sou · H8B341 · 2020-06-26 00:00:00 — 3.3.3Stat och kommun har delvis liknande syften med sin arbetsmarknadsverksamhet Det kan i vissa fall vara svårt att dra en tydlig gräns mellan den arbetsmarknadspolitiska verksamhet som Arbetsförmedlingen ansvarar för och kommunernas arbetsmarknadsverksamheter. Arbetsförmedlingen och kommunerna har i viss utsträckning liknande mål med sina respektive verksamheter inom arbetsmarknadsområdet, eller inom angränsande områden. Exempel på delvis gemensamma syften med de respektive verksamheterna, som framgår av aktuella förordningar och lagar, ges i tabellen nedan. Tabell 3.1 Några syften med statlig respektive verksamhet för arbetslösa verka för att förbättra arbetsmarknadens funktionssätt effektivt sammanföra dem som söker arbete med dem som söker arbetskraft prioritera dem som befinner sig långt från arbetsmarknaden bidra till att stadigvarande öka sysselsättningen på lång sikt Kommunerna ska eller får bl.a. vidta eller på annat sätt främja kommunala åtgärder för att förebygga arbetslöshet eller minska verkningarna av den främja den enskildes rätt till arbete, bostad och utbildning främja näringslivet i kommunen Källor: lagen (1944:475) om arbetslöshetsnämnd, socialtjänstlagen (2001:453), förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen och kommunallagen (2017:725). Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken Både de statliga och kommunala verksamheterna syftar alltså till att bidra till en välfungerande arbetsmarknad och att arbetslösa får ett arbete. ligger det arbetsmarknadspolitiska huvudansvaret för detta hos staten. Även om kommunernas uppgifter i viss mån överlappar de statliga skyldigheterna och syftena delvis är gemensamma, kan kommunerna också ha särskilda incitament att verka på området. Ett sådant är det ekonomiska incitamentet att minska utgifterna för försörjningsstöd. Arbetslöshet är den vanligaste orsaken till att kommunerna betalar ut ekonomiskt bistånd.24 Utöver rent ekonomiska incitament kan det finnas ett kommunalt intresse av ett minskat utanförskap. Men det övergripande ansvaret för sysselsättningen och arbetsmarknadens funktionssätt är nationellt. Arbetsförmedlingens uppgifter omfattar fler områden än de som nämns i tabellen ovan. Några exempel är att myndigheten ska se till att arbetslöshetsförsäkringen fungerar som en omställningsförsäkring, att analysera och utvärdera arbetsmarknadspolitiska åtgärder, att säkerställa att felaktiga utbetalningar inte görs, att bedöma arbetsmarknadsläget och att anlita kompletterande aktörer25 för att snabbt och effektivt få arbetssökande i arbete. Myndigheten har också ett samordnande ansvar för nyanländas etablering på arbetsmarknaden och ett sektorsansvar för handikappfrågor inom arbetsmarknadspolitiken.26 Kommunerna har å sin sida skyldigheter inom områden som bidrar till arbetsmarknadspolitiken. Kommuner är bl.a. skyldiga att erbjuda vuxenutbildning (komvux) och samhällsorientering för nyanlända invandrare. Kommunerna har även ett aktivitetsansvar för ungdomar som inte påbörjat eller fullföljt en gymnasieutbildning.27 Kommunerna har även möjlighet att utföra uppgifter som berör arbetsmarknadsområdet i vidare mening, som t.ex. att främja kommunens näringsliv och bedriva näringsverksamhet där funktionshindrade ska ges möjlighet till anställning.28 24Socialstyrelsen , Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2018. 25Kompletterande aktörer är det begrepp som används bl.a. i förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen, men utredningen använder begreppet fristående aktörer. Med fristående aktörer avses här aktörer, t.ex. privata, som utför tjänster på uppdrag av Arbetsförmedlingen. Detta är synonymt med utförande i extern regi. 265 och 6 §§ förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 2729 kap. 9 § skollagen (2010:800). 28SOU 2019:3 del 2 s. 518–521. