sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — Eftersom undervisningen innehöll inslag av bekännelsekaraktär – eleverna skulle t.ex. lära sig bönen Fader vår – hade vissa elever av- stått från att delta. Undervisningen leddes av skolpastorn, trots att ämnesbehöriga lärare fanns att tillgå. Konfessionella inslag ansågs förekomma i undervisningen, som dessutom inte ansågs vara allsidig och saklig.29 En annan skola använde skolans val till att undervisa i islamkunskap och . Skolinspektionen fann att den pedagogiska planen för ämnet innehöll formuleringar av bekännelsekaraktär och därmed utgjorde konfessionella inslag i undervisningen.30 I ett till- synsbeslut uttrycker Skolinspektionen att dess utredning visat att skolans huvudman och rektor saknat kunskap om innebörden av skolans val. Ett av skolans profilämnen var arabisk kultur och i under- visningen ingick fredagsbön, vilket ansågs utgöra ett konfessionellt inslag i undervisningen. Huvudmannen gav uttryck för att fredags- bönen visserligen ingick i lektionen i arabisk kultur men att den var förlagd efter ordinarie skoldag eftersom skolans val utgör extra tid som ligger utanför timplanen. Skolan förelades vid vite att avhjälpa bristerna.31 Av Skolinspektionens beslut framgår att tiden för skolans val i flera skolor används till en morgonsamling . Vid en skola förekom bön och veckans bibelord under morgonsam- lingen. Lärarna läste även ur en andaktsbok. Av timplanen framgick att morgonsamlingen rymdes inom tiden för skolans val och rektorn menade att deltagande var obligatoriskt eftersom skolans val ligger inom den garanterade undervisningstiden. Skolinspektionen uttalade att några konfessionella inslag inte får förekomma inom den garan- terade undervisningstiden, vilken även omfattar skolans val.32 I ett Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag annat tillsynsbeslut argumenterade skolans rektor kring frivilligheten att aktivt delta i bön vid morgonsamlingen. Här uttalar Skolinspek- tionen att det saknar betydelse om morgonbönen kan ses som fri- villig eller ej, när den genomförs inom ramen för den garanterade undervisningstiden. får varken obligatoriska eller frivilliga konfessionella inslag förekomma. Även i detta fall förekom bön vid den morgonsamling som omfattades av timplanen för sko- lans val.33 8.5.4Gränsdragning mellan utbildning och undervisning Konfessionella inslag har även förekommit inom ramen för skolans ordinarie ämnen. Bön vid morgonsamling som inleder skoldagens första ordinarie lektion har ansetts utgöra del av denna lektion och därför ett konfessionellt inslag i undervisningen.34 En liknande be- dömning har gjorts när morgonsamlingen med bön och bibelläsning ibland inledde lektionen, men ibland inbäddades i första lektionen på så sätt att en genomgång av skoldagen eller en startuppgift ge- nomfördes innan samlingen inleddes.35 I en skola förekom bön vid modersmålsundervisningen. Det framgår dock inte av beslutet om modersmålsundervisningen be- drevs inom ramen för skolans val, elevens val eller språkval, eller om det låg utanför den garanterade undervisningstiden (jfr 5 kap. 8 § skol- förordningen). Eleverna uppmuntrades även att läsa texter ur när de blivit färdiga med ett arbete. Enligt rektorn var det upp till den enskilda läraren att utifrån sin egen tro bestämma mängden kon- fessionella inslag i undervisningen, eftersom det inte utarbetats något gemensamt förhållningssätt kring detta i skolan. Skolinspektionen konstaterade att det förekom konfessionella inslag i skolans under- visning och huvudmannen förelades att avhjälpa denna brist.36 I ämnet biologi presenterades i en skola bildspel med konfessio- nellt innehåll, och religiösa berättelser om människans och jordens ursprung hade jämställts med vetenskapliga teorier om evolution och jordens tillkomst. Undervisningen i ämnet innehöll konfessio- Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag nella inslag, men brast även i allsidighet och