sou · H8B336 · 2020-06-24 00:00:00 — Målet är att, såväl lokalt som nationellt, följa upp befolkningens förtroende, upplevelse av tillgång till sjukvård och inställningar i olika frågor som underlag för att föra demokratisk dialog och identifiera förbättringsområden. Befolk- ningens syn på hälso- och sjukvården är ett viktigt perspektiv att ha med i arbetet med att planera, leda, styra och förbättra regionernas verksamhet. Hur invånarnas uppfattning utvecklar sig är intressant i relation till förändringar som görs i form av olika beslut, reformer och insatser som syftar till att förbättra för befolkningen. Undersökningen genomförs på uppdrag av samtliga regioner. Arbetet samordnas av SKR.6 Nationell är ett samlingsnamn för återkommande natio- nella undersökningar av patientupplevelser inom hälso- och sjuk- vården där regionerna är huvudman. Genom att delta i Nationell får patienter möjlighet att berätta om och svara på frågor rörande sina erfarenheter och upplevelser av hälso- och sjuk- vården. Resultaten används för att förbättra och utveckla hälso- och sjukvården utifrån ett patientperspektiv, samt som ett underlag för jämförelser mellan vårdenheter och ett redskap för styrning och ledning. Även denna undersökning samordnas av SKR.7 Nationell kommer att utgöra en del av en nationell plattform för patientrapporterade mått som är under utveckling.8 6www.skr.se (hämtad 19.12.16). 7www.skr.se (hämtad 19.12.16). 8Samtal med SKR . Nationell uppföljning och analys Enkäter som har fokus på hälso- och sjukvård Enkät Öppna jämförelser hälso- och sjukvård var första året som den kommunala hälso- och sjukvården hade en egen separat enkät Öppna jämförelser. Se vidare om Öppna jämförelser under avsnitt 9.2.3. Frågorna har varit inbakade i enkäten för äldreomsorg. Enkäten ÖJ hälso- och sjuk- vård innehåller frågor bl.a. om kommunen erbjuder multiprofes- sionella demensteam och enkel fotundersökning för personer med diabetes (patienter som har hemsjukvård eller bor i särskild boende- form enligt socialtjänstlagen eller lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade). Inom brukarundersökningen Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? som riktar sig till alla som har hemtjänst eller bor i särskilt boende, finns det några frågor som handlar om mer vårdande insatser. Inom enkäten för särskilt boende finns frågorna: •F21 Hur lätt eller svårt är det att få träffa sjuksköterska vid behov? •F22 Hur lätt eller svårt är det att få träffa läkare vid behov? Inom enkäten för hemtjänst finns frågor om hjälpmedel, dessa frågor ställdes första gången . •F21 Använder du något/några hjälpmedel som du fått föreskrivit från kommunen eller ? •F22 Om du använder något/några hjälpmedel: Underlättar ditt/ dina hjälpmedel din vardag? Det finns många olika presentationsplattformar för att tillgäng- liggöra och presentera data, såväl nationella som regionala och lokala. Plattformarna återfinns både hos staten och sjukvårdshuvud- männen, då främst hos SKR. Två plattformar med en bred ansats är Nationell uppföljning och analys Vården i siffror respektive Kolada, som beskrivs närmare nedan. Vidare finns en stor mängd rapporter som använder sig av eller tar sin utgångpunkt i datakällor, som utgör ett underlag i den nationella uppföljningen. Många av rapporterna publiceras av de statliga myn- digheterna. En av de mer omfattande är Öppna jämförelser, som be- skrivs närmare nedan. Några myndigheter har enligt sina instruktioner i uppdrag att publicera breda rapporter inom sina ansvars- områden, se vidare avsnitt 9.3. Vården i siffror är en plattform i form av en webbapplikation som har funnits där aktuella nationella indikatorer om hälso- och sjukvårdens kvalitet och effektivitet samlas. Den bygger på data från en mängd olika källor, såväl från som statliga register och undersökningar. Vården i siffror finansieras gemen- samt av regionerna, men utvecklas och drivs av SKR. Vården i siffror uppdateras löpande och på så låg enhetsnivå som möjligt. Tanken