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken Arbetsmarknadspolitisk verksamhet kan riktas både till arbetssökande och arbetsgivare. Arbetsförmedlingens arbetsgivararbete syftar bl.a. till att mer effektivt matcha de som söker arbete med lediga jobb hos arbetsgivare. Arbetet med arbetsgivare är även viktigt för att kunna prioritera individer som står långt ifrån arbetsmarknaden, t.ex. genom subventionerade anställningar hos privata och offentliga arbetsgivare.29 Det förekommer även att kommunerna arbetar aktivt med arbetsgivare för att få t.ex. praktikplatser för arbetslösa med försörjningsstöd. Kommunerna agerar även själva arbetsgivare för enskilda som står långt ifrån arbetsmarknaden, bl.a. genom olika typer av kommunala arbetsmarknadsanställningar. 3.3.4Utbildning en viktig del av arbetsmarknadspolitiken Individer som saknar gymnasieutbildning har särskilt svårt att få jobb, och kvinnor i denna grupp har en särskilt svag position på arbetsmarknaden.30 var arbetslösheten bland personer som saknade gymnasieutbildning, vilket kan jämföras med en arbetslöshet på bland dem med eftergymnasial utbildning.31 Drygt en tredjedel av de arbetslösa som var inskrivna vid Arbetsförmedlingen 2019 saknade gymnasieutbildning. Arbetsförmedlingen bedömer att denna grupp kommer att öka framöver. Andelen av de arbetslösa som saknar en utbildning som motsvarar grundskola ökar också.32 är det brist på arbetskraft som har rätt kvalifikationer. Att rusta de arbetssökande med adekvat kompetens är därför centralt för en välfungerande arbetsmarknadspolitik. har beslutat att komvux i högre grad ska bidra till arbetslivets behov av kompetens. Betydelsen av vuxenutbildningen i kompetensförsörjningen tydliggörs i skollagen (2010:800) där det ska framgå att komvux ska utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen. En annan förändring för komvux är att de individer som har störst behov, inte bara de med minst 29Arbetsförmedlingens årsredovisning 2019, s. 33. 30Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2021, s. 25. 31Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsrapport , s. 15. 32Arbetsförmedlingen, Arbetsmarknadsutsikterna . Prognos för arbetsmarknaden –2021, s. 25. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken utbildning, ska prioriteras till utbildningsplatserna. Detta innebär att arbetslösa vuxna ska kunna prioriteras vid urval till utbildning oavsett tidigare utbildningsbakgrund.33 Regeringen har beslutat att öka statens finansiering av regionalt yrkesvux med syftet att stärka kompetensförsörjningen i hela landet.34 Utbildningsinsatser är också centrala för den statliga arbetsmarknadspolitik som genomförs av Arbetsförmedlingen. I myndighetens regleringsbrev anges att andelen inskrivna utan fullständig gymnasieutbildning som övergår till reguljär utbildning, särskilt yrkesutbildning, ska öka väsentligt. av de inskrivna påbörjade reguljära studier 2019.35 motiverar och vägleder inskrivna till utbildning inom den kommunala vuxenutbildningen är ett sätt för Arbetsförmedlingen att bidra till att arbetslösa tar del av utbildningsinsatser. Arbetsförmedlingen kan även anvisa till utbildningar i det reguljära utbildningssystemet inom ramen för ett arbetsmarknadspolitiskt program. Ett exempel är när nyanlända inom etableringsprogrammet anvisas till svenska för invandrare (sfi) eller utbildning inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå. Inskrivna arbetslösa kan i vissa fall ta del av Arbetsförmedlingens arbetsmarknadsutbildningar. Dessa utbildningar ges av upphandlade leverantörer. Arbetsmarknadsutbildningarna är yrkesinriktade och syftar till att öka möjligheterna för deltagaren att få ett jobb och underlätta för arbetsgivarna att få lämplig kompetens. Dessa utbildningar ska främst vara inriktade mot bristyrken. Det finns också andra insatser vid Arbetsförmedlingen som kan innehålla inslag av utbildning. Ett sådant exempel är s.k. förberedande utbildningar som riktar sig till arbetssökande som behöver vägledning och förberedande stöd inför t.ex. en arbetsmarknadsutbildning eller reguljär utbildning. Många arbetslösa behöver en kombination av flera olika utbildningar på vägen till ett arbete och utbildningsinsatserna kombineras ofta med andra typer av insatser. 