sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — Den isländska Lifeline är en tjänst som sammanlänkar besätt- ningen på offshore-fartyg med läkare på ett sjukhus. Ombord finns utrustning för mätning av EKG, syremättnad, blodtryck, blodsocker och temperatur samt en fjärrstyrd kamera med en stor optisk zoom- funktion för att göra det möjligt för läkaren att utvärdera situationen i realtid.180 Fjärranslutna specialister har en avgörande roll för att be- döma om vårdsituationen kan hanteras ombord eller om en helikopter måste hämta patienten. Lösningen använder en krypterad säker an- slutning med datainsamling direkt till det nationella elektroniska jour- nalsystemet. Systemet har byggts in i satellitnätverket som isländska fartyg använder för att tillhandahålla en högprioriterad och pålitlig an- slutning. Lösningen kan också användas på andra avlägsna platser med /4G- eller xDSL-tjänster och med olika kameror och annan utrust- ning för säker support. På södra finns en liten stad med 600 invånare där läkarmot- tagningen ska svara för ett stort glesbygdsområde som också tar emot ett stort antal turister . Närmaste sjukhus ligger . Det har varit svårt att rekrytera läkare till den lokala läkar- mottagningen och korttidsavtal har visat sig mycket kostsamma. Här finns numera , ett webbaserat telemedicinprogram som gör det möjligt för fjärranslutna vårdgivare att samla in och utbyta medi- cinska data. Kliniken har en deltidsanställd läkare, en heltids- anställd sjuksköterska och en sekreterare. Den telemedicinska ut- rustningen gör det möjligt för sjuksköterskan att ta kontakt med läkaren för observation och diagnosändamål. Insamlade data skickas direkt till nationella elektroniska journalsystemet. Utrustningen inne- fattar digitala HD-kameror för undersökning av öron, hals och ögon. En monitor för vitalparametrar, EKG, andningsmonitor, dermato- skop och digitalt stetoskop ingår också. Lösningen kan enkelt använ- das inom alla områden där 3 G eller 4 G finns. 179NVC (2019), s. 18. 180NVC (2019), s. 19 f. Digital teknik för vård och omsorg av Wi-Fi är inte tillåten av säkerhetsskäl. Utrustningen har kostat 3–. På används telemedicin både för besök och diagnos samt för kontroller. Anledningen till att telemedicin används under hela processen är de geografiska förhållandena. Det har också kom- petensmässiga skäl eftersom grönlänningarna vill föra specialister när- mare medborgarna utan att använda dyra transporter.181 På kan närmaste sjukhus vara flera . Om en grön- länning är i en kajak, på en hundsläde eller till fots i naturen är det mycket svårt att få tillgång till internet. Således lever grönlänningar farligt när de blir akut sjuka eller är med om en olycka. Befolkningen i 60 bosättningar har fått tillgång till en telemedicinsk lösning som heter Pipaluk.182 Det är en liten arbetsstation som innehåller en webb- kamera, Skype, EKG-utrustning, instrument för mätning av blod- trycket, puls, temperatur och ett stetoskop. Varje sjukvårdsstation har vårdpersonal som ensam är ansvarig för att ta emot patienter och göra mätningar samt kommunicera med olika specialister från drott- ning i eller ett av de danska sjukhus man sam- arbetar med. Det är människor som bor i glesbygdsregioner långt från sjukvårdsenheter som kan få hjälp närmare hemmet tack vare Pipaluk. Det innebär att människor inte behöver resa långt för att få vård. Människor behöver inte heller vänta på vård. Generellt sett är grönlänningar positiva till telemedicintjänsten och anser att det ger möjlighet att få lättare tillgång till diagnostik, behandling och upp- följning när de bor långt från sjukhus eller vårdcentral. Lösningen minskar resekostnaderna inom och mellan och . finns det i ett avtal om en nationell utbyggnad av telemedicin, Telekit, för invånare med KOL. Tanken är att patien- terna ska få hjälp att övervaka sin sjukdom i hemmet och slippa upp- söka sjukhus. Patienten mäter sin syremättnad, hjärtrytm, blodtryck och vikt . Resultaten skickas trådlöst från enheten/surf- plattan till vårdpersonal i kommunen eller på sjukhuset. 