är att den öppna publiceringen ska ge faktaunderlag för analys och dialog om vårdens kvalitet. Den främsta målgruppen är personer som arbetar med hälso- och sjukvårdens ledning, styr- ning och planering. Vården i siffror riktar sig också till andra som är intresserade av hälso- och sjukvårdens kvalitet och utveckling, t.ex. politiker, tjänstemän, patientföreträdare och analytiker.9 Kolada är en statistikdatabas för kommuner och regioner som har funnits . Kolada innehåller cirka 5 000 nyckeltal som kan användas som underlag för analyser och jämförelser, t.ex. kan det handla om resurser, volymer och kvalitet i kommuners och regioners alla verksamheter. Nyckeltalen bygger ofta på nationell statistik från de statistikansvariga myndigheterna, men också på uppgifter från andra källor. Kolada ägs av den ideella föreningen för främ- jande av kommunala analyser (RKA). Staten och SKR är föreningens 9www.skr.se (hämtad 19.12.16). Nationell uppföljning och analys RKA:s uppdrag är att underlätta uppföljning och analys av olika verksamheter i kommuner och regioner.10 En viktig satsning för att öka tillgängligheten av data gjordes 2006 när SKR och gav ut den gemensamma rapporten jämförelser om hälso- och sjukvårdens kvalitet och effek- tivitet. Genom Öppna jämförelser utvecklades en ny typ av öppenhet om sjukvårdens resultat i . Öppna jämförelser har publicerats både som en årlig rapport och som rapporter på ett antal specifika teman. Öppna jämförelser finns även för område. Öppna jämförelser är systematiska och fortlöpande jämförelser base- rade på resultatindikatorer. Syftet med Öppna jämförelser är att utgöra ett faktabaserat underlag i den offentliga debatten om hälso- och sjukvårdens respektive kvalitet och effektivitet samt att stimulera arbetet med förbättringar i hälso- och sjukvården och . Öppna jäm- förelser bygger på data utifrån ett stort antal indikatorer. Infor- mationen finns öppet tillgänglig för alla, dels via de rapporter som publiceras, dels via ett webbaserat jämförelseverktyg på Socialstyrel- sens webbplats. I verktyget kan den som är intresserad söka statistik och jämföra denna mellan till exempel regioner eller sjukhus. Vårdanalys publicerade 2012 en utvärdering av den årliga rapporten jämförelser av hälso- och sjukvårdens kvalitet och effek- tivitet och effekterna av denna rapport. 11 En slutsats som drogs i utvärderingen var att Öppna jämförelser hade stärkt förutsättningarna för att förbättra kvaliteten i hälso- och sjukvården. Myndigheten pekade på att hälso- och sjukvårdens resultat genom Öppna jäm- förelser hade blivit mer tillgängliga, särskilt för landstingsledningar. Genom Öppna jämförelser fick landstingsledningarna tillgång till information om vårdens medicinska resultat. hade de fram- för allt varit hänvisade till kostnadsdata och strukturella mått, t.ex. antal vårdplatser. Myndigheten menade att förändringen innebar att politiker och tjänstemän nu kunde föra en bättre dialog med pro- fessionerna om vårdens innehåll och det underlättade för besluts- 10www.kolada.se (hämtad 19.12.16). 11Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Grönt ljus för öppna jämförelser? Nationell uppföljning och analys fattare att ställa krav på förbättrade resultat. De konstaterade också att Öppna jämförelser ger ett underlag för att ta strategiska beslut om vilka förbättringsområden som bör prioriteras. En annan slutsats som drogs i utvärderingen var att Öppna jämförelser hade medfört en ökad transparens avseende vårdens kvalitet. menade myndigheten att presentationsformen inte var lämplig för allmänhet och media. Informationen var för svårtolkad för att skapa full trans- parens. Myndigheten konstaterade vidare i sin rapport att organisa- tionen för Öppna jämförelser behövde utvecklas. De noterade att SKR:s och olika roller och intressen ledde till olika huvudfokus i arbetet vilket i sin tur resulterade i bland annat upplevd otydlighet om roller och ansvar inom projektorganisationen. Samarbetet mellan SKR och med