2019/20:105, bet. 2019/20:UbU22, rskr. 2019/20:300. 34Utbildningsdepartementet, Pressmeddelande , Utvecklat komvux ska stärka kompetensförsörjningen. 35Arbetsförmedlingens årsredovisning 2019, s. 22. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken 3.4Samverkan mellan stat och kommun Arbetsförmedlingen ska bedriva den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i samverkan med andra aktörer på arbetsmarknaden, däribland kommuner.36 Områden där Arbetsförmedlingen enligt sin instruktion ska samverka med kommunerna är finansiell samordning av rehabiliteringsinsatser och samverkan med skolan när det gäller unga med funktionshinder.37 finns en nationell överenskommelse om samverkan mellan och Regioner (SKR). Utifrån denna kan kommuner och lokala arbetsförmedlingskontor utforma lokala överenskommelser med hänsyn till egna behov och förutsättningar. Samverkan bygger på frivillighet och inom den utgår ingen ersättning. Arbetsförmedlingen och kommuner samverkar också för att minska ungdomsarbetslösheten och främja nyanländas etablering i arbetslivet.38 Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua) arbetar med att främja denna samverkan mellan stat och kommun och skapa strukturer för en långsiktig samverkan. Basen för samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna har varit lokala överenskommelser. I överenskommelserna beskrivs målgruppen för samverkan och hur samverkan ska bedrivas och organiseras, t.ex. processer för samverkan om individen. bedrev de allra flesta kommuner en sådan samverkan.39 Kommunerna uppfattar att den samverkan som skett enligt Dua:s modell främjar en ökad jämbördighet mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna, medan annan samverkan främst skett på Arbetsförmedlingens villkor.40 I praktiken omfattar samarbetet mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna flera olika områden och olika samverkansformer. Bakgrunden är att många arbetslösa är i behov av samordnade insatser från flera olika aktörer. Ett exempel är samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna om nyanländas etablering. Arbetsförmedlingen har det samordnande ansvaret och ansvar för det s.k. etableringsprogrammet med olika insatser för vissa nyanlända. 362 § förordningen (2000:628) om den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. 3715 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. 381 § förordningen (2015:502) om viss samverkan om unga och nyanlända. 39Delegationen för unga och nyanlända till arbete, Årsrapport . 40Statskontoret (2018), Utvärdering av Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken Kommunerna ansvarar bl.a. för sfi, samhällsorientering och övrig vuxenutbildning. Arbetsförmedlingen ska ta initiativ till en lokal överenskommelse för samverkan om nyanländas etablering där flera samverkande parter ingår.41 och kommuner kan andra myndigheter och organisationer ingå i en sådan överenskommelse. Dua arbetar för en fördjupad samverkan för nyanlända där Arbetsförmedlingen och kommuner skapar s.k. lokala jobbspår. De lokala jobbspåren utgår från arbetsgivarbehov. Arbetsförmedlingen och kommuner kombinerar utbildning och insatser som motsvarar arbetsgivarnas behov av kompetens och ger stöd till de nyanlända. Som en följd av Arbetsförmedlingens omstruktureringar och att den lokala närvaron minskat, uppfattar kommunerna att samverkan kommer att försämras.42 Dua har noterat att samverkan utvecklats negativt under 2019.43 I Arbetsförmedlingens regleringsbrev framgår att myndigheten ska säkerställa närvaro i hela landet för en väl fungerande samverkan med bl.a. kommunerna. 