sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — Vid tidigare bedömningar av hälsorisker anger WSP att utgångs- punkten ofta varit sådana livsmedel som producerats i jordbruket, som rotfrukter, potatis och spannmål. För organiska ämnen har då andra typer av livsmedel än dessa, som mjölk och kött, bedömts som helt avgörande. Det gäller t.ex. fisk, eller förhållanden i inomhus- miljön, som ftalater.120 Allmänt sett kan sägas att betande djur äter foder som via regn och damm kan tillföras oönskade ämnen. Vissa ämnen kan då ackumuleras i fettvävnad eller mjölkfett. Fisk kan anrikas av ämnen via nedfall eller utsläpp till vattnet. förslag till reglering omfattade även ämnen på väg att fasas ut, som PBDE, eftersom de finns kvar i miljön. Vidare ingår PFOS, PCB och dioxiner i lista över prioriterade ämnen som ska fasas ut. Klorparaffiner anges i vat- tendirektivets lista över ämnen som ska fasas ut.121 läns landsting lät 2013 genomföra en utredning kring hälsorisker med slamspridning på . Då det gällde organiska 118Sternbeck, J. m.fl. (2013). Riskbedömning av fosforrika fraktioner vid återförsel till åker- och skogsmark samt vid anläggande av etableringsskikt. 119Ibid., samt tidigare refererade rapporter. 120Ibid., tidigare refererade rapporter av Sternbeck m.fl. 121Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor. Rapport 6580, s. 114–115. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam ämnen angavs låga hälsorisker om slam användes med lämplig till- försel och karenstider.122 WSP lät publicera en screeningstudie kring orga- niska föroreningar i avloppsslam som spreds på åkermark.123 En aktuell sammanställning från Svenskt Vatten utveckling speglar också kunskapsläget.124 har genom sitt Klima- og forurensningsdirektorat samman- ställt förekomst av skadliga ämnen och värderat möjliga risker för spridning av avloppsslam till jordekosystem.125 Den totala volymen avloppsslam som sprids på är generellt något mindre i än , men en betydligt större andel av slammet styrs mot i än i . riskanalyser genom- förda av Vitenskapskomiteen for mattrygghet konstaterade 2009 att för de ämnen som då ingick i studien var riskerna för små. Departementets senare genomgång omfattar 45 tungmetaller, prio- riterade och ytterligare ämnen 2012. Det konstateras att betydande variation kunde finnas i halter av dessa ämnen med avseende på lokaler och årstider. Samlade additiva risker, toxisk potential, beräk- nades för spridning till åkermarkens plogskikt, vilket innebär de översta av marken. Beräkningarna indikerar att ej gränsvärdes- reglerade ämnen utgör den största risken. Sammantaget kunde möj- liga miljörisker inte uteslutas. Studien tog inte hänsyn till den ned- brytning av vissa ämnen som sker i . Inte heller kunde eventuella hälsoeffekter beräknas. Riskbedömningen utgör således inte ett mått på konstaterade effekter, men kan ändå vara viktig som utgångspunkt för bedömningar kring slamspridning.126 En aktuell genomgång av förekomsten av organiska miljögifter i avloppsslam genomfördes –2018 vid 18 norska reningsanlägg- ningar. Studien var en uppföljning av tidigare liknande studier och genomfördes med stöd av Miljødirektoratet, branschorganisationen och medverkande reningsanläggningar. 122Arbets- och miljömedicin, (2013). Sammanfattning av kunskapsläget kring hälso- risker med slamspridning på . 123Österås et al. (2015). Screening of organic pollutants in sewage sludge amended arable soils. 124Hörsing, H. (2018). Avloppsslam på – vad behöver vi veta om oönskade orga- niska ämnen? Svenskt Vatten Utveckling. 125Klima- og forurensningsdirektoratet (2012). Noen miljøskadlige stoffer i avløppsslam – forekomst og miljørisiko. TA-3005/2012. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam i som ett viktigt underlag för att följa trenderna av olika ämnen i avloppsslam och kommer att få betydelse i de fortsatta diskussionerna kring lämplig gränsvärdessättning. För flera typer av ämnen kunde påtagliga minskningar påvisas , men även motsatsen förekom. Stor variation i halter kunde också noteras för vissa organiska ämnen mellan olika reningsanläggningar.127 Diskussionen om miljögifter i avloppsslam sker inte sällan fri- kopplat från överväganden kring den samlade exponering som män- niska och miljö utsätts för. Vattenmyndigheterna konstaterar att många metaller och organiska miljögifter enligt tillgängliga övervak- ningsdata har uppvisat en nedåtgående trend i avloppsvatten . Nya miljöskadliga kemikalier tillkommer emellertid kontinuerligt och påverkan från diffusa källor i urban miljö kopplat till avloppsvatten bedöms därför öka, enligt vattenmyndigheterna. I det åtgärdsprogram som föreslås betonas på nivå den prövning och tillsyn av verksamheter som påverkar vattenmiljön och är av stor betydelse för möjligheterna att följa miljökvalitetsnor- merna för vatten.128 Tillsyn av miljöfarliga verksamheter behöver bedrivas i större omfattning, vilket även anknyter till det uppströms- arbete som va-huvudmännen bedriver. Uppdaterad kunskapsöversikt på uppdrag av utredningen Utredningen om giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avlopps- slam har i ett särskilt uppdrag låtit genomföra en uppdaterad kunskapsöversikt om organiska hälso- och miljöfar- liga ämnen i avloppsslam. Utredningen såg behov av att kunskaps- läget uppdateras, i första hand avseende ackumulering och risker av slamspridning på . Denna typ av kunskaper behövs för utformning av ett nytt regelverk för slam- spridning som krävs till en mer permanent reglering träder i kraft. Arbetet inleddes med en förstudie.129 Den 127Blytt, L. D. och Stang, P. (2019). Organiske miljøgifter i norsk avløpsslam – Resultater fra undersøkelsen i 2017/18. Även i engelskspråkig version, Report 248, 2018. 128Vattenmyndigheterna (2018). Åtgärdsprogram 2018–2021 för nya prioriterade ämnen i ytvatten och PFAS i grundvatten för Södra vattendistrikt – Åtgärder riktade till myndigheter och kommuner samt konsekvensanalys. 129Elert, M. m.fl. (2018). Förstudie inför kunskapsöversikt om organiska miljö- och hälso- farliga ämnen i avloppsslam. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam påföljande huvudstudien130 ska närmast ses som en sammanställning av det arbete och de kunskaper som vuxit fram kring organiska miljögifter, analyser, riskvärde- ringar, eventuella nya ämnen eller ämnesgrupper med ett samlat syfte att vid behov uppdatera den riskvärdering som skedde 2013. I förstudien konstaterades bland annat att flera olika undersök- ningar och riskvärderingar genomförts kring spridning av avloppsslam på . Ett problem var den stora mängden kemikalier som kunde förekomma i slam, kemikalieanvändningen i samhället är också mycket föränderlig. De beräkningar som gjorts visar i många fall acceptabel överensstämmelse mellan modellresultat och analyser av halter i slam för kemiska ämnen. Svårigheterna har visat sig större då det gäller att prediktera halter i jord och upptag i växter. Det innebär att det finns behov av återkommande övervak- ning, listning och bedömning av vilka ämnen som förekommer i slammet samt bedömning av eventuella effekter på hälsa och miljö, inte minst då det gäller kombinationseffekter. Flera aktuella under- sökningar visar att viss ackumulering sker av mer persistenta/mindre rörliga miljögifter, PFAS-ämnen, PAH och PCDE. Sammanfatt- ningsvis kan dock noteras att det upptag i grödor som påvisats varit litet och att genomförda riskbedömningar visar att nivåerna ligger långt under de som kan vara farliga för människor. Kemaktas huvudstudie131 på uppdrag av utredningen genomfördes i form av en mer fullständig genomgång av kunskapsutvecklingen . Översikten avsåg information om kritiska ämnen, toxi- citet för människor, påverkan på mark- och vattenmiljö och deras förmåga att tas upp av växter och djur. Ämnen som kan förekomma i slam diskuterades, t.ex. organiska ämnen med etappmål enligt NV, som BDE-209, dioxin, klorparaffiner, PCB och PFOS, kompletterat med ämnen som identifierats i senare utvärderingar, som myskämnen och läkemedel. I arbetet ingick även en granskning av den metodik som användes vid tidigare riskbedömning 2013 utifrån nytillkommen information. Översikten byggde på för myn- digheter i och EU tillgänglig information om ämnens fysi- kalisk-kemiska, toxikologiska och ekotoxikologiska egenskaper. 