sou · H8B322 · 2020-04-29 00:00:00 — Vissa informationsinsatser har redan vidtagits när det gäller hållbart resande etc. Regeringen gav 2016 i uppdrag att samordna omställningen av transportsektorn till fossilfrihet.12 Detta samordningsuppdrag, SOFT, pågick 2016–2019 och genomfördes tillsammans med Transportstyrelsen, , , och . I uppdraget ingick bl.a. att ta fram en strategisk plan för omställningen. Den strategiska planen överlämnades till regeringen och i denna presenterade myndigheterna dels förslag till åtgärder dels åtaganden. Åtaganden är insatser som de sex myndigheterna kan genomföra inom ramen för myndighetsinstruktioner och regleringsbrev. Ett åtagande i den strategiska planen (åtagande 2.4.7) handlar om att ge individer möjlighet att göra medvetna val och öka incitamenten för marknaden att erbjuda klimatanpassade alternativ. Inom ramen för detta åtagande har vissa åtgärder redan 10Naturvårdsverket (2018) s. 20–22. 11Transporteffektivitet innebär att de transporter som utförs är så effektiva som möjligt utifrån energi-, miljö- och ekonomiska perspektiv för att åstadkomma tillgänglighet, hållbarhet och konkurrensförmåga. I ett mer transporteffektivt samhälle kan tillgängligheten öka som mängden trafik som krävs för att uppnå motsvarande tillgänglighet kan minska (jfr prop. 2019/20:65 s. 116–117). 12Regeringen (2015.) Andra sätt att främja motorfordonspooler vidtagits, såsom en uppdatering av som ytterligare information om klimatpåverkan integrerades på webbplatsen.14 Dessa åtgärder är enligt utredningens mening inte tillräckliga och är inte heller specifikt inriktade på motorfordonspooler och deras betydelse i omställningen till ett transporteffektivt samhälle. En faktor som kan utgöra en utmaning för marknaden för motorfordonspooler och deras tillväxt är att människor i allmänhet inte känner till hur stora deras verkliga transportkostnader är, vilket gör att de saknar motivationen att byta till mer ekonomiska alternativ såsom motorfordonspooler.15 Många har också en bristande kunskap om bildelning genom motorfordonspooler. En förutsättning för att bli medlem i en motorfordonspool är ju att man känner till företeelsen och att man har viss kunskap om vad motorfordonspooler är och vad det innebär att vara medlem.16 För att kunna avhjälpa dessa hinder och åstadkomma en förändring krävs att människor får en ökad kunskap i dessa frågor. I detta sammanhang kan enligt utredningens mening kunskapshöjande informationsinsatser spela en viktig roll. Dessa informationsinsatser kan t.ex. fokusera just på ovan angivna områden där bristande kunskap och förståelse kan vara en anledning till att människor väljer att resa med ett privatägt fordon i stället för ett delningsfordon. Informationsinsatserna kan också genomföras för att öka allmänhetens kunskap om varför dagens resvanor och bilberoende inte är hållbara och informera om hur individer kan resa mer hållbart med delningsfordon. Utredningen anser att en eller flera myndigheter bör ges i uppdrag att genomföra dessa kunskapshöjande informationsinsatser. har regeringsuppdrag på området, t.ex. ett uppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande åtgärder för omställning av transportsektorn till fossilfrihet.17 Det är därför lämpligt att även ges detta uppdrag. Eftersom det kommer att röra sig om information till konsumenter bör samarbeta är en reklamfri och oberoende tjänst där du kan jämföra olika bilmodeller avseende ekonomi, miljö, säkerhet och teknik. Bilsvar är ett samarbete mellan och . och Transportstyrelsen har bistått vid framtagandet, se . 14Energimyndigheten (2019), s. 19–23. 15Sarasini & Langeland (2017) s. 15. 16Trivector (2015) s. 29. 