3.5Den arbetsmarknadspolitiska verksamheten i kommunerna 3.5.1Kommunala arbetsförmedlingar föregick de statliga När de första offentliga arbetsförmedlingarna startade runt var det i form av kommunala arbetsförmedlingar. Det tidiga kommunala initiativet hade sin grund i det kommunala ansvaret för fattigvården och kostnaderna för fattigvårdens nödhjälp. De första kommunala arbetsförmedlingarna inrättades 1902, och beviljade staten bidrag för verksamheten, bl.a. med villkoret att de kommunala arbetsförmedlingskontoren skulle ha ett enhetligt arbetssätt över hela landet. Under ungefär drevs den offentliga arbetsförmedlingen i huvudsak av kommuner och landsting. Arbetsförmedlingens verksamhet under det kommunala huvudmannaskapet bestod framför allt av tre uppgifter: platsförmedling, arbetslöshetskontroll och statistikföring. 41Arbetsförmedlingen (2019), Utgångspunkter för samverkan om nyanländas etablering, s. 6. 42SKL (2019), Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitikens omläggning, s. 15. 43Delegationen för unga och nyanlända till arbete, Årsrapport , s. 31. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken fick en statlig organisation för arbetsförmedling genom . tillkom också länsarbetsnämnderna som bl.a. hade i uppgift att leda och samordna de lokala kontoren.44 Länsarbetsnämnderna fanns kvar då deras uppgifter togs över av den då nybildade myndigheten . 3.5.2Nästan alla kommuner har arbetsmarknadsverksamhet Inom kommunerna ligger ansvaret för arbetsmarknadsinsatserna oftast hos kommunstyrelsen ensam eller tillsammans med socialnämnden.45 Nästan alla kommuner utför arbetsmarknadsåtgärder i någon form, men variationen mellan kommunerna är stor. SKR uppskattar att kommunernas arbetsmarknadspolitiska verksamhet totalt omfattar drygt 5 000 årsarbetskrafter.46 De flesta kommuner har en särskild arbetsmarknadsenhet som vanligen organiseras i en gemensam förvaltning med exempelvis integrationsfrågor eller ekonomiskt bistånd. Det förekommer också att kommuner samarbetar kring arbetsmarknadsinsatser, t.ex. i kommunalförbund. har antalet deltagare i kommunala arbetsmarknadsåtgärder uppskattats till drygt 100 000 . Ungefär hälften av de arbetssökande som får stöd genom de kommunala arbetsmarknadsverksamheterna har anvisats till insatserna av Arbetsförmedlingen och har anvisats av kommunernas socialtjänst. I övrigt kan anvisningarna ha skett i samverkan mellan Arbetsförmedlingen och kommunerna eller initierats av någon annan instans.47 Kommunerna utför många olika typer av arbetsmarknadsinsatser för arbetssökande. Gränserna mellan olika typer av kommunala insatser är ofta oklara, och utformningen av en och samma insats kan också skilja sig åt mellan kommuner.48 Givet detta är följande kommunala insatser relativt vanligt förekommande:49 44SOU 1990:31 s. 107–207. 45SKL, arbetsmarknadsstatistik 2018, s. 11. 46SKL, arbetsmarknadsstatistik 2018, s. 12. 47SKL, arbetsmarknadsstatistik 2018, s. 17. 48Ulmestig (2020), Gränser och variationer – en studie om insatser inom arbetsmarknadspolitik. 49Utredningens sammanfattning utifrån IFAU rapport 2019:5, SKL arbetsmarknadsstatistik 2018 och SOU 2019:3 del 2 s. 522–524. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken •Arbetsmarknadsanställningar: Tidsbegränsade anställningar som individer med ekonomiskt bistånd kan söka (med eller utan lönesubvention från Arbetsförmedlingen). •Arbetsprövning eller arbetsträning: Förberedande insatser som syftar till att den arbetssökande ska komma närmare arbetsmarknaden. •Jobbsökaraktiviteter: Stöd till arbetssökande, t.ex. information om arbeten eller hjälp med att söka jobb. •Matchning: Sammanföra arbetssökande med lediga jobb, t.ex. genom kontakter med arbetsgivare. •Praktik: Arbetspraktik hos offentliga eller privata arbetsgivare. •Studie- och yrkesvägledning: Vägledning som syftar till att ge arbetssökande information och underlag för beslut. •Utbildning: Kurser och utbildningar utöver ordinarie utbildningar som t.ex. sfi. Exempelvis kortare, yrkesorienterade kurser. Vissa av de kommunala åtgärderna avser kommunernas roll som arbetsgivare och skiljer sig på så sätt från andra typer av insatser. till antalet deltagare är de tre