181NVC (2019), s. 80. 182NVC (2019), s. 79. Digital teknik för vård och omsorg övervakar sjukdomsförloppet genom att patientens data följs upp med bestämt intervall. Om det finns avvikelser som tyder på ett negativt sjukdomsförlopp uppmanas patienten ta kontakt med sin läkare. Även läkaren gör regelbundna uppföljningar av patientens sjukdom och allmäntillstånd. Lösningen ger positiva ekonomiska effekter eftersom det krävs färre konsultationer och sjukhusinläggningar. Den beräknade kostnads- besparingen är danska kronor . är det patienter som redan har flera försämringar eller sjukhus- inläggningar som erbjuds detta. De måste dessutom vara intresse- rade av att delta och kunna förstå och agera utifrån sina mätvärden. Vid en fullt implementerad lösning, för alla med KOL, beräknas be- sparingen till per år.183 Resultat från leverantören visar att upplever större säkerhet när de an- vänder telemedicin. Denna typ av lösning bidrar också till patientens förståelse för den egna sjukdomen. Patienten får möjlighet att agera när sjukdomen förvärras och upplever då ökad kontroll. En annan uppenbar fördel är att patienterna slipper resa, vilket kan vara ut- mattande för dem som lider av KOL. En viktig förutsättning för en lyckad implementering är att vårdpersonalen har kunskap om patien- tens användargränssnitt och de vanligaste felen, t.ex. vid inloggning, laddning av utrustning, batteribyte m.m. Dialysenheten vid i införde hemdialys 2011. Njurpatienterna kan själva utföra dialys i hemmet, antingen manuellt (CAPD) eller med hjälp av en maskin (APD). Lös- ningen består av en surfplatta med videokommunikation där patienten kan kommunicera med sjukhuset eller hemtjänstanläggningen. Hem- dialys förbättrar patienternas livskvalitet, ger dem mer kontroll över sina liv och en mer normaliserad vardag samt begränsar resandet och sjukhusvistelser. Dialys på sjukhuset är ett jämförelsevis kostsamt alternativ. kräver hemdialys mycket engagemang från patien- tens sida och investeringar i utrustning i patientens hem.184 På gällde att man bara kunde få dialysbehandling på det nationella i . För patienter i norra regionen innebar det att resa 3–med flyg, vilket är både dyrt och tidskrävande. finns två dialysmaskiner på , som kan ta emot och behandla fyra patienter per 183NVC (2019), s. 27. 184NVC (2019), s. 36. Digital teknik för vård och omsorg Behandlingen tar och sker . Sjuksköterskor som har fått en lång specialutbildning vid tar hand om patienterna före, under och efter behandlingen. De kopplar upp sig mot njurspecialisterna via Skype för företag för att diskutera behandling. Patienterna deltar också vid behov. Uppföljning av en njurspecialist sker . På betalas alla resekostnader av vården. Lösningen sparar in dessa kostnader. Dessutom slipper man extrakostnader för ledsagande anhöriga. Skype för företag är dock inte en idealisk lösning eftersom det behöver vara säkert när man diskuterar enskildas hälsa. Ett sammankopplat jour- nalsystem är en viktig komponent.185 Projektet i Sentrum (VIS) startade och pågick i fyra stadsdelar i med olika demo- grafi.186 Såväl kvantitativa analyser som användarintervjuer gjordes187 för att mäta resultat före och efter. Kvantitativa data insamlades från de närliggande sjukhusen, hemsjukvården188 och legevakts-/observa- sjonspostens189 tjänster. Det ingick 95 användare av sjukhustjänster, 172 användare av hemsjukvård och 87 användare av legevakt m.m. Genomsnittsåldern var 72 år.190 Alla hade minst en kronisk sjukdom. De vanligaste diagnoserna var hjärtsvikt, kognitiv svikt och psykiska sjukdomar av olika slag191, men även KOL, diabetes och MS.192 Tre olika slags välfärdsteknologi användes: elektronisk medicin- doserare kopplat till en digital plattform för uppföljning193, mobilt trygghetslarm (dvs. en enkel mobiltelefon med gps med tillhörande larmknapp att hängas runt halsen eller som en armbandsklocka) och slutligen ”Helsesjekk” som kan användas för kontroll av blodsocker, spirometer, pulsoxymeter, blodtryck, temperatur, vikt m.m. Även denna är kopplad till en digital plattform för att användaren själv ska kunna följa utvecklingen. Mätningarna överförs i realtid till hälso- 185NVC (2019), s. 40. 