sou · H8B336 · 2020-06-24 00:00:00 — –Utredaren ska se över om det finns ett behov av ett strukturerat stöd till regelbundna samråd mellan regeringen och sjukvårds- huvudmännen och hur ett sådant stöd i så fall bör utformas och ha sin hemvist. Föreslå hur den kommunala hälso- och sjukvården ska inkluderas Den kommunala hälso- och sjukvården växer i betydelse och kraven på att den ska vara kunskapsbaserad är lika stora som för hälso- och sjukvård där är huvudman. •Utredaren ska därför lämna förslag på hur den kommunala hälso- och sjukvården bör inkluderas i det nationella sammanhållna systemet för en kunskapsbaserad vård. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kom- mittéförordningen (1998:1474) och i det sammanhanget särskilt redo- göra för konsekvenserna för berörda aktörer. Utredaren ska särskilt redovisa konsekvenser och kostnader för staten, landsting och kom- muner samt föreslå hur dessa ska finansieras. I synnerhet ska konse- kvenserna för kvinnor, män och flickor och pojkar, samt hälso- och sjukvårdens och berörda myndigheters uppgifter beskrivas. Även konsekvenserna för en jämlik vård ska beskrivas, både vad gäller jäm- lik vård mellan olika grupper och kön samt jämlik vård över landet. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med företrädare för sjukvårdshuvudmännen, Kommuner och Landsting (SKL) samt med samtliga myn- digheter med centrala uppgifter som berör uppdraget, Rådet för styrning med kunskap, partnerskapet samt andra berörda aktörer så som patient- och professionsföreningar samt läkemedelskommit- téerna. I den mån det bedöms lämpligt ska utredaren även föra dialog med andra pågående utredningar, bl.a. Samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01), (S 2016:07) och Framtidens socialtjänst (S 2017:03). Utredaren ska fortlöpande informera (Social- departementet) om arbetet. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen kunskapsstyrning (S 2018:12) Regeringen beslutade kommittédirektiven Genom- förandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård (dir. 2018:95). Landstingen har inlett ett gemensamt arbete med att etablera en gemensam struktur för kunskapsstyrning, med syfte att bästa möj- liga kunskap används i varje patientmöte. Kunskapsstyrningsstruk- turen är under uppbyggnad och regeringen följer arbetet noga. Regeringen ser att det även finns anledning att analysera hur den statliga strukturen på ett ändamålsenligt sätt kan bidra till att bästa möjliga kunskap används i varje patientmöte och därmed under- bygga landstingens pågående utvecklingsarbete. finns det flera myndigheter som tar fram kunskaps- stöd till olika delar av såväl den landstingskommunala som den kom- munala hälso- och sjukvården. Regeringen ser behov av att analysera hur staten kan agera mer sammanhållet i frågor om uppföljning och kunskapsstöd m.m. för att bättre svara upp mot den önskade ut- vecklingen. Mot bakgrund av att landstingens kunskapsstyrningsstruktur är under uppbyggnad, att andra kunskapsstyrningsstrukturer som berör hälso- och sjukvård, till exempel partnerskapet, har etablerats och att statens arbetssätt behöver analyseras och utvecklas bedöms det inte ändamålsenligt att utredaren ska stödja ut- formandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbase- rad vård. Det innebär också att utredningen inte ska fokusera på hur själva genomförandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsstyrning sett ut. Utredaren ska i stället fokusera på hur staten kan agera på ett mer sammanhållet sätt genom att bättre förutsättningar skapas för en nationell och sammanhållen uppföljning av hälso- och sjukvården. Utredaren ska i sammanhanget i möjligaste mån beakta de förutsätt- ningar som gäller för den kommunala hälso- och sjukvården. Där- igenom ökar möjligheten till en mer strategisk, kunskapsbaserad och långsiktigt hållbar styrning av hälso- och sjukvården på nationell nivå. Mot bakgrund av detta ändras utredningens direktiv. Utredningstiden