vanligaste kommunala insatserna olika typer av jobbsökaraktiviteter, praktik och kommunala arbetsmarknadsanställningar.50 De insatser eller åtgärder som kommunernas anställda vid arbetsmarknadsverksamheterna ägnade mest tid åt 2018 var arbetsprövning, tillhandahålla och administrera arbetsmarknadsanställningar och jobbsökaraktiviteter. matchningsinsatser, som innebär att kommunen direkt sammanför en arbetssökande med en arbetsgivare, är ovanligare och står uppskattningsvis för i genomsnitt av arbetstiden för personalen vid de kommunala arbetsmarknadsenheterna.51 Utöver insatser till enskilda förekommer även att kommunerna anordnar exempelvis arbetsmarknadsdagar som riktar sig till både arbetssökande och arbetsgivare och olika typer av riktade åtgärder mot det lokala näringslivet. Kommuner har, i varierande grad, kontakt med lokala arbetsgivare både för att möta arbetsgivarnas kompetens- 50Forslund m.fl. (2019), arbetsmarknadspolitik. Vad och för vem?, s. 51. 51SKL, arbetsmarknadsstatistik 2018, s. 14. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken försörjningsbehov och för att få exempelvis praktikplatser för arbetssökande. () har genomfört ett antal studier om de arbetsmarknadsinsatser som utförs på nivå. Flera viktiga slutsatser från dessa studier kan nämnas. En slutsats är att det finns en omfattande variation mellan kommunerna i hur aktiva de är inom arbetsmarknadsområdet, även om nästan alla kommuner gör någon form av arbetsmarknadspolitisk åtgärd eller insats.52 Variationen är stor både när det gäller kostnader, deltagare och insatsernas innehåll och längd. Strukturella faktorer, som befolkningens sammansättning och behov, kan delvis förklara skillnader mellan kommunerna. har en betydande del av variationen i kommunernas aktivitet inte med dessa faktorer att göra. Vad som förklarar dessa övriga skillnader i de arbetsmarknadspolitiska insatserna mellan kommuner är inte klarlagt, men det skulle bl.a. kunna handla om politiska prioriteringar. En annan slutsats är att det saknas tillräckligt underlag om vilka effekter de kommunala arbetsmarknadsinsatserna har.53 Det är därför svårt att veta om de kommunala initiativen är effektiva när det gäller olika arbetsmarknadsrelaterade utfall. Slutligen framgår det av IFAU:s studier att många personer tar del av både kommunala arbetsmarknadsinsatser och Arbetsförmedlingens insatser under ett och . En femtedel av de som deltar i Arbetsförmedlingens program tar även del av en insats.54 3.5.3Subventionerade anställningar i kommunerna För arbetslösa som står långt ifrån den reguljära arbetsmarknaden kan ett subventionerat arbete vara ett steg närmare en anställning utan stöd. Kommunerna är i dessa fall en stor arbetsgivare. De s.k. extratjänsterna är ett exempel. En extratjänst är ett jobb inom den offentliga sektorn för långtidsarbetslösa eller nyanlända. Anställning i extratjänst har huvudsakligen skett genom anställning i 52Vikman och (2017), Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken. 53Lundin (2018), Arbetsmarknadspolitik för arbetslösa mottagare av försörjningsstöd. 54Forslund m.fl. (2019), arbetsmarknadspolitik. Vad och för vem? Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken verksamhet.55 Kommunerna har i många fall också genomfört förberedande insatser för att en individ ska kunna påbörja en extratjänst.56 stoppade Arbetsförmedlingen anvisningarna till extratjänster och antalet minskade då kraftigt. Stoppet togs bort senare under året.57 Kommuner anställer också individer genom andra former av subventionerade anställningar, t.ex. nystartsjobb, introduktionsjobb och skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare. 3.5.4Kommunernas kostnader och intäkter för arbetsmarknadsåtgärder I det räkenskapssammandrag som samlar in från kommunernas bokslut framgår kostnader och intäkter för kommunernas olika verksamheter.58 Enligt räkenskapssammandraget var kommunernas bruttokostnader för arbetsmarknadsåtgärder 2018 och intäkterna var . Det ger