130Elert, M. m.fl (2019). Kunskapsöversikt om organiska miljö- och hälsofarliga ämnen i av- loppsslam. Kemakta AR-2019-28, . Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam I huvudstudiens slutrapport sammanfattas trender för ett antal ämnen som analyserats i avloppsslam . Sammanfattningen täcker in både de ämnen som föreslog skulle regleras, men även andra ämnen som regelbundet analyserats i slam. Analy- serna visade att många av de ”klassiska” organiska miljögifterna, som PCB och tributyltenn, tillbaka uppvisar en trend med minskande halter. De halter som uppmätts i screeningundersök- ningar ligger under de gränsvärden som Naturvårds- verket tidigare föreslagit. Halterna av många övriga ämnen/ämnes- grupper visar också en generellt nedåtgående trend, t.ex. klorbensener, alkylfenoler och triklosan. Bromerade bifenyletrar och även oavsikt- ligt bildade ämnen som dioxin visar på sakta minskande halter. Ämnen som inte visade någon tydlig minskande trend och i vissa fall en viss ökning var PPDE-209, PFOS, Ciprofloxacin, dibutyltenn och monobutyltenn, organiska fosfater och ftalater. I kunskapsöversikten diskuteras även den metodik som användes vid den riskbedömning som låg till grund för slutsatser och förslag 2013. Metodiken byggde på vedertagna meto- der för beräkning av risker, men innebar trots det stora osäkerheter både vad gäller metodik och data. Riskbedömningen behandlade ett relativt begränsat antal skyddsobjekt, människor som exponeras genom föda, markmiljön och ytvatten. Andra exponeringsvägar för människor samt skydd av andra delar av ekosystemen (djur som vis- tas vid ) behandlades inte på ett heltäckande sätt. Granskning skedde även av de viktigare parametrar som användes 2013 för att beskriva organiska ämnens uppträdande, toxicitet och ekotoxicitet. En stor mängd data om de olika ämnenas kemiska, toxiska och ekotoxiska egenskaper används i riskbedömningen. Kunskaps- översikten visar att det förekom stora osäkerheter vad gäller data för ämnens rörlighet, nedbrytning, toxicitet och ekotoxicitet och att det i många fall kommit fram ny information som skulle kunna påverka riskmodellen. Riskbedömningar av organiska ämnen i slam som nyttjas som gödselmedel på är allmänt sett behäftade med en rad osäkerheter. Olika riskbedömningar som genomförts har kommit fram till delvis olika slutsatser om vilka ämnen som är kri- tiska, liksom då det gäller säkerhetsmarginaler. Bakomliggande orsaker till detta är modellernas grundantaganden, men främst valet av stude- rade parametrar. En mer genomgripande datagenomgång skulle behöva göras, i kombination med en bedömning av osäkerheter i Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam Riskbedömningar för spridning av avloppsslam på bör också utökas med fler ämnen, särskilt ämnen som bedöms få ökad användning och där kunskaperna om negativa effek- ter ännu är begränsade. En kritisk sådan grupp är läkemedelsrester som kan förekomma i slam med en stor mängd biologiskt aktiva ämnen. Nya metoder bör också tas fram avseende ämnesegenskaper. En rad sådana metoder är under utveckling inom det generella kemikaliearbetet. Användning av sådana metoder innebär viss fort- satt osäkerhet och resultat för många ämnen kan därför bli mer indi- kativa. Det kan visa sig lämpligt att framtida riskbedömningar täcker in ett större antal skyddsobjekt och exponeringsvägar. Trots de redovisade osäkerheterna, bör beslut om framtida använd- ning av slam på inte endast baseras på riskbedömningar kring föroreningarna i slam. En reglering behöver även relateras till alternativa scenarier och risker kopplade till