186VIS (2016) VIS. Velferdsteknologi i sentrum. Innföring av velferdsteknologi i sentrumsbydelene i Olso. En kartlegging av effekten. Revidert utgave av delleveranse 2 av 2. 187Den kvalitativa analysen skedde genom semi-strukturerade intervjuer med 12 användare och två anhöriga (a.a.). 188Hjemmesykepleie (a.a.). 189Legevakt är en lokal vårdkontakt med möjlighet till direktinläggning av patienter på sjuk- hus. Legevakten fungerar som mer tillgänglig ”gatekeeper” i förhållande till akutsjukhus. Såväl som använder sig av detta system. 190Den yngsta deltagaren var . alkoholmissbruk, paranoid schizofreni, ångest och Alzheimers sjukdom. (a.a. s. 13). 192VIS (2016), s. 10. 193Varumärket , ”medisindispenser”. Digital teknik för vård och omsorg och sjukvårdspersonalen och lagras i en säker databas. Om mät- ningar ligger utanför vissa gränsvärden går ett larm till personalen eller anhöriga, grannar etc. Syftet är dock i första hand en proaktiv och förebyggande uppföljning som ger möjlighet att tidigt upptäcka försämringar för att kunna ge lämpliga råd. De flesta som deltog i projektet, 87 av 172 användare, hade medicindoseraren. Beträffande sjukhusvården var resultatet följande. Efter hade antalet besök till öppenvården194 minskat och med . Antalet inläggningar på sjukhus minskade också, efter någon månad och efter . Antalet vårddygn mins- kade och efter sex månader.195 En användare med KOL som inte hade varit inlagd en enda gång yttrade att tidigare hade sjukhuset varit personens ”första hem” och hemmet det andra.196 Beträffande hemsjukvården minskade antalet besök med 5 pro- cent vid det första mätningstillfället och efter . Även tiden hos användarna minskade, efter någon månad och efter med . En person med psykisk sjukdom yttrade att det är bättre med medicindoserare än att sitta och vänta på hemtjänsten.197 Besparingarna uppskattades till i snitt per användare och år () eller per användare och år () om man använder siffrorna från mätning nr 2 (dvs. Många kommuner i erbjuder trygghetstjänster för att män- niskor ska kunna bo kvar hemma. Tekniken spelar en central roll och det är viktigt att ha olika typer av lösningar. Många kommuner har skapat en modell där ett larm skickas direkt till vårdpersonal på kom- munens egen dygnet-runt bemannade larmcentral. Servicecentret tar emot samtal från de enskilda. Vårdpersonal finns också tillgänglig 195VIS (2016), s. 3 f. 196VIS (2016), s. 20. 197VIS (2016), s. 23. 198VIS (2016), s. 26 f. Digital teknik för vård och omsorg Det finns olika tekniska lösningar, som trygghetstelefon med ett armband, smarta dörrlarm för äldre människor med demens- sjukdom och kognitiv svikt (larmet varnar när en dörr öppnas och någon lämnar bostaden, men inte enbart för att dörren öppnas), sen- sorer för att förstå dagliga rutiner (om den enskilde till exempel be- söker badrummet och stannar där i mer än utlöses larmet, eftersom det inte räknas som en normal rutin), gps-spårningsenheter med säkerhetszon (geofence) och rörelsedetektering baserad på en infraröd kamera.199 erbjuder också en e-tjänst för hälsovård och social omsorg. Det är en 24/7-tjänst där kommuninvånarna kan hantera egenvård. Tjänsten innebär att medborgare kan hantera sin hälsodata och kon- trollera laboratorieresultat, få tag i tillförlitliga uppgifter, genomföra möten med vård- och hälsospecialister samt konsultera dem. Tjänsten hade 104 000 registrerade brukare och 14 200 månatliga brukare 2017. För att logga in krävs säker identifiering: Bank-ID eller mobilt certi- fikat. Lösningen sänker kostnaderna och frigör resurser. E-tjänsten för hälsovård och social omsorg samutvecklades i ett nationellt pro- jekt –2009. När projektet avslutades infördes lösningen i flera regioner och en av dessa regioner, (), fortsatte att ut- veckla den. introducerades som en av de tio bästa metoderna inom EU när det gäller digitala lösningar för att stödja medborgarnas hälsa.200 Hälsoportalen på är en webbapplikation som erbjuder medborgarna säker digital tillgång till sin egen hälsoinformation och e-hälsotjänster. Hälsoportalen har fått både nationellt och internatio- nellt erkännande. mottog den isländska och 2015 fick den erkännande för innovation inom den offentliga sektorn. 