sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — I instruktion angående skolutvecklingsprogrammen inkluderas samtliga skolformer och således även komvux (SFS 2015:1047, 7 §). Som framgår i avsnitt 11.3.1 rörande de uppföljningar och utvär- deringar av generella insatser som finns tillgängliga är det svårt att bedöma i vilken omfattning de befintliga in- satserna används av verksamma inom komvux eller ifall deltagandet/ insatserna bidrar till att öka undervisningens kvalitet. För en sådan bedömning skulle behövas kvalitativa uppföljningar och utvärderingar. Utredningen lägger ändå förslag på sådana insatser eftersom beho- ven är mycket stora och för att webbaserade insatser av olika utform- ning behövs för att säkerställa att alla som behöver, vill och har möj- lighet under olika tidsperioder kan hitta relevanta erbjudanden. Ett relevant utbud för komvux är också viktigt eftersom det saknas litteratur och annan dokumentation som tydligt relaterar till de utmaningar som skolledare och lärare inom komvux, och särskilt inom sfi/kombo, ställs inför. Sådant material behövs också bland annat inom lärarutbildningarna för att möjliggöra att lärarstudenter kan ta del av material rörande vuxenutbildningen (se även utred- ningens förslag om profilering inom ämneslärarutbildning, 11.6.4). Utredningens förslag: Utredningen instämmer i komvuxutred- ningens förslag om att ska utforma ett nationellt skol- utvecklingsprogram med ett innehåll som syftar till ökad kvalitet i undervisning av elever med svenska som andraspråk inom kom- vux. Utredningen erfar att många verksamma inom komvux och lärosäten menar att det inte finns relevant innehåll för kompetensutveckling på webb och upplever att det är svårt att hitta det rele- vanta material som finns. Utredningen bedömer som tidigare nämnts att det finns ett stort behov av innehåll riktat mot komvux. (SOU 2018:71) hade två förslag rörande nationella utvecklingsprogram. Utredningen instämmer inte i komvux- utredningens förslag att befintliga nationella skolutvecklingsprogram- men ska kompletteras så att de i relevanta delar innehåller avsnitt specifikt riktade till vuxenutbildningen (SOU 2018:71, vår markering). Vi menar att sådana kompletterande avsnitt inom befintliga program fortsatt skulle bli svåra att hitta och också svåra att utforma. Komplet- teringarna skulle också troligen ofta vara svåra att formulera utan att materialets omfattning avsevärt ökar och att dess relevans för övriga skolformer minskar. (SOU 2018:71) föreslog också att skulle utforma ett nionde skolutvecklingsprogram, vilket KLIVA- utredningen instämmer i. Inom ett program med en rubrik som tyd- ligt påvisar att det är särskilt utformat mot komvux blir relevant innehåll möjligt att hitta för aktörer inom och kring komvux. Det befintliga material som är relevant även för vuxenutbild- ning bör, efter eventuell omformning av relevans för komvux, ingå iett sådant särskilt skolutvecklingsprogram tillsammans med nypro- ducerat material. Att inrätta ett specifikt program riktat mot komvux innebär också att det blir lättare att följa upp och utvärdera innehållet, del- tagarnas aktivitet och eventuella effekter i komvuxverksamheterna. Innehållet i programmet mot komvux (SOU 2018:71) föreslog inget specifikt inne- håll för ett nytt nationellt skolutvecklingsprogram. KLIVA-utred- ningen bedömer att programmet, av de anledningar vi redogör för ovan i avsnitt 11.4.1, bör riktas mot de utvecklingsområden som vi menar är avgörande för ökad kvalitet inom sfi och sfi i kombination med annan utbildning. De tre prioriterade utvecklingsområdena är: •Undervisning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke. •Kartläggning och bedömning för undervisning. I samma avsnitt beskrev vi övergripande ett möjligt innehåll i de hög- skolepoänggivande kurser som utredningen anser behöver utformas och erbjudas. Dessa kurser kan också erbjudas inom det nationella skolutvecklingsprogrammet och samma innehåll kan användas som grund i andra insatser