efter samråd med företrädare för arbetsgivare, organisationer eller andra samman- slutningar som är verksamma inom de branscher som finns före- trädda i de samverkande kommunerna. 4.Utbudet ska planeras efter samråd med a)den aktör som har ett regionalt utvecklingsansvar i länet eller länen enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar, och b)Arbetsförmedlingen. De samverkande kommunerna ska a) visa på ett behov av utbild- a) visa på ett behov av utbild- b) erbjuda en möjlighet till 17Senaste lydelse 2018:1966. c) erbjuda studie- och yrkes- b) erbjuda studie- och yrkes- vägledning samt vid planeringen vägledning samt vid planeringen och genomförandet av utbild- och genomförandet av utbild- ningen ta till vara elevens tidigare ningen ta till vara elevens tidigare förvärvade kunskaper och kom- förvärvade kunskaper och kom- Undantag från villkoret om samverkan mellan minst tre kom- muner i första stycket 1 får medges om det finns synnerliga skäl. Villkoret i första stycket 2 gäller inte lärlingsutbildning eller sammanhållna yrkesutbildningar till yrkesförare för persontranspor- ter eller godstransporter. Ansökan ska göras gemensamt av de samverkande kommunerna. Av ansökan ska det framgå 1.vilket eller vilka yrkesområden som ansökan avser, 2.hur många årsstudieplatser och verksamhetspoäng som utbild- ningen sammanlagt ska omfatta, 3.att kommunerna sammantaget finansierar utbildning som mot- svarar utbildning enligt denna förordning av minst samma omfatt- ning i årsstudieplatser som ansökan avser, en möjlighet till validering om det finns elever som behöver det, 5. en analys av kompetensbe- 4. en analys av kompetensbe- hovet hos den privata och offent- hovet hos den privata och offent- liga arbetsmarknaden inom de liga arbetsmarknaden inom de 6. hur utbildningen har plane- 5. hur utbildningen har plane- rats och på vilket sätt den pla- rats och på vilket sätt den pla- nerade utbildningen svarar mot nerade utbildningen svarar mot marknaden inom de samverkande marknaden inom de samverkande 7. skälen till att kommunerna 6. skälen till att kommunerna gemensamt har prioriterat det gemensamt har prioriterat det eller de yrkesområden som ansö- eller de yrkesområden som ansö- kan avser, och kan avser, och 18Senaste lydelse 2016:1371. 8. övriga uppgifter som följer 7. övriga uppgifter som följer av föreskrifter som meddelats av föreskrifter som meddelats med stöd av 40 §. med stöd av 40 §. Av ansökan ska det också framgå hur arbetslivet i de samverkande kommunerna har medverkat i planeringen av utbildningen samt hur den regionalt utvecklingsansvariga aktören i det eller de län som kom- munerna tillhör och Arbetsförmedlingen har medverkat i planeringen av utbildningsutbudet. Denna förordning träder i kraft . Utöver vad som följer av 5 a § kan en sökande visa att han eller hon har sådana nödvändiga kom- petenser som anges i 5 § genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet. Sökande som vill visa detta kan erbjudas validering enligt vali- deringsförordningen (2020:000). 1.17Förslag till förordning om ändring i förordning (2018:1503) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs att 7 kap. 5 b § i förordning (2018:1503) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ska ha följande lydelse. Utöver vad som följer av 5 a § kan en sökande visa att han eller hon har sådana nödvändiga kom- petenser som anges i 5 § genom svensk eller utländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet. Denna förordning träder i kraft . 2.1Uppdragets bakgrund och syfte Valideringsdelegationen har haft regeringens uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete för effektiva strukturer för validering inom utbildning och arbetsliv (dir. 2015:120). Regeringen har aviserat att ett sammanhållet, natio- nellt och permanent system för validering ska införas.1 I delegationens uppdrag ingår därför att identifiera behov av utvecklingsinsatser och förändringar som stärker valideringsarbetet samt lämna förslag som gynnar utvecklingen av hållbara och generella strukturer för valider- ing på nationell och regional nivå. fick Valideringsdelegationen tilläggsdirektiv (dir. 2018:101) med en utvidgning av uppdraget. Delegationen ska även föreslå en övergripande definition av validering, se över författ- ningar där begreppet validering ingår samt analysera och ta ställning till hur den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) kan användas för att stärka kopplingen mellan valider- ing och utbildning. Både EU och har identifierat validering som ett viktigt verktyg för det livslånga lärandet, för ökad anställningsbarhet och för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. har validering lyfts fram i bland annat EU-kom- missionens New Skills Agenda for Europe som ett strategiskt viktigt område för att säkra kompetensförsörjningen inom EU.2 2014/15:1 och prop. 2014/15:100. 