saklighet samt uppfyllde inte kravet att undervisningen ska vila på vetenskaplig grund.37 8.6.1Vad som framkommit om regelefterlevnad vid skolbesöken Det kan vara svårt att endast utifrån skolbesöken dra några generella slutsatser om regelefterlevnaden vid skolor med konfessionell inrikt- ning. Det har också handlat om tidsmässigt relativt koncentrerade besök. Med dessa förbehåll är det ändå vår uppfattning att våra skolbesök har gett viss insyn i hur en skola med konfessionell inrikt- ning, och därmed också regelefterlevnaden vid en sådan, kan fungera. En iakttagelse som vi gjort är att flera huvudmän som i sin verk- samhet också bedriver fristående förskola upplever att det är svårt att dra gränsen mellan vad som utgör undervisning respektive ut- bildning, bl.a. eftersom arbetssättet är så integrerat. Vid något till- fälle har vi också uppfattat att skolans personal kanske inte fullt ut reflekterar över hur olika konfessionella urkunder används och hur de påverkar mottagarna, dvs. barn eller elever. Det kan t.ex. handla om att man har högläsning ur religiösa skrifter och därmed kan sägas förmedla ett religiöst budskap utan att överväga om det handlar om utbildning, där konfessionella inslag får förekomma, eller undervis- ning, där de inte är tillåtna. Särskilt för små barn i förskolan kan det enligt vår mening vara svårt att skilja på när personalen undervisar, t.ex. berättar om historiska händelser, eller när samma personal genom- för ett konfessionellt inslag i utbildningen, t.ex. vid en gudstjänst ägnar sig åt förkunnelse. När det gäller frivillighet att delta i konfessionella inslag har det vid skolbesöken framkommit att skolorna har olika sätt att hantera detta. Vissa skolor har ansett att alla elever måste närvara vid skolans samtliga aktiviteter, dvs. även i aktiviteter som innefattar konfes- sionella inslag. Det kan t.ex. handla om att en elev inte utan vidare kan avstå från att delta vid en gudstjänst i en gudstjänstlokal utan att detta måste godkännas av elevens vårdnadshavare. Detta har moti- verats av att elevernas vårdnadshavare aktivt har sökt sig till skolan Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag med vetskap om att den har en konfessionell inriktning. Man har också motiverat krav på närvaro vid konfessionella inslag med hän- visning till skolans tillsynsansvar, vilket motiverar att skolan måste veta var elever befinner sig under skoldagen. Det är naturligtvis riktigt att skolan har ett ansvar för att ha uppsikt över de barn som lämnas i dess vård under skoldagen, men det kan sättas i fråga om elever på detta sätt kan begränsas när det gäller möjligheten att avstå från kon- fessionella inslag. En annan iakttagelse är att det inom ett och samma utbildnings- moment kan förekomma såväl konfessionella som icke-konfes- sionella inslag, vilket kan göra det svårt för den elev som så önskar att faktiskt avstå från de konfessionella inslagen. Det kan t.ex. handla om att skoldagen inleds med en morgonsamling där det dels före- kommer konfessionella inslag, t.ex. bön, dels lämnas viktig informa- tion om skolarbetet som information om friluftsdagar, provtillfällen eller hemläxor. Det kan också handla om att det vid samlingen förs etiska resonemang utan direkt religiös koppling på tema etik och moral. Sådana morgonsamlingar kan i och för sig av skolan betraktas som frivilliga för eleverna att närvara vid, men det kan ändå innebära att den elev som uteblir pga. de konfessionella inslagen också missar icke-konfessionella inslag av betydelse för utbildningen i övrigt. En variant på detta är också att information som den ovan beskrivna, eller information om skoldanser etc., lämnas i samband med skol- gudstjänster i gudstjänstlokal, vilket innebär att den som vill ta del av informationen även måste infinna sig till gudstjänsten, närvara vid bön och bekännelse och ta del av förkunnelse. I något fall har be- skrivits att eleverna erbjuds ett konfessionsfritt alternativ, där