inom programmet. Utformningen av olika in- satser bör självklart göras med hänsyn tagen till insatsernas form och omfattning, t.ex. utformningen med webbaserade moduler bestå- ende av skriftliga texter, filmer och diskussionsfrågor för individuellt och/eller kollegialt lärande. ska ge lämpliga lärosäten i uppdrag att utforma olika delar av det nationella skolutvecklingsprogrammet. Det kan då vara en fördel resursmässigt att samma lärosäte får i uppdrag att utforma såväl poänggivande kurser som delar av det nationella skolutveck- lingsprogrammet. Det innebär att lärosätet kan fokusera arbetsinsat- sen och också producera material, t.ex. filmer och text, som kan användas såväl inom kurser som i moduler inom det nationella skol- utvecklingsprogrammet. Modul om undervisning av vuxna med svenska som andraspråk Utredningen föreslår att ett material/en modul rörande undervis- ning av vuxna med svenska som andraspråk inom komvux utformas. Vi antar att många lärare inte i sin lärarutbildning har haft möjlig- heter att tillägna sig kunskaper inom det vuxendidaktiska fältet. Det är dessutom högst troligt att en stor andel av dem inte haft möjlighet till kompetensutveckling rörande vuxnas lärande av och på ett andra- språk. Att så stor andel av tjänstgörande lärare i komvux inte har haft möjlighet att tillägna sig vuxendidaktiska kunskaper, dvs. grund- läggande och undervisningsnära frågor, är allvarligt och kan antas ha mycket stor betydelse för elevernas möjligheter till studieframgång. En tänkt målgrupp för arbete med det materialet är verksamma lärare med lärarexamen men vars lärarutbildning inte förberett för arbete inom komvux. Det kan vara verksamma lärare som har en lärarexamen mot yngre åldrar men som vill börja arbeta inom kom- vux eller lärare som vill utveckla sin undervisning för att bättre stödja de vuxna eleverna. Materialet kan omfatta vuxendidaktiska principer samt likheter och skillnader mellan att undervisa vuxna och yngre elever. Delar av innehållet i en sådan modul kan också användas i befintliga UVK- och ämneskurser inom ämneslärarutbildningen samt inom KPU och för att stärka kursernas relevans för undervisning inom kom- vux (jfr 11.6.2). I materialet bör även ingå underlag för urval av relevanta medel för lärande inklusive urval och användning av digitala läromedel för olika pedagogiska syften. Detta material kan införlivas i det prioriterade utvecklingsområdet Undervisning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke. Befintligt material kan ingå i programmet Det finns delar i de befintliga skolutvecklingsprogrammen som är relevanta för komvux. Material därifrån kan överföras eller behöva omformas och/eller kompletteras och placeras i programmet riktat mot komvux. Även följande material som redan finns tillgängligt eller är under utarbetande kan införlivas i de prioriterade utvecklings- områdena inom programmet. Kvalitetsverkstaden är ett processtöd som är utformat för att använ- das gemensamt i huvudmannaorganisationen, utformat för grund- skola och förskola. Deltagare är rektorer samt nyckelpersoner för det systematiska kvalitetsarbetet hos huvudmannen som skolchef eller kvalitetschef. Ett liknande material riktat mot huvudmän och rektorer i komvux, kan skapas. Detta material kan införlivas i det prioriterade utvecklingsområdet Systematisk verksamhetsutveckling inom sfi och övriga komvux. Det befintliga kartläggningsmaterialet i litteracitet för nyanlända elever i komvux används för nyanlända elever i sfi samt på grundläg- gande nivå i komvux. Materialet kan användas för att kartlägga den vuxna elevens litteracitetserfarenheter på det starkaste språket och består av lärarhandledning, samtalsunderlag, uppgifter och samman- fattning av kartläggning. Utredningen föreslår i kapitel 7 att kart- läggningen blir obligatorisk att genomföra. Det blir därmed viktigt att lärare har en god teoretisk och praktisk förståelse för att kunna använda materialet effektivt och ändamålsenligt. Detta material kan införlivas