de tryckta rap- porterna på hälso- och sjukvårdsområdet avslutades i och med rap- porteringen 2014. Därefter har arbetet fortsatt under andra former.12 Hälso- och sjukvårdsrapporten – öppna jämförelser publicerar SKR en rapport som heter Hälso- och sjuk- vårdsrapporten – öppna jämförelser. Rapporten har ett par olika syften. Ett är att på några centrala områden ge en komprimerad bild av utvecklingen i svensk sjukvård, med stöd av så aktuella data som möjligt, normalt till och med föregående år. Ett annat syfte är att presentera tematiska resultatöversikter, där regioner jämförs med varandra. Dessa återkommande öppna kvalitetsjämförelser avser vara ett stöd för regionernas arbete med kvalitetsförbättringar i hälso- och sjukvården.13 Vård- och omsorg om äldre – öppna jämförelser Ett exempel på en rapport som speglar det kommunala perspektivet är Öppna jämförelser Vård och omsorg om äldre. SKR publicerade denna rapport första gången och den redovisade bl.a. indi- katorer om stroke och fallskador. Mellan åren 2010–2017 tog SKR och fram en gemensam rapport på området med cirka 12www.vardenisiffror.se (hämtad 19.10.02); (hämtad 19.10.02). 13Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) Hälso- och sjukvårdsrapporten respektive 2019. Nationell uppföljning och analys 30 indikatorer och 15 bakgrundsmått som speglade både vårdens och /omsorgens kvalitet eller upplevda kvalitet. ges rapporten, med viss förändring i innehållet, ut av . 9.2.4Svensk hälso- och sjukvård i en internationell kontext Uppföljning av svensk hälso- och sjukvård görs också i jämförelse med andra länder. Det finns flera organisationer som regelbundet ger ut rapporter och gör sammanställningar där olika aspekter av hälso- och sjukvården jämförs mellan länder. Nedan presenteras några av dessa rapporter och organisationer. International Health Policy Survey – IHP Studien (IHP) genomförs år- ligen. Studien genomförs i samarbete med den amerikanska stiftel- sen . har deltagit i undersökningen . genomför till- sammans med 11 länder jämförande undersökningar för att ge underlag till förbättrat beslutsfattande inom hälso- och sjukvårds- området. Övriga deltagande länder är , , , , , , , , Stor- och . Fokusgrupperna i undersökningarna varierar med ett treårsintervall. Dessa är befolkningen, patienter samt läkare i primärvården. undersökte genom en enkät till primärvårdsläkare hur läkarna i de olika länderna ser på hälso- och sjukvården. Health at a Glance har i uppdrag att främja förbättringar i medlemsländernas hälso- och sjukvårdssystem. Inom ramen för upp- draget tas flera rapporter fram, varav Health at a Glance är den kanske mest uppmärksammade. Rapporten tas fram av och ska ge beslutsfattare, intressegrupper och vårdpersonal jäm- förbara faktauppgifter och insikter i hälso- och sjukvården i med- Nationell uppföljning och analys Rapporten ges också ut i en version som enbart om- fattar länder i , men som även inkluderar europeiska länder som inte är OECD-medlemmar. Denna benämns Health at a Glance: Europe och tas fram i samarbete med . Rappor- terna baseras på statistik från respektive lands statistikmyndigheter. Sammanlagt baseras rapporterna på cirka 80 olika indikatorer. Inom EU pågår flera parallella processer som involverar jämförelser mellan medlemsstaterna. Nedan några exempel. State of health in the EU of health in the EU eller Hälsotillståndet i EU som det heter på svenska, består av tvååriga cykler i fyra delar. Den första delen utgörs av rapporten at a Glance: Europe som tas fram isamarbete mellan och (se ovan). Denna rapport inleder varje cykel med en övergripande utvärdering av EU- ländernas hälso- och sjukvårdssystem. Den andra delen utgörs av landspecifika hälsoprofiler som analyserar problem och fördelar med EU-ländernas hälso- och sjukvård. Den tredje delen utgörs av en kompletterande rapport som publiceras tillsammans med landspro- filerna och tar upp några av de viktigaste förändringarna i vården. Den fjärde och slutliga delen utgörs av att