2017 blev dessutom en del av Observatory of Public Sector Innovation. Portalen är integrerad i det elektroniska hälsoregistret (HER) och ger till gång till hälsoinformation och e-hälsotjänster för medborgarna via en enda åtkomstpunkt, närhelst och varhelst det be- hövs. av befolkning i åldern använder hälsoportalen och antalet användare ökar. Hälsoportalen har implementerats på nationell nivå på alla primärvårdskliniker, några sjukhusenheter och privata kliniker. Det finns en enda åtkomstpunkt för medborgarna där de kan få tillgång till sin hälsoinformation och 199NVC (2019), s. 68 f. 200NVC (2019), s. 83. Digital teknik för vård och omsorg tillgängliga e-hälsotjänster, oavsett vilket sjukhus, vilken primärvårds- mottagning eller privata klinik de har använt. Detta är möjligt efter- som läkarjournaler är sammankopplade på nationell nivå. har en nationell infrastruktur som använder isländska HealthNet för att dela hälsouppgifter på nationell nivå. Alla statliga vårdinrättningar, liksom majoriteten av privata kliniker och vårdhem, delar hälsoinfor- mation via HealthNet. Hälsoportalen är ansluten till elektroniska patientjournaler via HealthNet. Varje person har ett unikt ID och patientdata överförs via HealthNet och med hjälp av patientindex- tjänster. Tillgång till hälsoportalen är avgiftsfri, men kräver e-legiti- mation.201 201NVC (2019), s. 88. I detta kapitel ges en beskrivning av äldreomsorgen, med särskilt fokus på personalförsörjningen. En väl fungerande och ändamåls- enlig kompetensförsörjning är en förutsättning för att klara de ut- maningar som äldreomsorgen nu ställs inför. Digitalisering och an- vändning av välfärdsteknik kan bidra till att skapa en bättre arbets- miljö och göra yrken inom äldreomsorgen mer attraktiva. I avsnitt 5.2.1 ges en kortfattad bakgrund till organisationen av dagens äldreomsorg. I avsnitt 5.2.2 sägs något om privata aktörer. De yrkesgrupper som är av störst intresse för denna utredning är undersköterskor, biståndshandläggare, sjuksköterskor och arbets- terapeuter. Dessa belyses i avsnitt 5.3, med särskild tonvikt på grup- pen undersköterskor inom äldreomsorgen. I avsnitt 5.4 ges en beskrivning av den demografiska utmaningen med allt fler äldre och hur det påverkar behovet av personal inom äldreomsorgen. I det efterföljande avsnittet 5.5 tas upp frågan om hur välfärdsteknik får användas för att minska behovet av personal. Att välfärdsteknik har viss potential att effektivisera arbetet inom äldreomsorgen har redan belysts i närmast föregående kapitel. Ädelreformen genomfördes 1992.1 Bakgrunden till reformen hand- lade om uppmärksammade problem med samverkan och gräns- dragning vid ansvars- och uppgiftsfördelning mellan kommuner och 1990/91:14. regioner inom vård- och omsorgsområdet. Avsikten var att samla ansvaret för service och vård om äldre personer och personer med funktionsnedsättning hos en huvudman. Sociala och medicinska be- hov skulle tillgodoses på ett sammanhållet sätt, hos kommunen. Genom Ädelreformen övertog kommunerna ansvaret för hälso- och sjukvården i de särskilda boendeformerna och i dagverksamhet. Större delen av den slutna långtidssjukvården2 och en stor del av hem- sjukvården fördes över till den kommunala äldreomsorgen. I prakti- ken övertog kommunerna cirka 490 sjukhem med 31 000 vårdplatser för somatisk långtidssjukvård, drygt 400 gruppboendeenheter med 3 000 boende, drygt 200 dagverksamheter och cirka 130 enheter för dagsjukvård.3 Sammanlagt fick cirka 55 000 anställda kommunen som ny