ligger fast. Uppdraget ska alltså redovisas senast Uppdraget att stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredaren inom ramen för uppdraget att stödja ett nationellt sammanhållet system bl.a. –stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kun- skapsbaserad vård –stödja utvecklingen av nära och regelbundna samråd mellan reger- ingen och sjukvårdshuvudmännen –stödja utvecklingen av en förbättrad nationell uppföljning av hälso- och sjukvården. Dessa uppdrag ersätts med att utredaren ska –analysera och lämna förslag på en funktion för en samlad upp- följning av hälso- och sjukvården inom ramen för den befintliga myndighetsstrukturen, med syfte att följa regeringens reformer och satsningar på området samt analysera var behoven av statliga insatser är som störst för att säkerställa god vård –analysera hur en sådan funktion kan samverka med hälso- och sjukvårdens huvudmän, till exempel inom ramen för landstingens gemensamma kunskapsstyrningsstruktur –lämna förslag på hur en sådan funktion kan regleras. Uppdraget att vidareutveckla valda förslag och bedömningar i betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård Enligt de ursprungliga direktiven skulle utredaren inom ramen för uppdraget att vidareutveckla valda förslag och bedömningar i be- tänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård bl.a. –ytterligare analysera och utveckla valda förslag och bedömningar i det betänkandet. Av direktiven framgår att utredaren ska klargöra förutsättningarna för och utarbeta ett detaljerat förslag till en nationell kunskapstjänst. Detta bedöms vara för omfattande för att genomföras inom ramen för denna utredning och ska därför inte analyseras eller utredas vidare. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med företrädare för sjukvårdshuvudmännen, Kommuner och Landsting (SKL) samt med samtliga myn- digheter med centrala uppgifter som berör uppdraget, Rådet för styrning med kunskap, partnerskapet samt andra berörda aktörer så som patient- och professionsföreningar samt läkemedelskommit- téerna. I den mån det bedöms lämpligt ska utredaren även föra dialog med andra pågående utredningar, bl.a. Samordnad utveckling för god och nära vård (S 2017:01), Framtidens socialtjänst (S 2017:03) och Utredningen om översyn av vissa frågor som rör personuppgiftshan- tering i socialtjänst- och hälso- och sjukvårdsverksamhet (S 2019:01). Utredaren ska fortlöpande informera (Social- departementet) om arbetet. Utredningstiden ligger fast. Uppdraget ska alltså redovisas . Statliga myndigheter med ansvar för hälso- och sjukvårdsfrågor Denna bilaga innehåller en beskrivning av uppdragen för de myndig- heter som ingår i Rådet för styrning med kunskap samt Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys. Beskrivningarna tar sin utgång- punkt i respektive myndighets instruktion. ansvarar enligt sin instruktion1 för register och it-funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha till- gång till för en patientsäker och kostnadseffektiv läkemedelshan- tering. I myndighetens uppdrag ingår också att samordna reger- ingens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet. Myndigheten har bl.a. ett särskilt ansvar för de register som anges i lagen (1996:1156) om receptregister och lagen (2005:258) om läkemedelsförteckning samt för att utfärda intyg om tillstånd för den som vill bedriva detaljhandel med läkemedel till konsument. Myndigheten ska förvalta, framställa och tillhandahålla nationell läkemedelsstatistik, ansvara för ett antal register såsom nationellt register över elektroniska recept för djur, nationellt pro- dukt- och artikelregister över läkemedel, förbrukningsartiklar och livsmedel samt ansvara för ett nationellt register över sortiments- och leveransinformation avseende dosdispenserade läkemedel. har också ett kunskapsstödjande uppdrag. Enligt instruktionen ska myndigheten tillhandahålla ett elektroniskt expertstöd till öppenvårdsapoteken i syfte att öka säkerheten