mot- svarande information och t.ex. etiska diskussioner förs på annan plats. Det har dock framkommit att dessa lösningar inte ses som så populära av eleverna, som tycks föredra den gemenskap som finns vid gudstjänsten. Även vid skolbesöken har det aktualiserats frågor om fördjupning i den religion som är skolans konfessionella inriktning, t.ex. extra undervisning i ämnet religionskunskap inom ramen för skolans val. Sådan undervisning ska, som vi redogjort för tidigare i avsnitt 8.5.3, vara fri från konfessionella inslag och även i övrigt uppfylla de krav på saklighet och allsidighet som uppställs på all undervisning. Det har framkommit att sådan undervisning ibland genomförs av representanter för det religiösa samfund som omfattar Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag skolans konfessionella inriktning. Att någon med teologisk utbild- ning undervisar i religionskunskap kan naturligtvis ofta vara positivt, eftersom personen har en utbildning i ämnet. exempel där en sådan lösning inneburit att den som undervisar barnet i fördjupning i religionskunskap också är den som leder bar- net vid religiösa ceremonier i dess församling. Det väcker frågor kring hur skolorna säkerställer att undervisningen hålls fri från kon- fessionella inslag och bedrivs i enlighet med värdegrunden. Särskilt kan sådana frågeställningar aktualiseras när det handlar om små barn och elever i de lägre årskurserna, vilka torde kunna ha svårt att skilja på när personen är religiös ledare och när han eller hon är lärare. Vi har vid skolbesöken också sett exempel där undervisningen i för- djupning i religionskunskap som letts av samfundsföreträdare har haft konfessionella inslag och inte varit i överensstämmelse med sko- lans värdegrund. Även om vi utifrån våra iakttagelser inte direkt kan dra slutsatsen att det vi sett varit fråga om bristande regelefterlevnad, finns det enligt vår mening flera inte helt lättlösta frågeställningar att hantera när det gäller konfessionell inriktning och konfessionella inslag inom skolväsendet. Det finns därmed skäl att se över om regelverket kan göras mer tydligt. 8.7Enkät till fristående grundskolor och gymnasieskolor med en konfessionell inriktning Utredningen har genomfört en enkät riktad till de drygt 70 skolor som till skolenhetsregister har angett att de har en kon- fessionell inriktning. Syftet med undersökningen var att få en mer heltäckande bild av de olika konfessionella inslag som förekommer och eventuella problem som kan finnas när det gäller regelefterlev- nad. I enkäten fick skolorna svara på frågor om bl.a. deras konfes- sionella inriktning, frivillighet och överväganden när det gäller reli- gionskunskap och andra ämnen.38 38En rapport avseende undersökningen återfinns i bilaga 6. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag 8.7.2Allmänt om undersökningens resultat Utredningens redovisning utgår från de skolor som svarade på enkäten. Av de 72 skolor som fick enkäten svarade 45 grundskolor och 5 gym- nasieskolor, totalt motsvarande av de tillfrågade skolorna. En skolhuvudman avstod från att svara på enkäten med hänvisning till att frågorna inte upplevdes relevanta. När det gäller övriga skolor som inte besvarade enkäten har utredningen inte någon information om varför enkäten inte besvarades. Av de 41 skolor som svarade på frågan om konfessionell inriktning uppgav 35 skolor att de har inriktning, 5 skolor att de har muslimsk inriktning och 1 skola uppgav annan inriktning. Tabell 8.1 Konfessionell inriktning Konfessionell inriktning vid de fristående skolor som svarat på frågan Vilken konfessionell inriktning har skolan? De flesta skolorna uppgav att det förekommer konfessionella inslag inom skolans verksamhet. Fem skolor svarade dock att det inte före- kommer konfessionella inslag. Enkätundersökningen visade vidare att det är vanligt att det förekommer konfessionella inslag inom skolans verksamhet hos de skolor som har en konfessionell inriktning. Det finns