17Regeringen (2019b). Andra sätt att främja motorfordonspooler Hallå konsument innehåller information om bilpooler och hållbart resande och det synes naturligt att medverkar i genomförande av uppdraget. Såsom förvaltningsmyndighet på miljöområdet i frågor om bl.a. klimat och luft18 och genom dess centrala roll i miljöarbetet bör också vara med i uppdragets genomförande. En jämförelse kan göras med Textilsmart, en informationssatsning som ska öka konsumenters kunskap om varför dagens textilkonsumtion inte är hållbar med tips om mer hållbara val. Kampanjen genomförs av , och Kemikalieinspektionen och är ett uppdrag från regeringen.19 Att flera myndigheter samarbetar om att ta fram konkreta budskap och går ut med dem på gemensam front kan göra det tydligare för mottagaren och därmed blir det enklare att fatta medvetna beslut.20 Utredningen föreslår därför att regeringen ger i uppdrag att tillsammans med och genomföra en informationssatsning som ska öka kunskapen hos konsumenter om motorfordonspooler och hur motorfordonspoolerna kan bidra till ett mer hållbart resande. Med hållbart resande avses transporter och resande som är effektiva och bra för såväl ekonomi och samhällsutveckling som hälsa och miljö.21 10.3Mobilitet som tjänst (MaaS) och mobilitetsstationer Bedömning: Framväxten och utvecklingen av kombinerade mobilitetstjänster och mobilitetsstationer är av stor vikt för att främja motorfordonspoolernas tillväxt och en viktig del i omställningen till ett transporteffektivt samhälle. En välfungerande kollektivtrafik utgör grunden för hållbar mobilitet. För att kunna erbjuda ett fullgott alternativ till privatägda bilar måste kollektivtrafik och delningstjänster komplettera varandra.22 Här kan 18Jfr 1 § förordningen (2012:989) med instruktion för . 19Naturvårdsverket (2019b) och Regeringen (2017). 20Jfr (2019a) s. 71. 21Sveriges kommuner och landsting & (2010) s. 9. 22Alfredsson, et al. (2019) s. 27. Andra sätt att främja motorfordonspooler konceptet ”Mobilitet som en tjänst” utgöra nyckeln. Detta koncept innebär att resenärer köper eller prenumererar på en kombination av möjligheter till mobilitet i stället för att köpa eller äga egna transportmedel. I kombinerade mobilitetstjänster utgör kollektivtrafiken ryggraden och denna tjänst koppas ihop med t.ex. bilpool, hyrbil, taxi, lånecykel etc. för att täcka resenärernas efterfrågan på resor. Dessa tjänster kan minska användningen av egen bil och öka andelen resande med gång, cykel och kollektivtrafik.23 Konceptet innebär att det blir enklare och smidigare för en resenär att planera, boka och betala sitt resande med olika färdsätt och att förutsättningarna att välja kollektivtrafik, cykel eller gång förbättras.24 Inrättandet av mobilitetsstationer (benämns ibland mobilitetshubbar) kan bidra till att främja motorfordonspoolernas tillväxt och synliggöra dessa i städerna. Mobilitetsstationer erbjuder fysisk integration mellan olika färdmedel genom samlokalisering av bilpooler, cykelpooler och andra tjänster för delad mobilitet vid eller nära knutpunkter för kollektivtrafik. Mobilitetsstationer kan också erbjuda cykelparkering och taxiplatser. Integrerade multimodala mobilitetstjänster som kombinerar fördelarna hos olika mobilitetslösningar kan minska bilanvändningen och de negativa konsekvenser som följer med bilbaserad mobilitet såsom trängsel, föroreningar, buller och olyckor.25 Mobilitetsstationer kan bidra till att minska bilåkandet och övergå till att använda motorfordonspooler i kombination med kollektivtrafik.26 Integrationen mellan olika transportslag kan bidra till en ökad användning av motorfordonspooler.27 Regeringen har i den klimatpolitiska handlingsplanen bedömt att utveckling och införande av konceptet mobilitet som en tjänst kan bidra till att andelen persontransporter som sker med gång-, cykel- och kollektivtrafik eller andra klimat- och yteffektiva transportsätt ökar, som medborgarnas tillgänglighet ökar. Det finns ett flertal pilot- och demonstrationsprojekt på gång i storstadsområden, på landsbygden och i mindre tätorter (prop. 2019/20:65 s. 125 och 126). 23Eklöf (2019) s. 35. 24Trivector (2015) s. 11. 25Miramontes, et al. (2017) s. 1326. 26Miramontes, et al. (2017) s. 1326, 1338 och 1339. 