i det prioriterade utvecklingsområdet Kartläggning och bedömning för undervisning. Grundläggande litteracitet för vuxna andraspråksinlärare Detta befintliga material består av fristående webbtexter och ett antal filmer samt en kunskapsöversikt och kan användas för självstudier eller i skolans kollegiala utveckling. –Digitala verktyg i skriftspråksundervisning. –Grunder i skriftspråksutveckling. –Lärarens roll i skriftspråksutveckling. –Modersmålets roll i skriftspråksutveckling. –Texter i vardags- och yrkeslivet i undervisningen. –Undervisning i numeracitet. Detta material kan införlivas i det prioriterade utvecklingsområdet Undervisning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke. Ett stödmaterial för verksamma inom vuxenutbildningen och som syftar till förbättrade möjligheter för huvudmän att erbjuda studie- handledning på modersmål av hög kvalitet och förbättra lärares och studiehandledares förutsättningar att samverka kring studiehand- ledning på modersmål är under utarbetning och beräknas publiceras på webbplats . Stödmaterialet kommer att innehålla artiklar och samtalsunderlag för att främja kollegialt lärande och riktas mot målgrupperna huvudmän, skolledare, lärare och studiehandledare på modersmål inom vuxenutbildningen. Detta material kan införlivas i det prioriterade utvecklingsområdet Under- visning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke. och Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) har fått i uppdrag33 av regeringen att gemensamt ansvara för en fortbild- ning i specialpedagogik för att stärka den specialpedagogiska kom- petensen generellt inom berörda skolformer, inklusive komvux. Kompetensutvecklingen baseras på kollegialt lärande med professio- nellt stöd av handledare. Inom ramen för uppdraget tar nu fram två nya moduler som beräknas publiceras . Modu- lerna syftar till att stödja lärare i komvux när det gäller att individ- anpassa undervisningen utifrån alla elevers förutsättningar och be- hov i ett inkluderande perspektiv. Innehållet i de två nya modulerna fokuserar särskilt på specialpedagogiska aspekter av vuxnas andra- språksutveckling, språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt samt olika samverkansperspektiv. Detta material kan införlivas i det prio- riterade utvecklingsområdet Undervisning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke. Riktade insatser för undervisning av elever med svenska som andraspråk inom komvux utformas har vikten av en gemensam och kollegial utveckling betonats allt mer i nationell och internationell skolutvecklingsforsk- ning och även i skoldebatten. Som vi redogjort för i detta kapitel finns stora behov av stöd för verksamhetsutveckling inom komvux. Inom regeringsuppdraget34 till om riktade insatser (se 11.3.1), där ett antal huvudmän halvårsvis väljs ut för riktat stöd, upprättas initialt en nulägesanalys som leder till en åtgärdsplan för de insatser som ska göras. Slutligen formuleras en överenskommelse med rörande de överenskomna insatserna som finansi- eras med bidrag . Inom uppdraget kan maximalt år- ligen avsättas till riktade insatser för vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Detta är av de medlen, vilket utredningen menar inte kan sägas spegla beho- 33Uppdrag U2019/04371/S att genomföra fortbildning i Specialpedagogik. 34Uppdraget U2019/01553/S (delvis) U2019/03787/S. Utredningen föreslog därför i promemoria att taket om 5 mil- joner kronor skulle tas bort och att behoven av stöd ska styra om- fattning och innehåll i uppdraget. Tanken med de riktade insatsernas upplägg är att huvudmannen ska äga sitt eget utvecklingsarbete och att genomförande av insatser ska göras i förhållande till huvudmannens förutsättningar och behov. betonar att en förutsättning för att insatserna ska kunna påverka verksamheten på lång sikt är att huvudmannen från start planerar med långsiktighet och skapar en organisation som möjlig- gör delaktighet och förankring i utvecklingsarbetets alla led i hela styrkedjan. Det