en nettokostnad för kommunernas arbetsmarknadsåtgärder på . Löner för personal som arbetar med arbetsmarknadsåtgärder är den enskilt största kostnaden för kommunerna. En stor del av de kommunala intäkterna för arbetsmarknadsåtgärder är ersättningar från Arbetsförmedlingen till kommunerna.59 Utöver ekonomiskt stöd för anställningar för personer som står långt ifrån arbetsmarknaden kan Arbetsförmedlingen t.ex. ersätta kommuner för merkostnader för arbetslösa som deltar i arbetsträning inom det arbetsmarknadspolitiska programmet Jobb- och utvecklingsgarantin. Kommuner kan även få ersättning för jobbsökaraktiviteter och studie- eller yrkesvägledning för arbetslösa inom Jobbgarantin för ungdomar.60 55SKL (2018), Extratjänster i kommuner och landsting. Lägesbild och utvecklingsmöjligheter , s. 4. 56SKL (2018), Extratjänster i kommuner och landsting. Lägesbild och utvecklingsmöjligheter , s. 5. 57Arbetsförmedlingen, Pressmeddelande , Beslutsstoppet för extratjänster och introduktionsjobb hävs. 58www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/offentlig-ekonomi/finanser-for-den- kommunala-sektorn/rakenskapssammandrag-for-kommuner-och-regioner/. 59Underlag från som redovisar ersättningar från Arbetsförmedlingen till kommunerna enligt statsbudgeten. 60Regleringsbrevet för avseende Arbetsförmedlingen, s. 16 och 17. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken 3.5.5Många arbetslösa får stöd både från Arbetsförmedlingen och kommunerna Eftersom Arbetsförmedlingens ansvar och uppdrag inom arbetsmarknadspolitiken i viss mån överlappar kommunernas möjligheter att bedriva verksamhet inom arbetsmarknadsområdet kan i praktiken liknande insatser för de arbetssökande utföras både statligt och kommunalt. konstaterade även att det finns en överlappning i utbildningsinsatser mellan kommun och stat.61 Exempelvis nämner att Arbetsförmedlingen i vissa fall upphandlar utbildningar som skulle kunna tillgodoses i det reguljära utbildningssystemet såsom den yrkesinriktade kommunala vuxenutbildningen. Även om de kommunala arbetsmarknadsinsatserna är relativt omfattande är det betydligt fler arbetslösa som har tagit del av statliga insatser än av kommunala.62 Deltagare i kommunala insatser är i större utsträckning mottagare av ekonomiskt bistånd än de som deltar i Arbetsförmedlingens insatser. Men kommunerna kan även anordna arbetsmarknadspolitiska insatser för arbetssökande kommuninvånare utan försörjningsstöd. Drygt hälften av deltagarna i kommunala arbetsmarknadsinsatser mottog ekonomiskt bistånd året före insatsen, medan övriga deltagare i kommunala insatser inte gjorde det. Individer som bara tar del av kommunala arbetsmarknadsinsatser, och inte insatser via Arbetsförmedlingen, är framför allt ungdomar. Det är också en högre andel lågutbildade som tar del av kommunala insatser. Personer som enbart tar del av insatser från kommunen är i något högre utsträckning födda i , vilket kan förklaras med att Arbetsförmedlingen har ett ansvar för nyanländas etablering.63 3.6Marknaden för arbetsmarknadspolitiska tjänster Arbetsmarknadsutbildningar har funnits i privat regi . Syftet med att möjliggöra för utförare i extern regi var att främja flexibilitet i utbildningsinsatserna och en bättre hushållning med resurser.64 Privata aktörer som anordnar andra arbets- 61SOU 2019:3 del 1 s. 338 och 339. 62Forslund m.fl. (2019), arbetsmarknadspolitik. Vad och för vem? 63Forslund m.fl. (2019), arbetsmarknadspolitik. Vad och för vem? 30–46. 1984/85:59 s. 14. Stat, kommun och marknad inom arbetsmarknadspolitiken marknadstjänster har varit en del av den svenska arbetsmarknadspolitiken . Av regleringsbrevet för den dåvarande detta år framgick att det skulle finnas kompletterande arbetsförmedlingar och att skulle säkerställa att kompletterande aktörer var en del av tjänsteutbudet.65 Marknaden för välfärdstjänster skiljer sig på flera sätt från en vanlig marknad.66 Efterfrågan på tjänsten bestäms inte främst av kunderna utan av den offentliga budgeten.