27Jfr et al. (2019) s. 15 och 16. Andra sätt att främja motorfordonspooler Det pågår ett omfattande arbete i för att främja Mobilitet som tjänst.28 Det finns en färdplan för kombinerad mobilitet i , KOMPIS, som togs fram inom ramen för samverkansprogrammet Nästa generations resor och transporter.29 Bakom färdplanen står värdorganisationerna (tillika färdplanens styrgrupp) , , Verket för innovationssystem (), Samtrafiken i och Svensk Kollektivtrafik. Färdplanens syfte är att stödja framväxten av kombinerad mobilitet genom att skapa gynnsamma förutsättningar och minska barriärer för att exempelvis tillgängliggöra data och biljettinterface, utveckla nya affärsmodeller och utvärdera pilotprojekt.30 fick ett regeringsuppdrag att genomföra informations- och kunskapshöjande insatser inom området Mobilitet som tjänst.31 Uppdraget ska genomföras i nära samverkan med den nationella färdplanen för kombinerad mobilitet, KOMPIS. I uppdraget ingår att i samverkan med berörda aktörer genomföra och utvärdera ett demonstrationsprojekt av minst en bytespunkt som stödjer mobilitet som en tjänst. Vidare tillsatte regeringen en utredning som ska utreda vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela , samt lämna förslag till hur ett sådant biljettsystem bör utformas, byggas upp, drivas och finansieras.32 I uppdraget ingår bl.a. att redogöra för status för de pågående insatserna inom Mobilitet som en tjänst i , göra en bedömning som inkluderar en aktörsanalys av behovet av ytterligare offentliga och privata insatser för att konceptet ska kunna genomföras i full skala samt att samråda med i det pågående uppdraget från om att genomföra informations-och kunskapshöjande åtgärder inom området Mobilitet som en tjänst. Med tanke på det omfattande arbete som redan pågår i när det gäller mobilitet som tjänst och eftersom denna fråga är föremål för bedömning i Utredningen om ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela (I 2019:02) är det enligt utredningens mening varken behövligt eller lämpligt att inom ramen för detta uppdrag föreslå insatser eller åtgärder på området. Utredningen anser emellertid att framväxten och utvecklingen av kombinerade mobili- 28Andersson et al. (2019) s. 3. 29Regeringen (2016). 30KOMPIS (2019). 31Regeringen (2019a). 32Regeringen (2019c). Andra sätt att främja motorfordonspooler tetstjänster och mobilitetsstationer är av stor vikt för att främja motorfordonspoolernas tillväxt och utgör också en viktig del i omställningen till ett transporteffektivt samhälle. Utredningen föreslår att en lag om motorfordonspooler införs som bl.a. innehåller en definition av begreppet motorfordonspool. Därutöver föreslås att kommuner ges möjlighet att genom lokala trafikföreskrifter reservera parkeringsplatser för delningsfordon, dvs. fordon som används i motorfordonspooler. Nedan redovisas relevant EU- rättslig reglering och utredningens bedömning avseende förslagens förenlighet med denna reglering. Bedömning: Förslagen om att införa en lagreglerad definition av motorfordonspool och att ge kommunerna möjlighet att genom lokala trafikföreskrifter reservera parkeringsplatser för delningsfordon samt pröva frågor om tillstånd att parkera enligt föreskrifterna är förenliga med regler om statligt stöd. I kapitel 8 har utredningen bedömt om en sänkt mervärdesskatt på motorfordonspooler är förenligt med . Där finns en beskrivning av statsstödsreglerna. Nedan redogörs ytterligare för denna reglering och därefter analyseras om utredningens förslag är förenliga med regleringen. Regelverket om statligt stöd sätter ramarna för medlemsstaternas möjligheter att med offentliga medel kunna stödja viss verksamhet. Be- stämmelserna om statligt stöd finns i artiklarna 107–109 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, förkortat EUF-fördraget. Syftet med reglerna om statsstöd är att se till att konkurrensen på EU:s inre marknad inte snedvrids. Ett stöd omfattas av statsstödsreglerna om det uppfyller följande fyra kriterier: 1.Stödet gynnar ett visst företag eller en viss produktion. 