alternativa gödselmedel, som stallgödsel. En sammanfattande bedömning var också att rela- tivt stora marginaler fanns. Ett totalt förbud mot användning av slam på kunde därför inte motiveras, enligt Kemakta. En bidra- gande orsak till att de beräknade riskerna är små är att mängden slam som tillsätts vid en giva är liten, av den totala mängden jord i rotzonen. Ett förbud kan vidare leda till att driv- kraften minskar för att reducera mängden farliga ämnen som hamnar i slammet. Fortsatt spridning ger dock anledning att införa reglering av vissa ämnen. Den stora mängden kemikalier som förekommer i samhället och i avloppsslam gör det svårt att identifiera kritiska ämnen för sådan reglering. Gränsvärden för klassiska miljögifter, som är under utfasning, bedömdes som mindre meningsfulla jämfört med vissa andra ämnen. Bland ämnen som kan lämpa sig för reglering nämndes PFOS och andra perfluorerade ämnen, klorparaffiner och alkylfenoler. En reglering bedömdes också behöva ses över regel- bundet, om möjligt inom ramen för ett mer övergripande kemikalie- arbete i och inom EU.132 Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam Utredningen har även tagit del av erfarenheter inom den genomförda utredningen och gruppvis han- terring av ämnen. Kunskapen om kombinationseffekter vad gäller organiska ämnen är bristfällig. Utredningen sammanfattar erfaren- heter från forskningen inom området och diskuterar legala strategier för framtidens kemikaliekontroll som möjliggör att hänsyn mer genomgående kan tas till förekommande kombinationseffekter. Sådana exempel kan gälla blandningar av kemikalier som frisläpps från en gemensam källa, som produktions-, transport-, konsumtions-, återvinnings- eller avfallsbehandlingsprocesser. Test- ning har tidigare rutinmässigt skett genom biomonitorering av komplexa utsläpp av kemikalier från olika (punkt)källor, till exempel utgående vatten från ett avloppsreningsverk. Sådan effektbaserad övervakning genomgår nu en snabb utveckling som komplement till kemiska analyser. Bakomliggande syften är att identifiera när effek- ten av blandningar avviker från generella antaganden om additivitet (det kan gälla synergistiska eller antagonistiska effekter), samt att bedöma toxiciteten hos blandningar av kemikalier vars samman- sättning är okänd. Traditionellt har risker för skadliga ämnen adde- ras vid beräkning av riskkvoter. Det har inom den aktuella utred- ningen inte beräknats sådana riskkvoter för ämnen eller grupper av ämnen i avloppsslam men blandningar av skadliga ämnen konstateras rent generellt kunna utgöra problem. Till de allmänna principerna för riskhantering hör försiktighetsprincipen samt principen om att förebyggande åtgärder bör vidtas, att miljöförstöring företrädesvis bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala. Detta utgör en grund för EU:s miljöpolitik och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.133 En aktuell finsk riskvärdering publicerades som grund för det fortsatta arbetet i . Hälsoriskerna bedömdes där som låga då det gäller skadliga metaller, organiska föreningar och tarmbakterier, om slammet behandlats på lämpligt sätt. Behov av mer forskning påtalades då det gäller effekterna av mikroplaster och antibiotika- resistens för hälsa och miljö. Även andra källor än slam bedömdes som relevanta i sammanhanget. Det gällde t.ex. spridning av mikro- plaster från vägar och spridning av antibiotikaresistens genom anti- Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam biotikaanvändning inom djurhållningen. Då det gäller miljön påta- lades potentiella störningsrisker beträffande organiska ämnen, t.ex. i samband med nyttjandet av anläggningsjord.134 Seminarium om miljö- och hälsofarliga ämnen i avloppsslam Utredningen anordnade i anslutning till den kunskapsöversikt som togs fram under arbetet även ett seminarium om miljö- och hälso- farliga organiska ämnen i avloppsslam. I seminariet deltog represen- tanter från centrala myndigheter, forskningsinstitutioner