EU-ländernas hälsomyn- digheter kan be om utbyten med exper- terna bakom rapporterna för att diskutera resultat och eventuella åtgärder. Initiativet ger medlemsstaterna bättre faktaunderlag. EU- kommissionen får i sin tur data och politiska analyser som kan bidra till EU-samarbetet, t.ex. underlag till landrapporterna inom den europeiska planeringsterminen, se nedan.14 14ec.europa.eu/health/state/summary_sv (hämtad 20.01.08). Nationell uppföljning och analys Den europeiska planeringsterminen – årliga jämförelser och rekommendationer Den europeiska planeringsterminen är en årscykel som utgör ramen för samordningen av den ekonomisk politiken mellan EU-länderna. Inom ramen för denna årscykel publiceras bl.a. landrapporter, en för varje medlemsstat. På basis av landrapporterna samt övrig analys och dialog med medlemsstaterna presenterar förslag till landspecifika rekommendationer, dvs. rekommenda- tioner riktade till respektive medlemsstat om vilka reformåtgärder som bör vidtas. Kommissionens förslag diskuteras medlemsstaterna emellan och beslutas formellt av . Medlemsstaterna granskar också varandras reformer i så kallade peer reviews innan beslut om nya rekommendationer fattas. Rekommendatio- nerna omfattar huvudsakligen områdena ekonomi, sysselsättning, utbildning, socialpolitik och hälso- och sjukvård. Rekommendatio- nerna på hälso- och sjukvårdsområdet läggs främst i ljuset av att med- lemsstaternas hälso- och sjukvårdssystem väsentligt påverkar den finansiella stabiliteten i medlemsstaternas offentliga finanser. Pro- cessen är i praktiken en kombination av styrande beslut och rent ömse- sidigt lärande. Performance Assessment (HSPA) Expertgruppen för Performance Assessment är ett frivilligt samarbete mellan EU-medlemsstater och EU-kommis- sionen där deltagande länderna gemensamt beslutar om områden att studera närmare. Även , , WHO:s europakontor och European Observatory deltar i arbetet. Expertgruppen etablerades 2014. Fokus för arbetet är hur olika aspekter av hälsosystemen i länderna kan följas upp och utvärderas. Länderna beskriver i gemen- samma rapporter sina ansatser och utvecklingsarbeten för uppfölj- ning på systemnivå. Områden som har beskrivits på detta sätt är bland annat kvalitet, integrerad vård och omsorg, primärvård samt effektivitet. En viktig aspekt av gruppens arbete är fokus på att ut- veckla lärande mellan medlemsländerna, till skillnad från olika typer av indikatorbaserade jämförelser och rankingar.15 15www.sciencedirect.com/science/article/pii/S0168851019300272 (hämtad 20.01.08). Nationell uppföljning och analys Observatory on and är en organisation som stödjer och främjar evidensbaserat beslutsfattande inom hälso- och sjukvården, bl.a. genom omfattande analyser och jämförelser av hälso- och sjukvårdssystemens utveckling i . Organisationen är ett samarbete mellan bl.a. WHO, EU-kommis- sionen, , , , , , och . Den har givits en organisatorisk hemvist på WHO. and () är organisationens webbaserade plattform som ger en detaljerad beskrivning av hälso- och sjukvårdssystemen i snart alla europeiska länder. Plattformen ska uppdateras kontinuerligt och ge aktuell in- formation om reformer och politiska initiativ som pågår eller är under utveckling i de olika länderna. Syftet är att beslutsfattare, praktiker och forskare ska kunna följa, förstå och dra nytta av de olika förändringar och innovationer som sker i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen i Europa.16 De nordiska länderna samarbetar bl.a. inom ramen för . Inom den ministerkonstellation som kallas Minister- rådet för social- och hälsopolitik har flera samarbeten etablerats mellan länderna. Mest relevant som bas för jämförelser länderna emellan inom hälso- och sjukvårdsområdet är det nordiska sam- medicinalstatistisk kommitté (Nomesko) som etablerades . Nomesko tillhandahåller dels en data- bas med jämförbar nordisk statistik, dels har de publi- cerat årsrapporter. Statistiken omfattar jämförelser både vad gäller hälsoutfall och hälso- och sjukvårdens organisation och verksamhet. Syftet med samarbetet är att underlätta jämförelser mellan de nor- diska länderna som ett underlag för politiska beslut. Jämförelserna ska bidra till att erfarenheter från ett eller flera nordiska länder kan tas tillvara i övriga delar av . Statistiken används främst av statliga myndigheter i de nordiska länderna men i viss utsträckning även av regioner och kommuner. 