vid expediering av läkemedelsrecept. Det system som tillhandahålls 1Förordning (2013:1031) med instruktion för . heter EES och är att kategoriseras som ett beslutsstöd. Myndigheten erbjuder även ett beslutsstöd som heter Min förskrivning. För- skrivare av läkemedel kan med stöd av receptregisterlagen ta del av den egna statistiken över sin läkemedelsförskrivning. Statistiken kan även användas till medicinsk uppföljning, utvärdering och kvalitets- säkring, dock inte på patientnivå. ska enligt sin instruktion2 verka för god folkhälsa, utvärdera effekterna av metoder och strategier på folk- hälsoområdet, följa hälsoläget i befolkningen och faktorer som på- verkar detta. I uppdraget ingår att genom kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning bl.a. främja hälsa och förebygga sjukdomar och skador. Myndigheten ska vidare svara för kunskapsuppbyggnad inom sitt ansvarsområde och förse regeringen och statliga myndigheter med kunskaps- och beslutsunderlag. ska också identifiera, analysera och förmedla för ansvarsområdet relevant kun- skap till berörda i kommuner, regioner och andra berörda samhälls- sektorer. Exempelvis ska myndigheten verka för att förskrivare, övriga berörda yrkesgrupper och allmänheten tillämpar de kunskaper som finns om antibiotikaresistens och annan antimikrobiell resistens. har också i uppdrag att ansvara för upp- följning av befolkningens hälsa och för sektorsövergripande uppfölj- ning av utvecklingen av folkhälsans bestämningsfaktorer, att bidra med metoder för att beakta folkhälsoaspekter i uppföljningar samt att ansvara för den samordnade uppföljningen inom alkohol-, nar- kotika-, dopnings- och tobaksområdet. Myndigheten har ett övergripande nationellt ansvar för befolk- ningens skydd mot smittsamma sjukdomar och samordnar smitt- skyddet på nationell nivå. Vidare får myndigheten bedriva sådan forskning som är nödvändig för att myndighetens uppdrag på smitt- skyddsområdet ska kunna fullgöras. tar också fram föreskrifter, rekommendationer och vägledningar till hälso- och sjukvårdspersonal. Även det nationella arbetet med antibiotikaresistens och vårdhygien samordnas av myndigheten. Några andra av myndig- hetens ansvarsområden är vaccinationer, beredskapsplanering inför 2Förordning (2013:1020) med instruktion för . utbrott av smittsamma sjukdomar samt nationella beredskapslager av smittskyddsläkemedel. producerar en relativt stor mängd publi- kationer som finns tillgängliga på myndighetens hemsida. för hälsa, arbetsliv och välfärd för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) har enligt sin instruktion3 i uppdrag att finansiera och utvärdera forskning inom hälso- och sjukvård och socialtjänst. Resultaten av forskning finan- sierad av Forte ska ligga till grund för behovs- och problemanalyser, kunskapssammanställningar och beslutsunderlag. Forte bidrar även genom att stödja implementering och användning av forskning i praktik. Forte förmedlade 2019 i stöd till forskning. I myndighetens regleringsbrev återfinns ett antal uppdrag rörande särskilda områden som myndigheten ska utvärdera eller bedriva forskning inom. Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg () har enligt sin instruktion4 i uppgift är att svara för tillsyn och tillståndsprövning inom hälso- och sjukvård, socialtjänst och verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade. Syftet med tillsynen är att granska att befolkningen får hälso- och sjukvård samt omsorg som är säker, har god kvalitet och bedrivs i enlighet med lagar och andra före- skrifter. Den lagstiftning som styr verksamheten är i huvudsak hälso- och sjukvårdslagen (2017:30), patientsäkerhetslagen (2010:659), social- tjänstlagen (2001:453) och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. ska lämna en särskild rapport till regeringen med en sammanfattande analys av arbetet med tillsyn, klagomål enligt patientsäkerhetslagen (2010:659) och tillståndspröv- ning under det gångna verksamhetsåret. IVO:s tillsyn