arbetsgivare. Landstingen hade dock fortsatt ansvar för läkare. Kommunen ålades att inom varje verksamhetsområde som huvud- regel ha en sjuksköterska med ett särskilt medicinskt ansvar ().4 Ett kommunalt betalningsansvar infördes för medicinskt färdigbe- handlade patienter vid landstingens enheter för somatisk akutsjuk- vård och geriatrisk vård. Ansvaret för hemsjukvården i det ordinära boendet låg kvar hos landstingen men kommunerna fick befogenhet att erbjuda hemsjukvård och, efter överenskommelse med och om regeringen medgav det, ta över ansvaret även avseende ordi- närt boende.5 I sin slutrapport med utvärdering av Ädelreformen redovisade vissa positiva effekter, men pekade på en rad problem.6 De förväntade samordningsvinsterna hade försvårats genom parallella organisationer framför allt inom hemsjukvård, re- habilitering och hjälpmedelsverksamhet. Genom de allt kortare vård- tiderna på sjukhus hade ansvaret för att vårda allt fler svårt sjuka per- soner med stora omvårdnadsbehov förts över till kommunernas vård- och omsorg. Andra problem som lyftes fram var brister i medi- cinsk kompetens och i läkarmedverkan i kommunalt finansierad vård och omsorg. påpekade också behovet av en förbätt- 2Kommunerna övertog bl.a. ansvaret för och driften av sjukhem, som var en inrättning för somatisk långtidssjukvård som före Ädelreformen betraktades som ett sjukhus och efter som en boendeform. Sedan Ädelreformen innefattas sjukhemmen i begreppet särskild boendeform för äldre, se 3 § lag (1990:1402) om övertagande av vissa sjukhem och andra vårdinrättningar. 3SOU 2019:29 s. 124. 4Ansvaret reglerades i 24 § i (den äldre) hälso- och sjukvårdslagen (1982:763). 5För att det ska kunna ske krävs dock att och samtliga kommuner inom är överens om det. 6Socialstyrelsen (1996). rad samverkan mellan huvudmännen, bl.a. på grund av det delade an- svaret för hemsjukvård, rehabilitering och hjälpmedel. Privata aktörer kan ansluta sig till det offentliga finansieringssystemet på två sätt,7 antingen inom ramen för en traditionell upphandling i enlighet med lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, förkortad , eller genom anslutning till ett befintligt vårdval i enlighet med lagen (2008:962) om valfrihetssystem, förkortad LOV. Både tidigare och nuvarande bygger på EU-direktiv. Enligt praxis ska de grundläggande unionsrättsliga prin- ciperna som kommer till uttryck i EUF-fördraget tillämpas även vid upphandling som inte omfattas av direktiven när det finns ett gräns- överskridande intresse. Nyheterna från det senaste LOU-direktivet har i huvudsak genomförts i 19 kap. . Där regleras upphandlingar som faller utanför direktivets område. Det rör sig dels om upphand- lingar vars värde understiger tröskelvärdet, dels om upphandling av sådana tjänster som räknas upp i bilaga 2 a till , s.k. välfärds- tjänster. Om tjänsterna har ett gränsöverskridande intresse får av- göras från fall till fall. Vid icke direktivstyrda upphandlingar ska som regel de grundläggande principerna som framgår av 4 kap. 1 § tillämpas.8 Det innebär att grundläggande principer om öppenhet, likabehandling, proportionalitet, icke-diskriminering och ömsesidigt godkännande i stort sett ska gälla vid offentlig upphandling av t.ex. hälso- och sjukvårdstjänster med ett bestämt gränsöverskridande intresse. Tjänstekoncessioner regleras i LUK-direktivet, jfr lagen (2016:1147) om upphandling av koncessioner.9 LOV trädde i kraft . LOV innebär att kommu- ner och regioner kan välja att införa ett system för fri etablering inom omsorg och vård. Valfrihetssystemet är ett alternativ till offentlig upphandling och kan tillämpas på bl.a. omsorgsverksamhet för äldre och på hälso- och sjukvårdsinsatser. De företag och kommunala en- 7Såvitt gäller hälso- och sjukvård finns också möjligheten anslutning till den s.k. natio- nella taxan i enlighet med lag (1993:1651) om läkarvårdsersättning (LOL) och lag (1993:1652) om ersättning för fysioterapi (LOF, jfr SOU 2019:29 s. 160. 