2Europeiska kommissionen KOM (2016) 381. beslutade Europeiska unionens råd om en rekom- mendation om validering av icke-formellt och informellt lärande.3 har tillstyrkt rekommendationen, som anger att medlems- staterna ska ha infört arrangemang för validering som gör det möjligt för enskilda att: •få kunskaper, färdigheter och kompetenser som förvärvats via icke-formellt och informellt lärande validerade, och •erhålla en fullständig eller, i tillämpliga fall, en partiell kvalifika- tion på grundval av det validerade icke-formella och informella lärandet. har även ställt sig bakom rekommendationen om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF), som be- slutades av och rådet i april 2008.4 Rekommen- dationen om EQF har implementerats i genom förordningen (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF). Inom EU-samarbetet kopplas utvecklingen av validering ihop med införandet och utvecklingen av referensramar för kvalifikatio- ner för livslångt lärande. Både utveckling av system för validering och referensramar för kvalifikationer syftar till att öka mobiliteten inom EU, främja livslångt lärande och förbättra anställningsbarheten genom att synliggöra och erkänna kompetens som utvecklats på olika sätt och i olika sammanhang. Ett kompetensbaserat synsätt är utgångspunkten i båda fallen. Detta innebär att fokus sätts på vad människor vet, förstår och kan göra oavsett hur och var de har till- ägnat sig sitt kunnande. 2.1.2Behov av långsiktigt hållbara strukturer I Valideringsdelegationens första delbetänkande En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) formulerades den övergripande mål- sättningen med utvecklingsarbetet inom valideringsområdet: 3Rådets rekommendation av om validering av icke-formellt och infor- mellt lärande (2012/C 398/01). 4EUT C 111, . Rekommendationen upphävdes i samband med att Europeiska unionens råd antog en ny rekommendation om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande, 2017/C 189/03. Betydligt fler individer ska få sin kompetens validerad. Validering ska vara tillgängligt i hela landet, på samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Validering som väg till en kvalifikation ska ha lika hög legitimitet som formell utbildning. Ett brett utvecklingsarbete har bedrivits , både på nationell och regional nivå. Fokus har legat på utveckling av långsiktiga strukturer som kan säkra kvalitet och legitimitet i valider- ingsarbetet och därigenom bidra till att öka tillgången till validering inom utbildning och arbetsliv. Utvecklingen har följts upp i delegationens årliga redovisningar 2018 och 2019. Uppföljningarna visar på en positiv utveckling av valideringsarbetet, både inom utbildningssystemet och i arbetslivet. Omfattningen av validering har ökat, från en låg nivå, . Uppföljningarna visar dock även att det finns påtagliga luckor i systemet och att det återstår arbete för att strukturerna för valider- ing ska bli överblickbara, effektiva och långsiktigt hållbara. Målsättningen för de senaste årens utveckling av strukturer för vali- dering inom utbildning och arbetsliv är att ett sammanhållet, natio- nellt och permanent system för validering ska införas.5 Tillgången till validering behöver säkerställas inom såväl utbildningssystemet som mot arbetslivets kvalifikationer. Systemperspektivet står i fokus i delegationens slutbetänkande. Adekvat reglering, organisering och finansiering är viktiga institutio- nella förutsättningar för att möjliggöra ett sammanhållet och perma- nent system för validering. För att fler personer ska kunna få sitt kunnande synliggjort, bedömt och erkänt behöver kvalitet och lik- värdighet i genomförandet av validering stärkas, liksom även tilliten till valideringens resultat. I betänkandet ges också särskild uppmärksamhet åt vidareutveck- ling av två delar av systemet för validering. Det är dels validering mot arbetslivets kvalifikationer (så kallad branschvalidering), dels vali- dering inom vuxenutbildning. 2014/15:1 s. 41. Med systemperspektivet följer också vissa avgränsningar. Delega- tionen har fokuserat arbetet till den mer formella formen av vali- dering, det vill säga validering som kan leda till att individen kan få ett formellt intyg som har ett värde för fortsatt utbildning och på arbetsmarknaden. Det förekommer även verksamheter som ligger inom en mer allmän beskrivning av validering som ett sätt att syn- liggöra och ge erkännande åt det människor kan. Delegationen anser att också sådana verksamheter har ett värde för att stärka människors självförtroende och motivera till fortsatt lärande. De omfattas dock inte av detta betänkande. Valideringsdelegationen har också avgränsat sitt arbete till vali- dering för vuxna som har förvärvat kunnande i arbetslivet eller i andra sammanhang utanför en formell utbildningskontext. Även ung- domar tillägnar sig naturligtvis