inom hälso- och sjukvårdsområdet omfattar hälso- och sjukvården och dess personal. Tillsynen ska främst inriktas på granskning av att vårdgivaren fullgör sina skyldigheter, dvs. 3Förordning (2007:1431) med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd. 4Förordning (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg. givaren ska planera, leda och kontrollera verksamheten på ett sätt som leder till att kravet på god vård i hälso- och sjukvårdslagen uppfylls. Vidare ska efter anmälan pröva klagomål mot hälso- och sjukvården och dess personal. Av propositionen Inspektionen för vård och omsorg – en ny tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvård och socialtjänst (prop. 2012/13:20), som ligger till grund för bildandet av myndigheten, framgår att utöver det löpande arbetet med tillsyn ska bidra till sektorns löpande utveckling genom att med stöd av sina iakttagelser bidra till ett successivt lärande. Vidare framgår det av propositionen att i de fall myndigheten observerar problem eller frågeställningar som har betydelse för sektorns utveckling bör inspektionen sam- verka med så att iakttagelserna tillvaratas på bästa möjliga sätt. Propositionen anger också att bör bygga lämpliga samarbetsformer med huvudmännen så att inspektionens arbete på bästa möjliga sätt samspelar med huvudmännens kvalitetsansvar. Av instruktion5 följer att myndigheten ansvarar för kontroll och tillsyn av läkemedel, narkotika och vissa andra pro- dukter som står läkemedel nära. Myndigheten ansvarar också för till- syn av medicintekniska produkter, kosmetiska produkter, tatuerings- färger och vissa varor som är avsedda för kosmetiska och hygieniska ändamål. Kontrollen och tillsynen är till stor del lagreglerad. Läke- medelsverket ska enligt sin instruktion svara för föreskrifter och allmänna råd i fråga om läkemedel och andra produkter som om- fattas av myndighetens kontroll eller tillsyn, svara för information inom sitt ansvarsområde till andra myndigheter och enskilda, svara för forskning på områden av betydelse för den kontroll och tillsyn som myndigheten ska bedriva, tillhandahålla producentobunden läke- medelsinformation till allmänheten m.m. Genom Giftinformationscentralen har myndigheten till uppgift att lämna giftinformation och behandlingsråd till hälso- och sjuk- vården och allmänheten avseende akuta förgiftningar med läkemedel, kemikalier och andra produkter samt biologiska toxiner. Läkemedels- verket har haft i uppdrag att samordna och följa upp 5Förordning (2020:57) med instruktion för . arbetet med att genomföra den nationella läkemedelsstrategin genom det s.k. läkemedelsanvändning (CBL). Myndigheten producerar kunskapssammanställningar, behandlings- rekommendationer, säkerhetsinformation och svarar på enskilda frågor. utarbetar rekommendationer för läkemedels- behandling i samarbete med specialister från hälso- och sjukvården och även i samverkan med andra myndigheter såsom och . Ämnesvalet görs bl.a. utifrån önskemål från hälso- och sjukvården, nya läkemedel och vid större föränd- ringar inom terapiområden. rekommendationer publiceras på myndighetens hemsida. Myndigheten för delaktighet (MFD) ska enligt sin instruktion6 främja ett systematiskt och effektivt genomförande av funktionshinders- politiken på alla nivåer i samhället. I instruktionen betonas bl.a. att myndigheten ska ta fram metoder, riktlinjer och vägledningar till stöd för arbetet med tillgänglighet och delaktighet, men även arbeta med uppföljningar och analyser. Myndigheten ska bidra till kun- skapsutveckling i frågor som rör delaktighet, tillgänglighet, univer- sell utformning, välfärdsteknologi, miljö, levnadsvillkor och rättig- heter för personer med funktionsnedsättning. I uppdraget ingår det också att sprida kunskap. Vidare ska myndigheten följa och initiera forskning inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten arbetar också med att följa upp, utvärdera och analysera utvecklingen inom funk- tionshinderspolitiken. Vid myndigheten finns ett kunskapsråd som bl.a. ska identifiera och lämna förslag på lämpliga områden för upp- följning och analys och bistå myndigheten med kunskap och erfarenhet i frågor som avser rättigheter för personer med funk- tionsnedsättning och genomförandet av funktionshinderspolitiken. I rådet finns bl.a. företrädare för intresseorganisationer och närings- liv samt personer med vetenskaplig erfarenhet. 