2.Stödet finansieras direkt eller indirekt genom offentliga medel. 3.Stödet snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen. 4.Stödet påverkar handeln mellan medlemsstaterna.1 Åtgärder som är att anse som statligt stöd enligt artikel 107.1 i EUF- fördraget är som utgångspunkt otillåtna. Kommissionen kan efter prövning förklara att en statlig stödåtgärd anses förenlig med den inre marknaden enligt vissa kriterier som anges i artikel 107.2 och 107.3. Medlemsstaterna ska enligt artikel 108.3 anmäla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder till kommissionen. Innan kommissionen har gett sitt godkännande får åtgärden inte vidtas. Kommissionen får enligt artikel 108.4 anta förordningar avseende de kategorier av statligt stöd som rådet har fastställt som möjliga att undanta från förfarandet i artikel 108.3. Med stöd av denna bestämmelse har kommissionen utfärdat förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget samt förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse. Genom dessa förordningar undantas vissa kategorier av stöd respektive stöd som i förhållande till en enskild stödmottagare inte överstiger . Kommissionen meddelade ett tillkännagivande om begreppet statligt stöd som avses i artikel 107.1 i EUF- fördraget för att klargöra innebörden av begreppet. 1Se t.ex. domar i mål C‑72/91 och C‑73/91 Sloman , punkt 18 och i mål C‑262/12 Association de colère! m.fl., punkt 15. kännagivandet är att bidra till en enklare, öppnare och enhetligare tillämpning av statsstödsbegreppet som tillsammans med anmälningskravet och genomförandeförbudet i fördraget måste tillämpas både av kommissionen och av de nationella myndigheterna, inklusive de nationella domstolarna. Kommissionen utvecklar de bedömningsgrunder och principer som har vuxit fram kring de kriterier för statsstöd som fördraget innehåller. När det gäller beviljandet av tillgång till offentlig egendom eller naturresurser eller beviljandet av särskilda eller exklusiva rättigheter utan tillräckligt marknadsmässigt vederlag konstaterar kommissionen att detta kan utgöra avstående från statliga intäkter (och beviljande av en fördel). I dessa fall måste det fastställas om staten, utöver sin roll som förvaltare av de offentliga tillgångarna i fråga, agerar som tillsynsmyndighet som fullföljer strategiska mål genom att låta urvalsförfarandet för de berörda företagen vara föremål för kvalitativa kriterier (fastställda på förhand på ett öppet och icke-diskriminerande sätt). När staten agerar som tillsynsmyndighet kan den lagenligt besluta att inte maximera de intäkter som annars skulle ha kunnat uppnås, utan att de omfattas av reglerna för statligt stöd, under förutsättning att alla berörda aktörer behandlas i linje med principen om icke-diskriminering, och att det finns en naturlig koppling mellan att uppnå regleringssyftet och att avstå från intäkter.2 I mål C-518/13 Eventech prövades frågan om en policy som innebär att taxibilar () får föras i bussfiler på allmänna vägar under de timmar då trafikbegränsningar gäller i dessa filer, medan s.k. minicabs som regel inte får föras där, kunde utgöra statsstöd. konstaterade att förmånstillträdet till bussfilerna har ett ekonomiskt värde. När en myndighet gav rätt till förmånstillträde till bussfiler till (minicabs gavs inte denna rättighet) innebar detta ingen selektiv ekonomisk fördel om rätten grundades på rimliga politiska mål och om de två olika aktörerna befann sig i situationer som i faktiskt och rättsligt hänseende inte är jämförbara (punkt 48–61). 