8Se 19 kap. 2 § lag (2016:1145) om offentlig upphandling (). 9Det tidigare LOU-direktivet reglerade inte tjänstekoncessioner. heter som ingår i ett valfrihetssystem ska uppfylla de kvalitetskrav och andra krav som ställs i förfrågningsunderlag. Enligt en rapport från Vårdföretagarna10 är det 121 kommuner som inte infört LOV, oftast inom (det är 162 kommu- ner har infört LOV). I kommuner som har upphandlat hemtjänst med stöd av LOV har personer som blir beviljade hemtjänst möjlig- het att välja utförare när de har fått ett biståndsbeslut. Om de inte är nöjda med det första valet kan de göra ett nytt val . För de personer som inte vill eller kan välja en utförare ska kommunerna ha ett så kallat ickevalsalternativ. Antalet utförare att välja emellan varie- rar. Flest alternativ finns det i stad medan kommuner i glesbygden har svårare att locka till sig privata företag. fick drygt 41 000 äldre personer sin hemtjänst av en privat omsorgsgivare och drygt 17 000 äldre personer bodde på ett privat drivet äldreboende. Det är av timmarna som utförs av privata utförare. Av de som bor i äldreboende är det som bor i ett privat drivet äldreboende.11 De flesta företagen är små. Av drygt 14 700 vård- och omsorgs- företag är det som har färre än 20 anställda. De tio största vårdföretagen står tillsammans för av den privatdrivna vår- den och omsorgens totala omsättning. Fyra av de tio största företagen är noterade på Stockholmsbörsen.12 Medarbetarna hos privata vård- och omsorgsgivare har något oftare eftergymnasial utbildning i jäm- förelse med offentligt anställda. Skillnaderna är dock små: hade av de anställda i privata omsorgsföretag eftergymna- sial utbildning, jämfört i omsorg. Risken för sjukskrivning är något lägre i privata vård- och omsorgsföretag än i region- och kommundrivna verksamheter. Sjukfallsrisken är allra lägst hos de små företagen.13 10Vårdföretagarna (2019). Privat Vårdfakta 2019. Fakta och statistik om den privat drivna vård- och omsorgsbranschen. 11Källa: (2019e). Statistik om äldre och personer med funktionsnedsättning efter regiform 2018. 12Vårdföretagarna (2019), s. 28 f. Det är av vård- och omsorgsföretagen som leds av kvinnor, att jämföras i övriga näringslivet. Av vårdens små och medelstora företag drivs av en person med utländsk bakgrund. 13Vårdföretegarna (2019), s. 50 f. Enligt statistik var cirka 200 000 personer sysselsatta14 i vård och omsorg i egen regi . Av dem var drygt hälf- ten undersköterskor (eller skötare) och en tredjedel vårdbiträden eller vårdare. Det fanns därtill cirka 15 000 sjuksköterskor i kommunerna, varav knappt 12 000 inom vård och omsorg. Utöver detta fanns knappt 70 000 timavlönade anställda inom vård och omsorg, med en genomsnittlig sysselsättningsgrad på 38 procent.15 Utöver sjuksköterskor finns även andra legitimerade grupper i kommunalt finansierad verksamhet, såsom arbetsterapeuter, fysio- terapeuter och dietister. Av statistik framgår att cirka 1 900 arbetsterapeuter var sysselsatta i vård- och omsorg med bo- ende och 2 200 arbetsterapeuter inom öppna sociala insatser. Cirka 1 200 fysioterapeuter var sysselsatta i vård och omsorg med boende och cirka 1 300 fysioterapeuter inom öppna sociala insatser. Cirka 30 dietister var sysselsatta inom vård och omsorg med boende och knappt 50 dietister inom näringsgrenen öppna sociala insatser. I 4 kap. 1 § patientsäkerhetslagen (2010:659), förkortad PSL, anges de 21 yrken som är legitimationsyrken inom hälso- och sjuk- vården. Beteckningen legitimerad får enligt 6 kap. 3 § PSL användas endast av den som fått legitimation. Legitimerade yrkesgrupper som arbetsterapeuter, fysioterapeuter, logopeder, distriktssköterskor, sjuk- sköterskor, dietister och läkare kan bl.a. förskriva hjälpmedel. Till- gången på legitimerade yrkeskategorier i förhållande till befolkningen i övrigt har ökat . Trots detta ökar efterfrågan på hälso- och sjukvårdspersonal generellt.16 I takt med att allt fler sjuka äldre vårdas i hemmet ställs större krav på hemtjänstpersonalens kompetens.