kunskaper och kompetens i en mängd olika sammanhang. Enligt delegationens mening bör dock validering framför allt ses som ett verktyg som kompletterar formell utbild- ning för vuxna. Delegationens uppdrag har även omfattat valideringsfrågor som berör utfärdandet av kvalifikationer som särskilda organisationer an- svarar för. I denna del ingår bland annat valideringsprocesser för olika legitimationsyrken. Hur dessa processer kan och bör utformas omfattas inte i detta betänkande. Validering för reglerade yrken har dock belysts tidigare, bland annat i delbetänkandet En nationell stra- tegi för validering (SOU 2017:18) och i en skrivelse till regeringen om effektivare valideringsprocess mot svensk behörighet för personer med utländsk lärarexamen.6 I delbetänkandet Validering i högskolan (SOU 2018:29) har dele- gationen lämnat förslag för att fler individer ska få sitt tidigare lärande bedömt och erkänt för tillgodoräknande inom högskolan. Arbetet med validering inom högskolan behandlas därför endast på en övergripande nivå i detta betänkande. 6Valideringsprocessen för lärare med utländsk examen, skrivelse till , dnr. Komm2018/00177/U2015:10. Fungerande validering är centralt för att realisera människors möj- ligheter till livslångt lärande. Det är också av stor betydelse för kom- petensförsörjningen på arbetsmarknaden Det är dessutom viktigt för effektiviteten i resursanvändningen inom utbildningssektorn. Validering tillför värde och nytta för såväl individer, arbetsgivare, utbildningsanordnare som samhället i stort. För individen kan en väl fungerande validering •öppna nya vägar inom formell utbildning och på arbetsmarknaden, •vara motivationshöjande och inspirera till vidare utbildning då tidigare förvärvat kunnande synliggörs och ges ett värde, •innebära en förkortad utbildningstid och snabbare inträde på arbetsmarknaden, •stimulera till ett livslångt lärande, och •bidra till att individen gör välgrundade val om fortsatta studier och karriärvägar. För arbetsgivare är validering av nytta för •möjligheterna till kompetensförsörjning och kompetensutveck- ling inom företaget eller organisationen, •att effektivisera och förkorta verksamhetsnära kompetensutveck- lingsinsatser, •att motivera anställda till ytterligare kompetensutveckling, •att underlätta omställning och omstrukturering, och •att synliggöra och ta tillvara på kompetensen hos nyanlända som saknar dokumentation över sin utbildning och yrkesverksamhet. En utvecklad struktur för validering är till nytta också för utbild- ningsanordnare. •ett verktyg för att bredda rekryteringen till utbildning, •ett medel för ökad mobilitet mellan utbildningsanordnare, utbild- ningsformer och länder, •kvalitetshöjande genom att valideringen sätter fokus på lärande- målen för utbildningen, •av betydelse för utveckling av nya former för lärande och flexib- lare studiegångar, •ett sätt att ta tillvara tidigare lärande i heterogena grupper av studerande, och •en möjlighet till nya arenor för samverkan med arbetslivet om utbud och utformning av utbildning som möter behoven på dagens och morgondagens arbetsmarknad. För samhället finns betydande vinster med en väl utvecklad struktur för validering genom •bättre kompetensförsörjning i arbetslivet och matchning på arbets- marknaden, •effektivare resursanvändning inom utbildningssystemet, och •att samarbetet mellan utbildning och arbetsliv stimuleras, vilket bidrar till ökad relevans och kvalitet i utbildning och forskning. I detta avsnitt förs en diskussion om några centrala begrepp på valideringsområdet. Den följande diskussionen kompletteras av en begreppslista i inledningen av betänkandet som förklarar vad utred- ningen avser med de begrepp som används. 2.3.1Människor lär sig i olika sammanhang har både EU och livslångt lärande som ett sektorsövergripande mål. Begreppet livslångt lärande i dess nutida uttolkning rymmer i dessa sammanhang två dimensioner. Den ena syftar på lärande under hela livsförloppet. Den andra syftar på att lärandet är livsvitt och sker i olika sammanhang, såväl formella, icke-formella som informella. Validering breddar perspektivet från utbildning och undervisning till att i stället fokusera på det lärande som sker i många olika sam- manhang. Det centrala är vad en person kan, inte hur kunnandet har förvärvats. Eftersom en persons kunnande utvecklas genom lärande i många olika sammanhang behöver formell utbildning kompletteras med validering av kunnande som människor utvecklat i andra sam- manhang för att individens hela kompetens ska synliggöras. Validering vilar på den grundläggande värderingen att lärande från olika sammanhang kan resultera i likvärdig kompetens. Kun- nande som utvecklats informellt i arbetslivet eller eller genom icke-formell utbildning ska därför efter en validering kunna intygas till samma värde som om kunnandet hade utvecklats genom formell utbildning.