och andra aktörer. Bland annat diskuterade behovet av utvecklade testmetoder, som nya s.k. biotester. Dessa har främst anpassats för akva- tiska miljöer, där biologiska effekter kan bedömas för en samlad exponering av ämnen. Det ger mer rättvisande bedömningsunderlag för blandningar av ämnen, men innebär svårigheter att identifiera särskilt kritiska komponenter. Fastställda gränsvärden för enskilda ämnen bedömdes vid seminariet som en fortsatt menings- full väg då det gäller att ytterligare säkra framtida slamkvalitet. Grup- per av problematiska ämnen kan identifieras, vilket även präglar sub- stitutionsarbetet. Skilda synpunkter på slamspridning kom till ut- tryck. Det är vidare viktigt att inte bryta kretsloppstanken, vilket kan motivera fortsatt nyttjande av näringsämnen och kol från kvali- tetsgranskat slam på . Full säkerhet kan aldrig uppnås, det är också viktigt att inte överreglera områden där ett frivilligt för- bättringsarbete pågår (främst Revaq). Återkommande kontrollsta- tioner bedömdes vara en verkningsfull väg att successivt öka trygg- heten i systemet. Läkemedel utformas för att ge biologiska effekter, är ofta stabila och därför inte sällan problematiska genom att de fortsatt stannar kvar i miljön efter att ha passerat avloppsreningsverken. Fördelning och reningsgrad av olika läkemedel i svenska avloppsreningsverk har stu- 134Vieno, N. m.fl. (2018). Puhdistamolietteiden sisältämien haitta-aineiden aiheuttamat riskit lannoitekäytössä. Luonnonvarakeskus, , , 58/2018. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam derats av IVL, som även följt preparatens vidare väg till slamgödslad . Kompletterande studier genomfördes av förekomst av läkemedlen i markvatten, därtill adsorptionstester från läkemedel till jord i laboratoriemiljö. Studierna genomfördes för att öka kunska- pen kring läkemedel i miljön som ett led i den granskningsprocess som svenska läkemedelsföretag omfattas av.135 Resultatet av studien tyder på att de läkemedel som studerats fastläggs i jord för att med tiden brytas ned på plats.136 gav 2017 som följd av ett regeringsuppdrag en översikt då det gäller tekniker för hantering av läkemedelsrester. Ett brett spektrum av lämpliga åtgärder redovisades i hela kedjan från utveckling av nya läkemedel, tillverkning, användning, hantering av rester till utsläpp i miljön. Utredningen angavs vara ett steg på vägen mot införandet av avancerad rening på avloppsreningsverk. I utred- ningen redovisades att cirka en fjärdedel av de läkemedelsrester och metaboliter som kommer till avloppsreningsverken renas bort, dvs. avlägsnas från vattenfasen via nedbrytning eller via överföring till slamfasen. Läkemedelsrester med miljöfarliga egenskaper passerar därför i hög utsträckning opåverkade genom avloppsreningsverken och når vattenmiljön i recipient. Vissa av de avancerade reningstek- niker som diskuteras innebär en ökad kontaminering av slammet, förutsatt att nedbrytningsprodukter från denna process förs tillbaka in i reningsverket eller till slamfasen. Det skulle kunna påverka av- loppsslammets kvalitet inför t.ex. spridning på jordbruksmark. De reningstekniker som beskrivs ger i vissa fall även anledning att upp- märksamma ökade arbetsmiljörisker, t.ex. vid hantering av ozon och dammande material.137 Ozon utgör annars en beprövad metod för att åtgärda problem med läkemedelsrester. Exempel på aktuella större anläggningar är det nya reningssteg som Tekniska verken i Lin- byggde för att ta bort läkemedelsrester och även resistenta 135Under senare år har läkemedelsföretag etablerade på svenska marknaden haft möjlighet att publicera miljöinformation om sina produkter på webbportalen . Innan miljö- informationen görs offentlig granskas den av en extern part (IVL ). 136Magnér, J. m.fl. (2016). Fate of pharmaceutical residues – in sewage treatment and on farmland fertilized with sludge. 