6Förordning (2014:134) med instruktion för Myndigheten för delaktighet. Myndigheten för vård och omsorgsanalys Av instruktionen7 för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) framgår att myndigheten ur ett patient-, brukar-, och medborgarperspektiv ska följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjukvård, tandvård och omsorg. Myndigheten ska följa upp och analysera vårdens och omsorgens funktionssätt, effektivitetsgranska statliga åtaganden och verksam- heter, samt (inom ramen för sitt verksamhetsområde) bistå reger- ingen med underlag och rekommendationer för effektivisering av statlig verksamhet och styrning. Vårdanalys har också till uppgift att utvärdera sådan information om hälso- och sjukvården och omsorgen som lämnas till den enskilde gällande informationens innehåll, kva- litet, ändamålsenlighet och tillgänglighet. Myndigheten ska bistå med utvärderingar och uppföljningar av statliga reformer och initia- tiv samt bedriva omvärldsbevakning och göra internationella jäm- förelser. Patient- och brukarperspektivet ska bl.a. tillgodoses genom det patient- och brukarråd som finns vid myndigheten. Av instruk- tionen framgår att rådet särskilt ska identifiera och lämna förslag på lämpliga områden för analys och granskning samt bistå i arbetet med att identifiera patienters, brukares och medborgares behov av in- formation. Myndigheten har ett särskilt uppdrag att bistå regeringen med underlag och rekommendationer för effektivisering av statlig verksamhet och styrning. Myndigheten har haft i uppdrag att ansvara för genomförandet av den svenska delen i en internationell undersökning om hälso- och sjukvården, den s.k. International Health Policy Survey. Av instruktion8 följer att myndigheten är förvalt- ningsmyndighet för verksamhet som rör bl.a. hälso- och sjukvård, tandvård och socialtjänst. ska genomföra sitt upp- drag genom regler (föreskrifter), kunskap och statsbidrag. Social- styrelsen ska också ansvara för kunskapsutveckling och kunskaps- förmedling inom sitt verksamhetsområde samt ge stöd till metod- utveckling inom sitt verksamhetsområde. 7Förordning (2010:1385) med instruktion för Myndigheten för vård- och omsorganalys. 8Förordning (2015:284) med instruktion för . kunskapsstöd eller föreskrifter bidra till att hälso- och sjukvården bedrivs enligt vetenskap och beprövad erfarenhet. Häri ingår upp- gifter som att inventera kunskapsläget och utveckla ny kunskap samt sammanställa och analysera denna kunskap. Myndigheten ska också följa upp och utvärdera utvecklingen av hälso- och sjukvården och omsorgen, utveckla och förvalta nationella indikatorer för god hälsa, vård och omsorg samt redovisa analyser av verksamheternas pro- cesser, resultat och kostnader. ansvarar vidare för hälso- och socialtjänstregister och övriga statistikdatabaser. Myndigheten ska särskilt ansvara för officiell statistik enligt förordningen (2001:100) om den officiella statistiken och hälsodataregister. Myndigheten ansvarar också för att skapa och tillhandahålla enhetliga begrepp, termer och klassifika- tioner inom sitt verksamhetsområde. ansvarar för en rad förvaltningsärenden bl.a. när det gäller beslut om behörigheter för olika professioner samt statsbidrag. Myndigheten har också ett särskilt uppdrag när det gäller kurser för specialistläkare. har en central roll när det gäller statens kunskaps- styrning inom hälso- och sjukvården och i förhållande till övriga myndigheter. I budgetpropositionen skrev regeringen att ska ha en tydlig roll som ett nav för den statliga kun- skapsstyrningen