2Europeiska kommissionen (2016) punkt 53 och 54. Förslagen är förenliga med om statligt stöd Utredningens förslag innebär att en definition av motorfordonspooler införs i svensk rätt. Vidare ges kommunerna möjlighet att inrätta parkeringsplatser för delningsfordon. Det är således endast de tjänsteutövare som utgör motorfordonspooler som kan ansöka om tillstånd att parkera på de av kommunerna inrättade parkeringsplatserna. Ut- redningen föreslår inte en möjlighet att sänka parkeringsavgifterna för dessa parkeringsplatser. Det bör därför inte röra sig om någon överföring av offentliga medel på det sätt som krävs för att åtgärden ska falla under statsstödsreglerna. måste mål C-518/13 Eventech beaktas. Motorfordonspoolerna ges i och med förslagen exklusiv tillgång till parkeringsplatserna, vilket innebär att andra som bedriver uthyrning av motorfordon utestängs från dessa platser. I och med att det uppställs vissa kriterier för att utgöra motorfordonspool och att fordonen måste uppfylla vissa miljö- och säkerhetskrav bör dessa tjänsteutövare inte befinna sig i jämförbara situationer. Dessutom införs förslagen med målet att bidra till omställningen till ett transporteffektivt samhälle. Sammantaget anser utredningen att förslagen är förenliga med om statligt stöd. Bedömning: Förslagen om att införa en lagreglerad definition av motorfordonspool och att ge kommunerna möjlighet att genom lokala trafikföreskrifter reservera parkeringsplatser för delningsfordon samt pröva frågor om tillstånd att parkera enligt föreskrifterna är förenliga med tjänstedirektivet. Någon anmälan enligt detta direktiv behöver inte göras. och rådets direktiv /123/EG av om tjänster på den inre marknaden (tjänstedirektivet) syftar till att skapa en gemensam inre marknad för tjänster och att göra det enklare för företag att etablera sig och frivilligt tillhandahålla tjänster som tjänstemottagares rättigheter stärks. Detta för att både företag och konsumenter ska kunna dra full nytta av de möjligheter som finns i denna sektor. Tjänstedirektivet har genomförts i svensk rätt genom lagen (2009:1079) om tjänster på den inre marknaden och förordning (2009:1078) om tjänster på den inre marknaden. I artikel 2.1 definieras direktivets tillämpningsområde. Där konstateras att tjänstedirektivet är tillämpligt på tjänster som tillhandahålls av tjänsteleverantörer som är etablerade i en medlemsstat i Europeiska unionen. Med tjänst avses enligt tjänstedirektivet all förvärvsverksamhet som egenföretagare utövar, i regel mot ekonomisk ersättning, enligt artikel 50 i fördraget (artikel 4.1). Vissa verksamheter undantas uttryckligen från direktivets tillämpningsområde t.ex. icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, finansiella tjänster och tjänster på transportområdet som omfattas av avdelning V i EG-fördraget (nuvarande avdelning VI i EUF-fördraget), artikel 2.2 och 2.3. Begreppen tjänster på transportområdet definieras inte närmare. När det gäller transporter som innebär att en tjänst utförs genom själva transporten är det tveklöst så att aktiviteten omfattas av undantaget, t.ex. person- och godstransporter. Enligt skäl 21 till tjänstedirektivet så omfattas även lokaltrafik, taxi och ambulans av undantaget. Om det däremot är frågan om tjänster som inte direkt avser själva transporten utan t.ex. utbildningsinsatser till personer inom transportområdet eller aktiviteter som avser själva fordonet som sådant så torde tjänsten omfattas av tjänstedirektivets tillämpningsområde (prop. 2012/13:83 s. 6 och 7). Biluthyrning har ansetts omfattas av tjänstedirektivets tillämpningsområde varför även motorfordonspoolernas verksamhet omfattas av direktivet (jfr prop. 2012/13:83 s. 8). För vissa krav på tjänsteutövning gäller en anmälningsskyldighet enligt tjänstedirektivet. Medlemsstaterna ska till kommissionen anmäla alla förslag till nya lagar och andra författningar som innehåller krav som är tillämpliga på tjänsteleverantörer som är etablerade i en annan medlemsstat (artikel 39.5). En mer begränsad anmälningsskyldighet gäller för författningsförslag som omfattar tjänsteutövare som är etablerade i den medlemsstat där tjänsterna erbjuds (artikel 15.7). Med krav avses enligt artikel 4.7 bl.a. skyldigheter, förbud, villkor eller begränsningar. Anmälningsplikten innebär inte att medlemsstaterna är skyldiga att vänta med att anta