också en bredd när det gäller vilka konfes- sionella inslag som förekommer. Skolorna kunde i enkäten välja mellan de alternativ som anges i tabell 8.2. Det fanns även möjlighet för respondenten att skriva in egna kommentarer. I de egna kom- mentarerna svarade skolorna att det utöver de förtecknade konfes- Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag sionella inslagen även förekommer mässa, storsamling en gång , islamlära en gång och något som benämns ”chapel”. Tabell 8.2 Konfessionella inslag Konfessionella inslag vid de fristående skolor som svarat på frågan Vilka konfessionella inslag förekommer? Morgonsamling/-andakt eller annan samling/andakt Gemensam eller enskild läsning av konfessionella texter Särskilda inslag vid måltider Inslag vid terminsavslutningar och andra högtider 8.7.5Frivillighet vid konfessionella inslag På frågan om det är möjligt för barnet eller eleven att avstå från att delta i de konfessionella inslagen så svarade en skola att det inte är möjligt att avstå; övriga svarade att det finns möjligheter att avstå från konfessionella inslag. Skolorna fick olika alternativ för hur barnet eller eleven har möjlighet att avstå från konfessionella inslag i ut- bildningen. Hur svaren fördelade sig framgår av tabell 8.3. Tabell 8.3 Hur har barnet eller eleven möjlighet att avstå från konfessionella inslag i utbildningen? Möjlighet att avstå från konfessionella inslag vid de fristående skolor som svarat på frågan Hur tillgodoses barnets eller elevens rätt att avstå från konfessionella inslag Skriftlig information till vårdnadshavare vid skolstart Avstämning terminsvis med vårdnadshavare Muntlig information till vårdnadshavare vid skolstart Skriftlig information i klassrum/lokaler i övrigt Muntlig information i samband med konfessionella inslag till barn/elever Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag Av skolornas egna kommentarer till frågan framkommer bl.a. föl- jande. En skola uppger att den med jämna mellanrum låter alla elever och vårdnadshavare skriftligt uppdatera sitt medgivande om att elev- erna deltar i de konfessionella inslagen. En annan skola kräver in skriftligt medgivande vid skolstart. Det finns också skolor som kräver att eleverna närvarar vid de konfessionella inslagen, men inte att de aktivt deltar i dessa. En skola uppgav att anledningen till detta är ordningsskäl. En annan skola svarade att om vårdnadshavare under terminens gång önskar att deras barn inte deltar i de konfessionella inslagen så löser skolan det. Undersökningen visar att skolorna ofta använder fler än ett av de ovan angivna sätten för att försäkra sig om att eleven deltar frivilligt i de konfessionella inslagen. Exakt vilka kombinationer av sätt som skolorna använder går dock inte att utläsa av enkäten. 8.7.6Religionsundervisning och fördjupning i egen religion På frågan om skolan gör några särskilda överväganden när det gäller undervisningen i religionskunskap utifrån deras konfessionella inrikt- ning svarade 8 skolor att de gör särskilda överväganden och 30 sko- lor att de inte gör några sådana. Lite mer än hälften av skolorna (23 skolor, vilket motsvarar 59 pro- cent av dem som svarade) uppgav att de erbjuder extra undervisning i något ämne som innebär en fördjupning i den konfessionella inriktning som skolan har. Övriga (16 skolor, vilket motsvarar 41 pro- cent av dem som svarade) uppgav att inte gör några sådana överväg- anden. Av skolornas egna kommentarer framgår bl.a. att fördjupning i den religion som utgör skolans konfessionella inriktning främst görs inom ämnet skolans val. Flera skolor har understrukit att de följer läroplan och kursplan för religionsämnet. En återkommande kommentar var att eleverna läser en utökad kurs i religionskunskap där skolorna utökar mängden undervisning i den egna religionens olika inriktningar. En skola svarade att det är en definitionsfråga och att precis som alla lärare gör skolans lärare avvägningar hur mycket av olika delar av