inom hälso- och sjukvård och socialtjänst samt att myndighetens stabsliknande roll ska betonas. är ordförande i för styrning med kunskap av- seende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Myndigheten samordnar det löpande arbetet i rådet. föreskrifter (SOSFS) är bindande regler som sjukvården har att följa. Reglerna kan vara direkt styrande på hur vården inom ett visst sjukdomsområde ska utföras. har även gett ut en stor mängd föreskrifter som huvudsakligen är inriktade på styrning, organisation, ledning och administration av hälso- och sjukvården. Utöver de uppgifter som har att utföra i enlighet med instruktionen, präglas verksamheten av en stor mängd reger- ingsuppdrag, bl.a. om uppföljning och utvärdering av hälso- och sjukvårdens strukturer, processer och resultat. Inom finns också särskilda rådgivande och beslu- tande organ för vissa frågor. Ett exempel är att det inom myndig- heten finns ett särskilt beslutsorgan som benämns Nämnden för nationell högspecialiserad vård. har ett utpekat an- svar för den högspecialiserade vården. har en särskild kunskapsdatabas om ovanliga diag- noser där det finns utförlig information om drygt 300 ovanliga sjuk- domar och tillstånd. ansvarar för den nationella webbplatsen Kunskaps- . Webbplatsen riktas till personer som arbetar med hälsa, vård och omsorg med syfte att underlätta spridning av nationellt samlad kunskap. tillhandahåller ett beslutsstöd benämnt Försäk- ringsmedicinskt beslutsstöd (FMB). Tjänsten avser att utgöra ett stöd för de frågor som läkare, och andra aktörer stöter på i samband med sjukskrivning. Syftet med FMB ska vara att höja kvaliteten på sjukskrivningarna och därigenom bidra till en kvalitets- säker, effektiv och likvärdig sjukskrivningsprocess. social utvärdering (SBU) har i uppdrag att vetenskapligt utvärdera tillämpade och nya metoder i hälso- och sjukvården och i den verksamhet som bedrivs med stöd av socialtjänstlagen (2001:453) och lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (1993:387) ur ett medicinskt perspektiv där så är tillämpligt, samt ur ett ekonomiskt, samhälleligt och etiskt per- spektiv. I SBU:s instruktion9 framhålls att myndigheten ska sam- manställa utvärderingarna på ett enkelt och lättfattligt sätt och sprida dem så att sjukvårdshuvudmän (regioner och kommuner), vårdgivare och andra berörda kan tillägna sig kunskapen. SBU ska kontinuerligt utveckla sitt arbete med att sprida utvärderingarna så att dessa tillämpas i praktiken och leder till önskade förändringar inom hälso- och sjukvården och . Vidare har SBU bl.a. i uppdrag att systematiskt identifiera, aktivt föra ut kunskap om samt utvärdera behandlingsmetoder i vården vars effekter det saknas tillräcklig kunskap om. Förutom SBU:s allsidiga vetenskapliga utvär- deringar som innefattar systematiska översikter, ekonomiska/hälso- ekonomiska analyser samt genomgång av sociala och etiska aspekter, 9Förordning (2007:1233) med instruktion för social utvärdering. gör SBU en rad andra produkttyper. Bland annat kommenterar SBU systematiska översikter från andra internationella aktörer samt utför mindre omfattande litteraturgenomgångar där sjukvården och social- tjänsten kan få svar på avgränsade frågor. SBU bereder även frågor för andra myndigheters eller uppdragsgivares verksamhet eller beslut, exempelvis genom att ta fram kunskapsunderlag till nationella riktlinjer. SBU identifierar kontinuerligt vetenskapliga kunskapsluckor och publicerar dem på SBU:s webbplats som stöd för forskare och forskningsfinansiärer i deras prioritering av områ- den för ny forskning. Av instruktionen10 för () följer att myndigheten ska medverka till en ändamålsenlig och kostnadseffektiv läkemedelsanvändning och tandvård samt till en god tillgänglighet till läkemedel i samhället och en väl fungerande apoteksmarknad. I myndighetens uppdrag ingår att pröva vilka läke- medel som ska vara subventionerade och omfattas av högkostnads- skyddet samt att fastställa försäljningspriser.