de aktuella bestämmelserna. Vid anmälningar av bestämmelser som innefattar krav för etablering av tjänsteleverantörer ska dock kommissionen undersöka om kraven är förenliga med gemenskapsrätten och vid behov fatta ett beslut om att begära att medlemsstaten i fråga ska avstå från att anta dem eller upphäva dem. Anmälningsplikten i tjänstedirektivet aktualiseras vid förslag till författningar som innehåller krav som påverkar tillträdet till eller utövandet av en tjänst i direktivets mening. Utredningens förslag innebär att endast tjänsteutövare som uppfyller vissa kriterier anses utgöra motorfordonspooler och har möjlighet att ansöka om parkeringstillstånd för delningsfordon. Förslagen innebär inte att tjänsteutövarna måste uppfylla dessa kriterier för att få utöva uthyrningsverksamhet avseende motorfordon. Det är därmed inte fråga om krav för tillträde till den svenska marknaden eller för att få utöva en tjänst i . När kommuner väljer att reservera parkeringsplatser för delningsfordon kan förutsättningarna för marknadstillträde komma att påverkas något. Ett skäl är att motorfordonspooler kan ha lättare att etablera sig i en kommun som har reserverat parkeringsplatser för delningsfordon jämfört med andra företag som bedriver liknande verksamhet, men som inte anses utgöra motorfordonspooler. Utredningen bedömer att denna inverkan är marginell och att utredningens förslag inte skulle innebära något krav på anmälningsplikt enligt tjänstedirektivet. Utredningen bedömer därför att utredningens förslag inte behöver anmälas enligt reglerna i tjänstedirektivet. Förslag: Lagen om motorfordonspooler ska träda i kraft den Ändringarna i trafikförordningen och förordningen om vägtrafikdefinitioner ska träda i kraft . En utgångspunkt bör enligt utredningens mening vara att lagen om motorfordonspooler och de förordningsändringar som utredningen föreslår ska träda i kraft . Med hänsyn till den tid som kan beräknas gå åt för remissförfarande och fortsatt beredning inom och för riksdagsbehandlingen bedömer utredningen att det kan bli aktuellt med ett ikraftträdande tidigast . Det finns inget behov av några övergångsbestämmelser. I detta kapitel redovisas utredningens bedömning av konsekvenserna av de åtgärder som föreslås. Om inget annat anges avser konsekvenserna de sammantagna effekterna av de föreslagna åtgärderna. 13.1Förslag till åtgärder som analyseras De förslag som utredningen lämnar är: •Att en lag om motorfordonspooler införs som bl.a. innehåller en definition av begreppet motorfordonspool. •Att kommuner ges möjlighet att genom lokala trafikföreskrifter reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Kommunerna ska pröva frågor om tillstånd att parkera enligt föreskrifterna. •Trafikverket ges i uppdrag att tillsammans med och genomföra informationsinsatser för att öka kunskapen hos konsumenter om motorfordonspooler och hur dessa kan bidra till ett mer hållbart resande. 13.2Olika typer av konsekvenser redovisas Nedan redovisas bedömningar av de föreslagna åtgärderna enligt vad som anges i direktiven till denna utredning och i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) samt förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. De effekter som redovisas är bl.a. inverkan på parkeringsplatser och antalet bilpoolsbilar, inverkan på vägtrafikvolymer och inverkan på utsläpp. Även substitutionseffekter analyseras, såsom inverkan på resandet i kollektivtrafiken. Vidare redovisas bedömningar av inverkan på effektiviteten i trans- portsystemet, effekter för företagen och effekter på olika branscher. De föreslagna effekternas bidrag till att nå vissa av regeringens miljömål och transportpolitiska mål redovisas också. Utredningen föreslår att begreppen motorfordonspool och delningsfordon ska införas i svensk rätt. Ett delningsfordon kan vara en bil, en motorcykel eller en moped (med undantag för moped klass II). De åtgärder som föreslås kan förväntas bidra till ökad delning av dessa fordonstyper.