är dessutom centralt att huvudmannen kontinuerligt följer upp och vid behov justerar det pågående arbetet samt drar lär- domar av de iakttagelser som görs i uppföljningen och under arbetets gång. initiala och kontinuerliga stöd till huvudmannen, som konkret realiseras bland annat via s.k. processtödjare från Skol- verket, erbjuder en systematisk process för sådant utvecklingsarbete. Uppföljning och utveckling av befintligt uppdrag Samarbetet inom överenskommelserna följs kontinuerligt upp under möten mellan processtödjare och huvudmannen samt skriftligt i delredovisningar samt slutredovisningar. pro- cessutvärdering utvärderar hur stödet till huvudmännen fungerar och vad det leder till. genomför dessutom enkäter med huvudmän som just avslutat samarbetet för att synlig- göra huvudmännens bild av vad samarbetet har lett till när hela pro- cessen är genomförd. I den sammanställning av slutredovisningar som hit- tills gjort analyseras inte uppnådda effekter per skolform. menar att samstämmigheten i de rapporter och redovisningar som finns för genomförandet i alla skolformer är stor, vilket leder till antagandet att de beskrivna effekterna på en övergripande nivå är överförbara till såväl gymnasieskolan som vuxenutbildningen. Ut- redningen menar dock att bland annat eftersom ytterst få insatser gjorts för gymnasieskolan och än färre för komvux, är slutsatser rörande dessa skolformer mycket svåra att dra. anger dock att man kommer att fortsätta att följa upp genomförda insatser för dessa målgrupper, bland annat att man kan behöva be om mer specifika beskrivningar för respektive skolform för att säkerställa att insatserna är anpassade till olika målgruppers förutsättningar och behov samt upplevs leda till önskade effekter för dessa verksamheter. Man hoppas att vid kommande redovisnings- tillfällen kunna ge en djupare och mer nyanserad bild av läget. anger vidare att man kommer att fortsätta arbetet med att utveckla stödet till huvudmännen på olika sätt och man kommer att fortsätta utveckla tankarna om hur vuxenutbild- ningen och de olika särskoleformerna kan involveras ytterligare i de erbjudanden som tas fram för regeringsuppdraget. Flera orsaker att komvux sällan ingår i riktade insatser Utifrån redogörelser för styrning och ledning i bland annat kapitel 5 och detta kapitel anser utredningen att det finns ett stort behov av sådant stöd för utvecklingsprocesser även för verksamheter med sfi och sfi i kombination med annan utbildning. Att riktade insatser för komvux inte i någon tillräcklig/större omfattning har påbör- jats eller slutförts inom ramen för det befintliga uppdraget kan ha många anledningar. De anledningar som olika aktörer har framfört till utredningen och som punktas här nedan utgör även argument för utredningens förslag nedan om en specifik riktad regional insats för ökad kvalitet i undervisningen för elever med svenska som andra- språk i komvux. Processtödjarnas kunskaper om komvux Processtödjarna inom regeringsuppdraget om nyanlända har en gedigen kunskap om grund- och gymnasieskolans behov och förut- sättningar, men har haft begränsade möjligheter att skaffa sig kunskaper om komvux specifika förutsättningar och behov. Grund- och gymnasieskolan prioriteras framför komvux i nulägesanalys och åtgärdsplan Som denna utredning och även komvuxutredningen konstaterar så kommer på ett nationellt plan komvux ofta i skymundan av grund- och gymnasieskolans behov och förutsättningar. Det finns anled- ning att tro att samma situation råder på regional och lokal nivå. I de lokala team som tillsammans med processtödjare ska fokusera behov och förutsättningar från förskola till vuxenutbild- ning så riskerar helt enkelt komvux behov och förutsättningar att inte prioriteras. Detta kan ha flera anledningar. En anledning kan vara att företrädare för komvux inte finns representerade i det lokala team som ansvarar för arbetet; komvux kan ligga under en annan nämnds ansvarsområde. Att behov ofta prioriteras kan leda till att insatser