sou · H8B31 · 2020-01-15 00:00:00 — Men det är oftast sådant här handgripligt, track och stomi, det är väldigt tydligt. Det vet alla exakt vad som ska göras. En hjärtstarter, det vet alla exakt hur det funkar. Men allt däremellan. Det är lika otydligt som vad är en personlig assistent. Diskussionerna i fokusgrupperna visar att möten där assistenter får möjlighet att diskutera arbetsuppgifter med arbetsgivare och assi- stansanvändare/företrädare är viktiga för att veta hur man som per- sonlig assistent ska förhålla sig till arbetet. En assistent berättar om personalmöten: Så personalmöten är ganska bra tycker vi. Det är då man kan ta upp och då är kundansvarig där och föräldern är där. Jag jobbar också med en 16- årig tjej, så då tar vi upp och pratar om allting och då blir det ju inget oklart. Då får vi reda på svar och så där. Och är det mycket lättare och då vet man ju hur man ska förhålla sig under arbetet och så där. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter 7.4.5Kvarbeordring och ersättningen för sovande jour är nackdelar i yrket Enligt Callemans kunskapsöversikt förekommer det att personliga assistenter inte kan ta de raster eller viloperioder som de har rätt till enligt arbetstidslagen. De kan inte lämna assistansanvändaren. I våra fokusgrupper framkommer exempelvis att det kan vara svårt att hinna äta på jobbet. En assistent berättar: Vi är dubbelbemanning, så om vi har tur så byter vi av varandra så kan den ena gå och äta. Men det ser väldigt olika ut dag för dag. Om kunden ska ut någonstans då måste man ju vara med den kunden . Du kan inte gå iväg och käka utan då blir det att man kommer till jobbet och ska hon förberedas, hon ska upp, vi ska i väg. Då blir det att om inte du har käkat frukost innan du påbörjar passet, då är du hungrig fram till 16. Då hinner inte du ta någonting på vägen. Eller ”vänta lite, jag ska bara ta en snabbmacka”, det går ju inte. Det är ju så. Man får ha med sig någonting, några nötter eller någon frukt om det går och käka medan kunden går och kollar på saker i affären. Långa schemalagda arbetspass kan vara efterfrågade I enkäten frågade vi de personliga assistenterna hur ofta det händer att arbetspassen är längre än . De flesta assistenter arbetar sådana pass. Närmare fyra av tio assistenter () har pass som är längre än varje arbetsdag eller . Dessutom har närmare hälften () långa pass men mer sällan. Närstående assistenter har mer sällan än icke närstående pass längre än 10 timmar.43 Schemalagda långa arbetspass förekommer. Våra intervjuer med såväl arbetsgivare som assistenter visar att dessa 24- timmarspass kan vara eftertraktade av assistenterna och till och med vara en orsak till att man vill arbeta som personlig assistent. Dessa långa pass ger sedan assistenterna långa sammanhängande ledigheter. En assistent berättar: Jag jobbar tre stycken 24-timmarspass, och det funkar jättebra. 24-tim- marspass är utmärkt. Då slipper man resa hem och till jobbet och du kan vara kvar där och så där. Så jag jobbar bara en gång … eller blir det. Så onsdag–torsdag, fredag–lör- 43Fråga 35 i enkäten till personliga assistenter. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter dag, söndag–måndag, onsdag–torsdag. Och sedan jobbar inte jag någon- ting . Assistenter lyfter ”kvarbeordring” som ett stort problem Men långa pass är inte alltid schemalagda utan assistenten kan be- höva vara kvar för att nästa assistent inte kommer. Svårigheten att få tag på vikarier vid sjukdom eller annan frånvaro är något som många assistenter lyfter upp i fokusgrupperna. I särskilt en fokusgrupp kretsar mycket av diskussionen om vad som är mindre bra i yrket personlig assistent kring sådan så kallad kvarbeordring, att behöva stanna kvar när arbetspasset är slut. En assistent berättar: Vi har haft en period när det har hänt , nästan är det någon som har blivit kvarbeordrad eller inbeordrad. Så vi har haft det jättetufft. Vi har ju dubbelassistans också, så är någon av dem på nästa pass sjuk då måste