137Naturvårdsverket (2017). Avancerad rening av avloppsvatten för avskiljning av läkemedels- rester och andra oönskade ämnen. Behov, teknik och konsekvenser. Hänvis- ning görs till primärreferensen Baresel m.fl. (2017), Tekniska lösningar för avancerad rening av avloppsreningsvatten, IVL , , på uppdrag av Natur- vårdsverket. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam bakterier ur avloppsvattnet med hjälp av ozon. av inkommande läkemedelsrester renas på detta sätt.138 Studier har även genomförts kring läkemedelsrester och källsor- terande avfallssystem. Växtnäringsämnen i källsorterat toalettavfall, till exempel klosettvatten och latrin från torrtoaletter, kan återvinnas och användas som gödningsmedel på . Studien inriktades på nyttjande av stabiliserat och hygieniserat material, för att få en uppfattning om eventuella risker vid spridning genom upptag av läkemedel i olika grödor, ackumulering i mark och läckage till mark och vatten. Rester från drygt 40-talet läkemedel inom olika terapeu- tiska områden analyserades. Den teoretiska dosen läkemedelsrester var nivåmässigt i paritet med motsvarande halter vid gödsling med avloppsslam. Modellberäkningar visade att huvuddelen av läkemed- len bryts ner . Det förekom viss ackumulering av läke- medel i jorden men endast försumbara upptag i grödan, vete och morötter. Vissa studier kring effekterna av gödsling med källsorte- rade fraktioner har också gjorts genom simuleringar. Det har då bedömts att exponeringen via intag av grödor odlade på klosett- vattengödslad åker är försumbar. Beräkningar visade t.ex. att för att nå en totalmängd motsvarande lägsta dagliga dos som förskrivs medicinskt av läkemedlet Losartan (används vid högt blodtryck och hjärtsvikt), skulle en vuxen behöva äta gödslat vete eller morötter i minst 21 000 år.139 lämnar i en rapport till regeringen vissa för- slag som ska leda till minskade miljöeffekter av utsläpp av aktiva läke- medelssubstanser. Förutom begränsningar i utsläpp av aktiv substans vid produktionsanläggningar för läkemedel, föreslås att EU-lagstift- ningen ska inkludera miljöhänsyn för att tillse att mer riskminsknings- åtgärder ska kunna vidtas. Nationella styrmedel och miljökriterier be- höver enligt myndigheten också utvecklas för att möjliggöra att miljöhänsyn ska kunna tas vid användning av läkemedel. En förändring bör också ske i utvecklingen för att få produkter med mindre miljöpå- verkan.140 138www.tekniskaverken.se/om-oss/anlaggningar/avloppsreningsverk, . 139Levén, L. (2016). Läkemedel i källsorterat klosettvatten och latrin – behandling och risker. , kretslopp och avfall nr 54. 140Läkemedelsverket (2018). Handlingsplan för hur ska verka för att nå miljömålen. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam De tidigare riskbedömningar som lämnades i samband med Natur- vårdsverkets rapportering visar i huvudsak låg toxicitet för marklevande organismer som följd av läkemedelsrester i avloppsslam. Antalet genomgångna studier var dock begränsat.141 Behovet av ytterligare kunskap ligger bakom fortsatta svenska studier kring läkemedelsrester i avloppsslam och hur nedbrytning fortgår . Forskningen bedrivs av SLU och IVL i samverkan och med finansiering från va-branschen. Olika varianter på lagring och behandling av avloppsslam studeras.142 Kommissionen och har i olika strategipapper behandlat frågan om hur problemen kring läkemedelsrester i miljön kan han- teras. En rad insatser av preventiv art förespråkas, som gäller ökad kunskapsutveckling, insatser för att begränsa olämplig design, till- verkning, marknadsföring och användning av läkemedel. S.k. End- of-pipe åtgärder bör endast ses som komplementära och inriktade på konkreta spridningskällor. Det framhålls att uppgradering av re- ningsanläggningar och anknytande infrastruktur inte ses som en hållbar strategi i en långsiktig resurshushållning. Kunskapsluckorna behöver uppmärksammas då det gäller kostnadseffektiva metoder för att reducera läkemedelsrester i bland annat stallgödsel och av- loppsslam för att möjliggöra nyttjandet i en cirkulär ekonomi.143