centralt innehåll de ska undervisa om. Avvägningarna görs inte utifrån kon- fessionell inriktning. En annan skola svarade att undervisningen följer kursplanen och att lärare är fria att inom den ramen utforma Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag Skolan har en kurs med fördjupning inom den reli- gion som är skolans konfessionella inriktning. Bland svaren fram- kom att det anses som viktigt att eleverna får en allsidig utbildning och att de har en bred kunskap om olika religioner som representeras i världen. En annan skola svarade att ämnesläraren utformar under- visningen utifrån den nationella läroplanen och att den ska vara all- sidig, saklig, icke-konfessionell och vila på vetenskaplig grund. 8.8Enkät till kommunerna om fristående förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning Ett första led i arbetet att genomföra kartläggningsuppdraget i fråga om fristående förskolor och sådana fristående fritidshem som inte hör till fristående skolor har varit att försöka få en uppfattning om hur många förskolor och fritidshem det handlar om. För att göra det har vi låtit göra en enkätundersökning riktad till 290 kom- muner. Att vi vänt oss till kommunerna är naturligt eftersom det är dessa som, genom ansvaret för att godkänna och utöva tillsyn över sådana förskolor och fritidshem, kan bidra med kunskap om hur många enheter det kan finnas i landet. I enkäten har kommunen inledningsvis fått svara på om det inom kommunen finns fristående förskolor respektive fritidshem och, om så är fallet, om några av dessa har konfessionell inriktning. De kom- muner som redovisat att de inom sitt område har fristående för- skolor eller fritidshem med konfessionell inriktning har sedan fått svara på frågor om tillsynen av dessa och om det gjorts några sär- skilda iakttagelser kring konfessionella inslag vid tillsyn etc.39 8.8.2Allmänt om undersökningens resultat Enkäten skickades ut till samtliga 290 kommuner i . Av dessa svarade 221 kommuner, motsvarande . De resultat vi redo- visar av undersökningen bygger alltså på de svarandes uppgifter och följaktligen vet vi inget om förhållandena i de 69 kommuner som inte svarade. Att dessa kommuner inte svarade kan förstås bero på 39En rapport avseende undersökningen återfinns i bilaga 7. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag att det i dessa kommuner inte finns några fristående förskolor eller fritidshem med konfessionell inriktning, men orsaken kan lika gärna vara att enkäten hamnat på fel avdelning inom kommunen, att kom- munen inte förstått frågorna eller att kommunen helt enkelt inte hunnit svara på enkäten. Några slutsatser kan därmed inte dras när det gäller förhållandena i de kommuner som inte svarade. Eftersom enkäten endast har besvarats av av kommuner ger den inte en fullständig bild av situationen i landet. Vi anser dock att undersökningen trots detta tillför relevant kunskap om de fristående förskolorna och fritidshemmen med konfessionell inriktning som inte varit känd. En viktig information är t.ex. det som framkommer om antalet sådana förskolor och fritidshem. I de 221 kommuner som besvarat vår enkät finns 242 fristående för- skolor och 22 fristående fritidshem med konfessionell inriktning. I dessa kommuner finns totalt 2 344 fristående förskolor och 126 fri- stående fritidshem som inte tillhör en fristående skolenhet. Det innebär alltså att av de fristående förskolor, och av de fristående fritidshem som de svarande kom- munerna har tillsyn över, har en konfessionell inriktning. Frågor om vilken den konfessionella inriktningen är har inte ställts, eftersom det dels inte är säkert att kommunerna har denna kunskap, dels inte har bedömts vara av övervägande intresse eftersom vårt uppdrag avser alla enheter med konfessionell inriktning, oberoende av vilken religion enheten riktar sig mot. I sammanhanget kan det inte bortses från att det inte finns någon författningsreglerad skyldighet för enskilda huvudmän för fristående