någon stanna. Så är det bara. Så det blir ju lite oftare kanske att det känns så för vi är två. Vi är ju ganska stor personalgrupp också, vi är 16, 15 tror jag. Vi måste ha det för kunden har 24-timmars assistans och det är dubbel bemanning dygnet runt. Arbetstidslagen, arbetsmiljölagen44 och de olika kollektivavtalen reg- lerar arbetstiden för personliga assistenter. Ett intryck från fokus- grupperna är att det varierar vilken kunskap assistenterna har om vilka regler som gäller. Vissa menar att arbetstidslagen ”bryts ” och att arbetsgivarna kringgår lagen. En assistent frågar sig vad som är lagligt: Det vet typ ingen. Om du frågar någon assistent i min grupp, de stannar ju bara, om de blir ombedda att stanna, ”Okej, jag stannar”, så de har ingen koll på om det egentligen … Det var ju någon fråga här, det blev för mycket att vi var tvungna att stanna , då var det någon som gick och … ”är det här lagligt ens, nu ska jag gå in och kolla”. Och det är då man börjar fråga sådana saker. När man känner sig övertrött, utarbetad och känner inte att någonting är värt det längre. För xxx går ju in och erbjuder massa pengar sedan, ”Du får det här och det här och det här, plus det här”. Men det spelar ingen roll längre hur mycket du erbjuder, jag vill bara hem. Och det är då … Jag har inte koll på det där heller, vad som egentligen är lagligt. Jag vet att vi har … Vi är skyldiga 44Arbetsmiljöverkets föreskrifter (AFS 2001:1) om systematiskt arbetsmiljöarbete och Arbets- miljöverkets föreskrifter (AFS 2015:4) om organisatorisk och social arbetsmiljö kräver att man inom ramen för arbetsmiljöarbetet riskbedömer och vidtar de åtgärder som behövs för att mot- verka att arbetstidens förläggning leder till ohälsa. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter att stanna tills någon kommer och avlöser en. Men jag vet inte hur många timmar över som man kan bli kvarbeordrad. Det finns en annan aspekt på kvarbeordring och det är möjligheten för assistenterna att få upp sin inkomst. En assistent berättar att de flesta i hens arbetsgrupp räknar med övertiden och att det kan handla om så mycket som 30–på en månad. I enkäten ställde vi frågan om man är tvungen att rycka in med kort varsel när någon annan assistent är frånvarande. Drygt två tredjedelar () svarade att de ofta eller ibland behöver det. Det är något vanligare att yngre än äldre assistenter behöver rycka in med kort var- sel: av dem i åldern 16–jämfört av dem i åldern 50–64 år.45 Varför blir det då så mycket kvarbeordring och även inkallning av assistenter som är lediga? Det finns ändå ofta vikariepooler, i alla fall hos större assistansanordnare. Vi uppfattar att en viktig orsak är att det hos vissa assistansanvändare inte fungerar att ta in nya personer. I fokusgrupperna framför assistenter att arbetsgivarna borde satsa resurser på att lära upp vikarier till dessa användare i stället för att betala ut övertidsersättning till ordinarie assistenter. Men det kan vara i princip omöjligt att lära upp vikarier som kan hoppa in med kort varsel. En assistent berättar att de krävs minst sex veckors introduktion när en ny assistent anställs. Även sovande jour ses som ett stort problem för yrket Jourtid som inte ger full lön, så kallad sovande jour är något som assi- stenterna lyfter upp som ett problem för yrket personlig assistent. Vissa ifrågasätter starkt att detta ens får förekomma och menar att det innebär att personliga assistenter i princip jobbar gratis. En assistent uppger att hen vid ”sovande jour” får betalt för för fyra tim- mars jour . Assistenterna sover i assistansanvändarens bostad men ska vara redo att arbeta om hen behöver assistans.46 Några assi- stenter diskuterar detta: 45Fråga 25 i enkäten till personliga assistenter. 46I 109–110 §§ föreskrifter (AFS 2009:2) om arbetsplatsens utformning finns bestämmelser om jourrum som gäller om arbete innebär jour i arbetstidslagens mening. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter Men jag får ju sova men han kan ju väcka mig när som helst. Han får bestämma när han vill gå och lägga sig också. Och jag måste fortfarande vara uppe . Men måste inte du redovisa det då att du har varit uppe? Nej, så funkar det inte. Nej, det funkar inte så. Han får bestämma själv. Så även fast du har jouren … Så kan han väcka dig? … så kan han väcka mig och jag får inte betalt för . En assistent som jobbar hos en användare där det finns beslut om ”vaken natt” uttrycker att hen är tacksam för det: Nej, men vi är tacksamma för att vi fick vaken natt, för det behövdes verkligen vaken natt … Det är ju stor skillnad på lönen. För innan har man ju jobbat i alla fall gratis i princip, och får . Nyårsnatten fick man . Ett annat problem som assistenterna upplever med jourtid är att sådan tid räknas som ordinarie arbetstid enligt arbetstidslagen. Arbetstids- lagen sätter ett tak för hur mycket man får arbeta. Exempelvis får arbetsscheman med många jourtimmar som konsekvens att det blir svårt för assistenter att få ihop tillräckligt många arbetstimmar för att lönen ska motsvarar ett heltidsarbete. Delade turer inte särskilt vanligt för personliga assistenter Ett känt arbetsmiljöproblem med koppling till arbetstider är så kallade delade turer, att man arbetar två pass samma arbetsdag, ofta /kväll med en lucka mitt . Delade turer före- kommer i flera branscher, inte minst inom vård- och omsorg. Vår enkät visar dock att det inte är särskilt vanligt med delade turer för personliga assistenter. För tre fjärdedelar förekommer det aldrig eller eller mer sällan.47 Det är något vanligare hos privata än kommunala arbetsgivare. Enligt AV:s arbetsmiljö- undersökning är det betydlig vanligare med delade turer för yrkes- 47Fråga 34 i enkäten till personliga assistenter. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter gruppen undersköterskor i hemtjänst hemsjukvård och äldreboende än för personliga assistenter.48 Fyra av tio assistenter har arbetat trots att de har varit sjuka Fyra av tio assistenter uppger i enkäten att de, de senaste 12 måna- derna, har arbetat trots att de var sjuka. Andelen är högre bland de yngsta än bland de äldsta ().49 Ja, jag vet många som åker när de har nästan feber och är halvt döende, och ändå åker till jobbet för det finns ingen annan som kan ta det passet. Så då får du åka med feber och riktig förkylning, influensa, det är bara att åka. Du har inget val, känns det som i alla fall. Jämfört med undersköterskor i hemtjänst hemsjukvård eller äldre- boende är det en lägre andel assistenter som arbetar fast de är sjuka. Enligt AV:s arbetsmiljöundersökning har närmare sju av tio i denna grupp arbetat minst två gånger trots att de har varit sjuka.50 7.4.6Stödet från arbetsgivarna har blivit bättre men fortfarande finns det brister konstaterade 2009 att det fanns behov av ökat led- ningsstöd när det gällde arbete inom personlig assistans. Exempelvis förekom det att det saknades en ansvarig person i verksamheten som assistenterna kunde nå , kvällar och nätter. Ett närvarande och effektivt ledarskap skulle minska riskerna för ohälsa och olycks- fall i arbetet.51 Vår bild utifrån en intervjuundersökning med tjugo assistans- anordnare (nio kommunala, sju privata och fyra kooperativ) är att assistenterna har möjlighet att få stöd via telefon under icke kontors- tid. Kommunerna har en lösning där assistenter kan ringa kommunens socialtjänstjour eller motsvarande. Större privata företag har liknande 48Specialbearbetning av AV:s arbetsmiljöundersökning, e-post från . 49Fråga 24 i enkäten till personliga assistenter. 50Arbetsmiljöverket (2018), Arbetsmiljön 2017, Arbetsmiljöstatistik Rapport 2018:2. 51Arbetsmiljöverket (2009), Vård och omsorg i ordinärt boende – särskilt tillsynsområde, Rap- port 2009:2. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter I små privata bolag får assistenter ta kontakt med någon i företagets ledning. De flesta tycker att det är tydligt vem som är arbetsledare Enligt utredningens enkät till personliga assistenter tycker 68 pro- cent att det är mycket tydligt och att det är ganska tydligt vem som var arbetsledare. Det finns inga signifikanta skillnader i resultaten mellan anställda hos kommuner, privata arbetsgivare, kooperativ eller egna arbetsgivare. Bland dem som trivs dåligt är det dock som tycker att det är mycket tydligt.52 Utifrån dessa resultat är det för de flesta assistenterna alltså inte otydligt vem som är arbetsledare, men det säger inte något om hur arbetsledningen fungerar. Enkäten säger heller inte något om ifall det är assistansanvändaren, en annan assistent eller någon på kontoret hos arbetsgivaren man ser som sin arbetsledare. Här kan det finnas olika synsätt vilket vi har beskrivit i kapitel 3. I praktiken tillämpar assistansanordnarna några olika modeller för arbetsledning. Detta har vi beskrivit i kapitel 5. I stort sett alla vet vem de ska kontakta hos arbetsgivaren Vår enkät visar att nästan alla () av assistenterna vet vem de ska kontakta hos sin arbetsgivare om de har frågor om sitt arbete.53 Drygt sex av tio uppger att arbetsgivaren regelbundet anordnar möten där de får träffa andra personliga assistenter. Det är vanligare för äldre assistenter, för anställda hos kommuner och om man är inte är när- stående.54 Sex av tio assistenter vet vem som har ansvar för arbetsmiljö- arbetet på arbetsplatsen.55 Andelen ligger på samma nivå som genom- snittet för alla yrken enligt AV:s arbetsmiljöundersökning.56 Det är ganska få som inte vet vart de ska vända sig för att påpeka brister i arbetsmiljön: angav det som skäl för att inte ha 52Fråga 9 i enkäten till personliga assistenter. 53Fråga 10 i enkäten till personliga assistenter. 54Fråga 11 i enkäten till personliga assistenter. 55Fråga 23 i enkäten till personliga assistenter. 56Arbetsmiljöverket (2018), Arbetsmiljön 2017, Arbetsmiljöstatistik Rapport 2018:2. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter påpekat upplevda brister. Men närmare hälften () av den fjärdedel av assistenterna som avstått från att påpeka brister anger som skäl att de inte trodde att det skulle göra någon skillnad. Detta resultat pekar på att det finns brister i stödet från arbetsgivarna.57 Sammantaget ger dock inte enkäten en bild av att personliga assistenter upplever bristande stöd från arbetsgivaren som ett stort problem. Enkäten visar inte heller att assistenter upplever att stödet hos arbetsgivare i olika sektorer skiljer sig (privata/kommuner/ kooperativ/egna arbetsgivare). Men diskussionerna i fokusgrupperna ger delvis en annan bild. Stöd vid rekrytering och schemaläggning varierar I fokusgrupperna diskuterar deltagarna schemaläggning, att det kan variera mycket vilket stöd en personlig assistent som är arbetsledare får när scheman ska läggas. Vi pratar igenom schemat och så fixar vår kontaktperson resten. Och vi har fått … Vi har haft tur. Vi har jättebra. Vi har , eller fick vi en ny tjej, men alla de som vi har haft på det här kontoret har varit väldigt bra. Vi har stött på vissa problem och vi har fått väldigt bra stöd. Så jag har, från vår sida har vi inget att klaga på. Stödet har vi fått. Men det är som sagt från person till person och så där. Vem du har som kundansvarig, det gör mycket. Vi har bytt kundansvarig fyra gånger . Och det är som att börja en ny process för varje. Assistenterna har även olika upplevelser när det gäller rekrytering av nya personer till assistentgruppen. Vissa är nöjda med hur arbets- givaren har skött rekryteringen medan andra är mycket missnöjda. En assistent berättar. Flera har blivit skickade till mig för intervju och så ”Ja, men du kan ringa den här personen för det här”, och så säger de ”Vem är det?” och ”Men har inte du pratat med henne, träffat henne?” ”Nej, jag pratade bara med någon som hette …”, den rekryteringsansvariga då, så hon hade inte hört talas om kundansvariga som är egentligen riktiga chefen. Det har hänt jätteofta. Folk vet inte vem det är längre. De skickar bara iväg folk till oss för intervju. 57Fråga 30 i enkäten till personliga assistenter. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter Kritiken mot hur arbetsgivaren sköter rekryteringen handlar bland annat om att man inte tar referenser, att det läggs för stort ansvar på assistentgruppen att sköta intervjuerna och att de som får jobbet inte svarar mot kraven som assistansanvändaren ställer, till exempel att kunna tala svenska. Bristande stöd från arbetsgivaren vid konflikter med närstående I fokusgrupperna kommer det upp att det kan uppstå diskussioner eller konflikter mellan assistenter och närstående och att arbetsgiva- ren ofta tar den närståendes parti. Vissa assistenter upplever detta som att de inte får tillräckligt stöd från arbetsgivaren. Assistenter berättar om situationer där de upplever att närståendes inflytande har varit direkt skadligt för assistansanvändaren. De ger även exem- pel på att närstående som arbetar som personliga assistenter har fått, som de tycker, omotiverat bättre anställningsvillkor än utomstående assistenter. En risk som assistenter pekar på är att assistansanordnare väljer att inte lyssna på personliga assistenter som påtalar miss- förhållanden för att de inte vill riskera att förlora en kund. Hos assistenterna i fokusgrupperna finns det givetvis även många positiva erfarenheter av närstående, både som arbetsledare och som företrädare för assistansanvändaren. En assistent berättar: Vi har ju bara tur att vi har en fantastisk gode man som har kämpat för brukaren, som ändock är anhörig men vi … för oss har det gynnat oss för han har kämpat för våra rättigheter, precis som han har kämpat för brukarens rättigheter. Och överklagat till varenda instans och kun- nat hela det där utantill för han har gjort det . Men utan honom, den dagen han försvinner, då står vi ju där med mindre kött på benen för det är han som har fajtats och skyddat oss assisten- ter. Det är därför vi har varit så många som har varit där så . Den som har varit där längst har varit där . Hon var med från första början och var den första assistenten. Assistenter med erfarenhet av både kommunala och privata arbets- givare upplever stödet från kommuner som bättre. Uppfattningen att små assistansanordnare ger bättre stöd än stora finns också. Dessa uppfattningar kan vi dock inte belägga med hjälp av enkäten. Det vi kan se från enkäten är att det är vanligare att assistenter får introduktion och fortbildning om de arbetar hos en kommun än om de har privata arbetsgivare. Det är även vanligare att kommunala än Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter privata arbetsgivare ordnar personalmöten där personliga assistenter får träffa andra assistenter.58 7.5AV:s inspektioner visar brister i det systematiska arbetsmiljöarbetet Vi har ovan identifierat ett antal risker i arbetsmiljö och arbetsvillkor för personliga assistenter utifrån tidigare kunskap, statistik samt ny empiri från enkät, intervjuer och fokusgrupper. Ett sätt att kom- plettera bilden av hur personliga assistenters arbetsförhållanden kan förbättras är att sammanställa vad AV ställer för krav på åtgärder från arbetsgivarna i sina inspektioner. Vi har begärt ut handlingar från ett antal ärenden hos Arbets- miljöverket. Urvalet består av 23 ärenden –2019 i branschen ”Öppna sociala insatser för funktionshindrade” där AV gjort inspek- tioner till följd av anmälda olycksfall eller tillbud eller skydds- ombuds begäran om åtgärd. Personlig assistans ingår i den branschen men även några andra verksamheter ingår.59 Vi har gått igenom de 17 ärenden som avser personliga assistans för att få exempel på vilka arbetsmiljöproblem som kan drabba per- sonliga assistenter. Genomgående i dessa ärenden har AV sett brister i arbetsgivarens riskbedömning och handlingsplaner för att förebyg- ga ohälsa och olycka på arbetsplatsen och har ställt krav på att arbets- givaren ska åtgärda dessa brister.60 7.5.1Olyckor förknippade med våld, trakasserier och överbelastning Enligt Arbetsmiljölagen (AML) 3 kap. 3 a §. ska arbetsgivaren an- mäla olycksfall och tillbud som inträffat i samband med arbetets utförande till Det finns sex sådana anmälningar bland de 17 ärenden avseende personliga assistenter som vi har gått igenom. Två rör fysiskt våld från assistansanvändaren, två rör sexuella trakasserier från assistansanvändaren, en rör fysisk över- 58Frågorna 19, 20 och 11 i vår enkät till personliga assistenter. 