16www.vardanalys.se (hämtad 19.12.16). Nationell uppföljning och analys 9.3Närmare om myndigheterna och deras arbete med uppföljning och analys Flera statliga myndigheter med ansvar för hälso- och sjukvårdsfrågor har en uppföljande roll. Att det är flera olika myndigheter som arbetar med uppföljning följer av hur regeringen har valt att organisera och styra sina myndigheter. Regeringen kan, som framgår i kapitel 5, styra sina myndigheter främst genom förordning om instruktion, regler- ingsbrev och särskilda regeringsbeslut. Regeringen kan efterfråga upp- följningsrapporter genom dessa styrinstrument. Det vanligaste sättet som regeringen efterfrågar uppföljnings- rapporter på är genom regeringsuppdrag till berörd myndighet, an- tingen i regleringsbrevet eller i ett särskilt regeringsbeslut. I instruktionen återspeglas myndighetens grundläggande, lång- siktiga uppdrag. Det förekommer att mer specifika uppgifter är reglerade, såsom viss rapportering. Några myndigheter har enligt sina instruktioner i uppdrag att göra årliga lägesrapporteringar. När det t.ex. gäller Inspektionen för vård och omsorg () står det i instruktionen att myndigheten ska lämna en särskild rapport till regeringen med en sammanfattande analys av arbetet med tillsyn, klagomål m.m. som bl.a. ska innehålla de vik- tigaste iakttagelserna, de åtgärder som myndigheten vidtagit med anledning av uppmärksammade brister och slutsatser av tillsynen. ska till regeringen (Social- departementet) lämna in lägesrapporter om individ- och familjeom- sorg, vård och omsorg om äldre, insatser och stöd till personer med funktionsnedsättning samt om tillståndet och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård. ska enligt sin instruktion regelbundet förse regeringen med en folkhälsopoli- tisk rapport samt en rapport om utvecklingen av folkhälsan och dess bestämningsfaktorer. I instruktionen för Vårdanalys står det att myndigheten löpande ska redovisa till regeringen resultatet av sådana analyser, granskningar, uppföljningar och utvärderingar som avses i 1–3 §§ i myndighetens instruktion. Utredningen har försökt att skapa sig en tydligare bild av omfatt- ningen av den uppföljning av hälso- och sjukvården som görs av de statliga myndigheterna med ansvar för frågor inom området. skickade utredningen en enkät till de nio myndigheterna i för styrning med kunskap (se avsnitt 5.2) samt till Vårdanalys. Nationell uppföljning och analys Enkäten handlade om uppföljningsrapporter som hade publicerats och 2018. Av dessa myndigheter angav sju att de hade publice- rat sådana rapporter – , , , , , samt (). ställde utred- ningen fördjupade frågor om uppföljning och analys till dessa sju myndigheter. Vi inleder nästa avsnitt med en övergripande beskrivning av upp- följningen av hälso- och sjukvården baserat på svaren på enkäten till myndigheterna. Därefter beskriver vi hur respektive myndighet arbetar med uppföljning och analys baserat på enkäten samt de för- djupande frågorna. 9.3.1Övergripande kartläggning av hälso- och sjukvårdsmyndigheternas uppföljning Som nämnts ovan har utredningen kartlagt myndigheternas arbete med uppföljning av hälso- och sjukvård genom frågor via en enkät. Syftet var att genom kartläggningen skapa sig en tydligare bild av omfattningen av uppföljningen som görs inom staten av den svenska hälso- och sjukvården. I detta inkluderas även uppföljningar av hälsa och folkhälsa. Enkäten avgränsades till rapporter som myndigheterna har pub- licerat . Enkäten avsåg rapporter där uppfölj- ning var huvudfokus, inte sådana rapporter där uppföljning utgör en underordnad