utformas med utgångspunkt i de förutsättningar och behov som finns i , dvs. att varken innehåll eller arbetssätt i insatserna anpassas till vuxenutbildningens specifika förutsättningar. Svårt att identifiera förutsättningar och behov inom komvux Förutsättningarna för genomförande av insatser i komvux kan skilja sig åt jämfört med övriga skolformer. Komvux styrdokument präg- las av flexibilitet och individanpassning och omfattar en koppling till olika politikområden på ett annat sätt än övriga skolformer. Dessa skillnader och specifika förutsättningar kan försvåra analyser och genomförande av åtgärder. Några listas här nedan. –Systematiskt kvalitetsarbete inom komvux kompliceras av att det handlar om en komplex organisation (se kapitel 5). –Det finns generellt avgörande brister vad gäller huvudmännens kunskap/tolkning av vuxenutbildningens olika regleringar (se kapi- tel 5) Inte sällan är den kommunala ledningens ansvar och man- dat otydliga vilket kan försvåra analyser av verksamhetens behov och leda till beslut faller mellan stolarna. –Upphandling kan ske vilket kan leda till att anordnare och personal byts ut. –Huvudmannen kan uppleva att man genom entreprenad frånsagt sig ansvaret för kompetensutveckling och (se 11.1.3). –Uppfattningen att upphandlade verksamheter inte kan delta i samma kompetensutveckling eller medverka i andra verksamhets- utvecklande samtal av rädsla att avslöja framgångsrika koncept, företagshemligheter eller problem. Att gemensamma insatser är möjligt ger utredningen ger vi dock exempel på i avsnitt 11.3.1). –Upphandlad verksamhet kan ha svårt att stänga för kompetens- utveckling då avtalen anger att stängning innebär nedsatt ersättning. –Lärarna är i än högre grad obehöriga och inte tillsvidareanställda jämfört med vad som är fallet i grund- och gymnasieskolan, vilket kan leda till minskad vilja att satsa resurser på kompetensutveck- ling och andra insatser Bristen på varierade relevanta insatser För att formulera nulägesanalys och åtgärdsplan kan det behövas ett till vuxenutbildningen anpassat underlag. Dessutom, även om man har gjort en nulägesanalys och åtgärdsplan så finns det ett begränsat antal relevanta insatser att erbjuda komvux (jfr 11.3.1). De insatser som tagits fram är ofta främst framtagna för grund- skolan och möter inte de behov som finns inom komvux. Som diskuterats i bland annat avsnitt 11.5 har lärosäten generellt inte omfattande kunskaper om komvux-verksamheters högst varie- rande förutsättningar och behov. Det har därmed funnits en risk att kompetensutvecklingsinsatser blivit alltför allmänt hållna och därmed riskerat att inte bidra till ökad undervisningskvalitet. (Se vidare utred- ningens resonemang om lärosätenas resurser/kompetens i 11.6.5). Utifrån översikten ovan är det förståeligt att insatser för komvux inte har genomförts i någon större omfattning inom regerings- uppdraget. Utredningen menar att ambition om utveck- ling av nuvarande uppdrag rörande insatser för vuxenutbildningen är vällovlig. Men den analys av verksamheternas förutsättningar och be- hov som utredningen gör i detta och i övriga kapitel leder till att vi bedömer det som mer ändamålsenligt att genomföra riktade insatser för komvux inom ramen för ett särskilt regeringsuppdrag. Utredningens förslag: ska genomföra särskilda rik- tade insatser med fokus på undervisning av elever med svenska som andraspråk inom komvux, särskilt sfi och sfi i kombination med annan utbildning inom komvux. Insatserna ska fokusera prioriterade utvecklingsområden och samordnas på regional nivå. I finansieringen ska rymmas funk- tionen regionala samordnare som anställs och därutöver . De regioner som åsyftas är de redan upparbetade regionala konstellationer som har ett kontinuerligt samarbete kring kom- munal vuxenutbildning. Förslaget om riktade insatser för undervisning av elever med svenska som andraspråk inom komvux handlar, precis som regeringsuppdraget för de s.k. nyanländainsatserna och Samverkan för bästa skola, om systematiskt