59De andra verksamheterna är avlösar- och ledsagarservice, hemtjänst samt daglig verksamhet. 60Se föreskrifter om systematiskt arbetsmiljöarbete (AFS 2001:1). Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter belastning (i samband med förflyttning av assistansanvändaren) och en rör skada förorsakad av ett djur. Arbetsgivarnas anmälningar av olycksfall och tillbud är få. Det behöver inte betyda att det är ovanligt med sådana händelser, utan det kan även bero på att arbetsgivarna inte känner till sina skyldig- heter att anmäla. AV ställer krav och överväger förelägganden om vite I de olycksfall som gäller våld mot den personliga assistenten konsta- terar AV, förutom de brister som gäller det systematiska arbets- miljöarbetet, även att assistenterna saknar utbildning i självskydd och fördjupad kunskap om personer med aktuell diagnos samt att de saknar regelbunden handledning och stöd från arbetsgivaren. AV konstaterar även brister i utredning av orsaker till olyckan, i rutiner för olycks- och tillbudsrapportering och i skriftliga säkerhetsrutiner för våld- och hotsituationer. Vid de olycksfall som handlar om sexuella trakasserier har AV sett brister när det gäller arbetsgivarens kartläggning och risk- bedömning av arbetsuppgifter. AV ser också brister avseende utred- ning av orsaker till olyckan/tillbudet, krisstöd, skriftliga instruk- tioner för arbete förknippat med allvarliga risker, rutiner för krän- kande särbehandling, arbetsanpassning och tillbudsrapportering. AV konstaterar att vid den olycka som orsakades av fysisk arbetsbelastning fanns brister i det systematiska arbetsmiljöarbetet (riskbedömning och handlingsplan). För att komma tillrätta med de brister som AV sett vid inspek- tionerna efter olycksfallen ställde myndigheten krav på arbets- givarna att förbättra sitt arbetsmiljöarbete och övervägde även före- lägganden med vite om de inte uppfyllde kraven. I alla sex fall be- dömde AV att arbetsgivaren uppfyllde kraven och AV har därför avslutat ärendena. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter 7.5.2Skyddsombuden påtalar delvis samma risker som kommit upp i fokusgrupperna Om ett skyddsombud anser att åtgärder behöver vidtas för att uppnå en tillfredsställande arbetsmiljö, ska skyddsombudet vända sig till arbetsgivaren och begära sådana åtgärder. Arbetsgivaren ska utan dröjsmål lämna besked i frågan. Gör arbetsgivaren inte det eller beaktas inte begäran inom skälig tid, ska efter framställan av skyddsombudet pröva om föreläggande eller förbud ska meddelas (arbetsmiljölagen 6 kap. 6 a §). Bland de 17 ärenden som rör personliga assistenter som vi har gått igenom är 11 ärenden sådana anmälningar från skyddsombud som har gått vidare till . och har framfört till oss att det finns en brist på skyddsombud inom branschen personlig assistans. Man uppger att det är svårt att tillsätta lokala skyddsombud på arbetsplatserna. Detta kan ha medfört att antalet anmälningar är få. Det är vanligen regionala skyddsombud som gör anmälningarna. Vissa av de problem som skyddsombuden påtalar känner vi igen från diskussionerna i fokusgrupperna. Till exempel att bristen på inskolade vikarier gör att assistenter tvingas stanna kvar och jobba när arbetspasset är slut, att det saknas lyfthjälpmedel eller att dub- belbemanning som ska finnas inte är på plats. Skyddsombuden lyfter även upp andra problem, till exempel bristande möjligheter att doku- mentera vad som har hänt på arbetspasset, att det saknas doku- mentation av arbetsuppgifter samt oklarheter kring medicinsk dele- gering som ger risk för överdosering av medicin. Även här överväger AV förelägganden med vite