förskolor eller fristående fritidshem som inte tillhör en fristående skolenhet att uppge om de har en konfessionell inrikt- ning. Det är naturligtvis en uppgift som kommunerna kan efterfråga när huvudmän ansöker om godkännande, men det är för oss okänt i vilken utsträckning så är fallet. Även om kommunerna efterfrågar denna uppgift är det inte heller säkert att huvudmännen lämnar upp- giften till kommunen. Det har i enkäten också framkommit upp- gifter om att huvudmän inte alltid vill deklarera att de bedriver en verksamhet med konfessionell inriktning, eller att det i verksamheten förekommer konfessionella inslag (se avsnitt 8.8.4). De uppgifter om antalet förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning som kommit fram i vår enkät får alltså behandlas med viss försiktig- het, och det kan inte uteslutas att det finns ett mörkertal avseende Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag verksamheter som inte uppgett konfessionell inriktning trots att de har en sådan. 8.8.3Antalet fristående förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning Av de 221 kommuner som svarat har 179 kommuner uppgett att det inom dess område finns fristående förskolor. Dessa kommuner har uppgett att det inom deras respektive områden finns totalt 2 344 fri- stående förskolor. Av dessa är det sammanlagt 242 fristående för- skolor, fördelade över 89 kommuner, som uppgett till kommunen att de har en konfessionell inriktning. Vidare har kommunerna upp- gett sig känna till att det finns enskilda aktörer som planerar att öppna ytterligare 9 fristående förskolor. Tabell 8.4 Antal fristående förskolor Antal fristående förskolor i de kommuner som svarat på enkäten Totalt antal fristående förskolor Varav anmält konfessionell inriktning Fristående fritidshem som inte hör till en fristående skolenhet Antalet rapporterade fristående fritidshem som inte hör till någon fristående skolenhet är betydligt lägre än antalet rapporterade fri- stående förskolor. Detta beror sannolikt på att fritidshem oftast är samlokaliserade med en skolenhet och att sådana fristående fritids- hem därmed är föremål för Skolinspektionens och inte kommunens godkännande och tillsyn. Sådana fristående fritidshem omfattas inte av denna enkät utan omfattas i stället av den enkät som skickats till fristående skolor med konfessionell inriktning. Av de 221 kommuner som svarat på denna enkät har 78 kom- muner svarat att det inom deras område finns fristående fritidshem som kommunen har tillsyn över, dvs. fristående fritidshem som inte hör till någon fristående skolenhet. Sammanlagt har kommunerna uppgett att det finns 126 sådana fritidshem. Av dessa är det samman- lagt 22 fritidshem, fördelade över 18 kommuner, som uppgett till Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag kommunen att de har en konfessionell inriktning. Vidare har en kommun uppgett att man känner till att det finns en fristående aktör som planerar att öppna ett fristående fritidshem med konfessionell inriktning. Tabell 8.5 Antal fristående fritidshem som inte hör till en fristående skolenhet Antal fristående fritidshem i de kommuner som svarat på enkäten Totalt antal fristående fritidshem Varav anmält en konfessionell inriktning 8.8.4Kommunernas erfarenheter av anmälningar och tillsyn Få klagomål och anmälningar med bäring på konfessionella inslag Av enkäten framgår att det är relativt sällsynt att de svarande kom- munerna i egenskap av tillsynsmyndigheter får in klagomål eller anmälningar när det gäller konfessionella inslag i förskolan eller fritidshemmet. –2018 har fyra kommuner fått in sammanlagt sex klagomål eller anmälningar med bäring på kon- fessionella inslag. Två kommuner uppgav att de hade fått ett klago- mål eller en anmälan som inte i första hand rörde konfessionella inslag, men där kommunen såg att de brister som påtalats hade sin grund i förskolans eller fritidshemmets konfessionella inriktning eller de konfessionella inslag som förekom där.