förbättringsarbete med stöd av processtöd- jare och medel för insatser . Däremot fokuseras den före- slagna insatsen genom att den riktas mot de utvecklingsområden som utredningen identifierat, nämligen •Systematisk verksamhetsutveckling för sfi och övriga komvux. •Undervisning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke. •Kartläggning och bedömning för undervisning. Genom att rikta även förslaget om riktade insatser mot utvecklings- områdena stärks ytterligare utredningens övriga förslag och bedöm- ningar som detta konsekventa fokus stödjer en klok an- vändning av lärosätens och resurser. En annan skillnad är att utredningens förslag har en regional för- ankring såtillvida att det är kommunerna i samverkansregionen som beslutar om prioriterat utvecklingsområde och vilka kommunala huvudmän som regionens ansökan om riktade medel ska omfatta. Utformningen av förslaget till riktad insats syftar till att öka kvali- teten och likvärdigheten i undervisningen genom att stödja en lång- siktig regional och interkommunal samverkan, utveckla huvudmän- nens förbättringskapacitet samt rektorers och lärares kompetens och kollegiala samverkan. Utredningen tar inte ställning om förslaget ska rymmas inom be- fintligt uppdrag till om riktade insatser eller utformas som ett separat uppdrag till . Vid beslut om detta bör beaktas att uppdraget ska vara permanent i likhet med det befintliga uppdraget samt att erfarenheter från befintligt uppdrag ska kunna tas tillvara. Regional samverkan ger förutsättningar för resursutnyttjande och hållbar utveckling Utredningens tilläggsdirektiv resonerar om att regional samverkan skulle kunna öka utbudet av kurser, leda till ökad flexibilitet och leda till att utbildningen i högre grad erbjuds på ett sätt som motsvarar individens behov. I detta kapitel om kompetens lyfter vi regional samverkan som en förutsättning för ökad likvärdighet och kvalitet i riktade stödinsatser och dessas möjliga effekter för sfi och sfi i kombination med annat inom komvux. Utredningen erfar att regioner, snarare än kommuner, allt oftare är i fokus för reformer som rör utbildning och att regional samverkan får mer och mer gehör bland kommunerna. Här kan nämnas utred- ningarna Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41) och Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ram- verk för rektorers och lärares professionella utveckling (SOU 2018:17) som bland annat föreslår ett regionalt baserat professionsprogram. Regional samverkan är också framträdande i betänkandet Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbild- ning (SOU 2020:33) som lämnat förslag hur utbildning inom gym- nasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning och sär- skild utbildning för vuxna bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Det finns ett 20-tal inarbetade regionala konstellationer i lan- det. I förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxen- utbildning (2016:937) finns ett krav på att minst tre kommuner ska samverka om planering och genomförande av utbildningen i syfte att öka utbildningsutbudet för enskilda och tillgodose behoven på hela arbetsmarknaden i de samverkande kommunerna. Enligt den s.k. dimensioneringsutredningen (SOU 2020:33) fanns det totalt 48 olika samverkanskonstellationer inom regionalt yrkesvux 2018. Omkring 100 kommuner, dvs. ungefär en tredjedel av landets kommuner, in- går i ett samverkansområde i regionalt yrkesvux. kommuner var 16 stycken och de med minst omfattning omfattade 3 kommuner. Genomsnittliga antalet parter var 6 kommuner. Landets regioner, tidigare landsting, har ett ansvar för tillväxt och utveckling i det län som regionen representerar. När det gäller kom- munal vuxenutbildning har regionerna inget formellt ansvar utan kan sägas arbeta på kommunernas uppdrag. I vissa regioner ser man komvux som en del i arbetet med utveckling och tillväxt och sam- ordnar utifrån den aspekten komvux i länets kommuner. I andra re- gioners samverkan finns komvux inte med alls.