del. Myndigheterna skulle för varje uppföljningsrap- port redovisa om den var egeninitierad eller utgick från ett reger- ingsuppdrag, om uppföljningen hade fokus på hälso- och sjukvård i regioner och/eller kommun, dvs. om det var regioner och/eller kom- muner som följdes upp, samt vad det huvudsakliga syftet med rap- porten var. Vidare skulle myndigheterna redovisa målgrupp, dvs. vem som var den primära mottagaren av rapporten. Det fanns också möjlighet att lämna en kommentar i fritext. Myndigheterna social ut- värdering (SBU), för hälsa, arbetsliv och välfärd (Forte) och Myndigheten för delaktighet uppgav att de inte arbetar med den typ av uppföljning som utredningen frågade efter. De tre myndigheterna ingår därför inte i kartläggningen. De övriga myn- digheterna uppger att de sammanlagt har publicerat 156 uppföljnings- Nationell uppföljning och analys Enkätsammanställningen visar att alla rapporter inte har kunnat kategoriseras exakt utifrån de frågor som utredningen har ställt. Till exempel kan en rapport ha flera likvärdiga målgrupper eller ha ett fokus som inte har efterfrågats i enkäten. Det betyder att den följande sammanställningen inte helt och hållet följer frågorna i enkäten. I sammanställningen har vi valt att särskilt fokusera på regeringen. Av tabell 9.1 framgår bl.a. att en tredjedel (52 rapporter) av de 156 publicerade uppföljningarna är initierade av regeringsuppdrag och antas därmed ha regeringen som primär målgrupp. Utöver det riktas (17 rapporter) av uppföljningarna som inte utgick från specifika regeringsuppdrag, till regeringen. Drygt hälften av rapporterna (87 stycken) har alltså inte regeringen som målgrupp. Detta förhållande skiljer sig lite mellan myndigheterna. Drygt fyra av tio uppföljningar (62 rapporter) riktar sig till besluts- fattare inom region och kommun. En lika stor andel riktar sig till kliniskt verksamma inom hälso- och sjukvården. Sammanställningen visar att en och samma rapport kan ha flera aktörer som målgrupp. Tabell 9.1 Uppföljningar redovisade av myndigheterna i enkäten, fördelning efter regeringsuppdrag, målgrupp och totalt, antal Totalt antal rapporter och 2018 *Utredningen har gjort antagandet att en uppföljning som specifikt görs på uppdrag av regeringen också har regeringen som målgrupp. Avseende fokus i rapporterna visar sammanställningen att 66 rap- porter har fokus på regionernas verksamhet, 37 rapporter har fokus på både regioner och kommuner och 10 rapporter fokuserar på kommunerna. 43 rapporter har ett annat fokus. Se tabell 9.2. Med annat fokus avses t.ex. tandvård, nationellt fokus när det gäller en viss målgrupp såsom äldre, barn och unga eller ett nationellt fokus avseende ett specifikt område, tex. Myndigheterna publicerar också uppföljningsrapporter som har internationella mot- tagare. Exempelvis publicerade och 2018 rapporten in : 2016–2017 season vars mål- Nationell uppföljning och analys grupp var (). publicerade 2018 rapporten and Vaccine shortages questionnaire där de uppger att WHO var ”frågeställare”. publicerade de Questionnaire on pediatric shortages där de uppger att var frågeställare. Tabell 9.2 Uppföljningar redovisade av myndigheterna i enkäten, fördelning efter uppföljningarnas fokus, antal *Inräknat de 12 uppföljningar från som har visst fokus på regioner. **Inräknat den uppföljning från TLV som har vissa analyser på kommunnivå. Vilken typ av underlag får regeringen genom myndigheternas uppföljningar? Bland de uppföljningsrapporter som riktar sig till regeringen finns det två typer som dominerar. Den ena är årligt återkommande övergripande lägesrapportering inom myndighetens ansvarsområde, eller områden. Som exempel kan nämnas och utvecklingen inom hälso- och sjukvård och tandvård, utveckling och IVO:s rapport Vad har sett 2017?. Generellt sett är dessa framtagna på uppdrag av regeringen. Den andra typen av uppföljningsrapporter som riktar sig till regeringen rör utvärdering eller beskrivning av en specifik reform, överenskommelse eller satsning.