sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Elever med utvecklingsstörning eller en förvärvad hjärnskada kan kombinera särskild utbildning med sfi. I detta betänkande behandlas elever inom komvux som särskild utbildning endast utifrån perspek- tivet sfi. Se vidare avsnitt 4.2.2. Orienteringskurser kan anordnas på både grundläggande och gym- nasial nivå i komvux och komvux som särskild utbildning. En orien- teringskurs ska svara mot den enskilda elevens behov som inte till- godoses genom en nationell kurs. Orienteringskurserna har olika syften och kan ges inför studier på olika nivåer i komvux men även integrerat med nationella kurser. Varje orienteringskurs kan omfatta maximalt 200 poäng. På orienteringskurser sätts inte betyg utan eleven får ett intyg. kan orienteringskurser an- ordnas med de åtta olika syften som anges i förordningen om vuxen- utbildning: •medverka till väl underbyggda beslut om studie- eller yrkesval, •ge ökade studietekniska färdigheter, •vara en introduktion till kurser inom olika kunskapsområden, •ge tillfälle till validering, •ge modersmålsstöd eller studiehandledning på modersmål, •ge stöd i form av yrkessvenska, •ge grundläggande digital kompetens, •ge grundläggande kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad. 3.2.8Utveckling av regional yrkesinriktad vuxenutbildning Utbudet av gymnasiala yrkesutbildningar inom komvux stimuleras genom årliga statsbidrag för yrkesinriktad vuxenutbildning (yrkes- vux) men villkoren för statsbidraget och antalet platser har justerats . avsattes särskilda platser för yrkesutbildningar i kombination med sfi eller svenska som andra- språk på grundläggande nivå. syften i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning (yrkessvenska och modersmålsstöd/studiehandledning) bland annat för att möjlig- göra yrkesutbildningar med språkstöd för målgruppen utrikes födda. finns ett krav på att minst tre kommuner ska samarbeta för att erhålla statsbidrag och benämningen regionalt yrkesvux införs. Kommunerna kan erbjuda sammanhållna yrkesutbild- ningar, s.k. yrkespaket, som möter behov på den regionala och lokala arbetsmarknaden, men som inte motsvarar en hel gymnasieutbild- ning. –2018 har tagit fram nationella yrkes- paket som är påbyggbara och som stegvis kan leda till gymnasie- examen. Yrkespaketen är framtagna tillsammans med branscherna och ska möta arbetsmarknadens kompetenskrav för anställning. De nationella yrkespaketen omfattar från 400 till 1 500 poäng och kan användas inom komvux och för gymnasieskolans introduktions- program. De nationella yrkespaketen ska bidra till ökad likvärdighet men det står kommunerna fritt att ta fram egna yrkespaket. Regeringens satsningar på regionalt yrkesvux har ökat successivt och motsvarar volymen 63 500 platser. Statsbidraget för- delas proportionerligt i förhållande till ansökta platser mellan yrkes- vux respektive kombinationsutbildning med sfi och svenska som andraspråk. Betydelsen av ett utvecklat förstaspråk för lärande, förståelse och meningsskapande slås fast av forskare, såväl internationellt som i . För den individ som avser att påbörja studier i komvux men har mycket begränsade kunskaper i svenska är tillgång till information på modersmålet eller ett annat språk som individen behärskar, av- görande för att individen ska kunna göra medvetna, aktiva val i sam- manhanget. Enligt 20 kap. 10 a § i skollagen är hemkommunen skyldig att se till att studie- och yrkesvägledning erbjuds den person som avser att påbörja studier i sfi eller på grundläggande nivå i komvux och i komvux som särskild utbildning. För nyanlända vuxna med annat modersmål, som på grund av att de är nya i och inte behärskar svenska, behövs stöd i form av tolk både vid studie- och yrkesväg- ledning samt vid kartläggning och utformandet av den individuella studieplanen. Undervisning i och på modersmål eller på elevens starkaste språk är reglerat i skollagen och förordningen om vuxenutbildning. •Utbildning i komvux på grundläggande nivå får tillhandahållas på elevens modersmål eller på något annat språk som eleven behärskar om eleven har bristfälliga kunskaper i svenska språket. •Inom sfi kan den grundläggande läs- och skrivundervisningen er- bjudas på elevens modersmål eller starkaste språk. •Studiehandledning på modersmål eller ett annat språk som eleven behärskar kan erbjudas elever som behöver det. •Modersmålsstöd eller studiehandledning på modersmål eller elevens starkaste språk kan ges som orienteringskurs i kombination med annan utbildning i komvux. Studiehandledning är en insats som kan öka elevens möjligheter att tillgodogöra sig utbildningen. Enligt förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning kan en elev få studiehandledning på modersmål eller annat språk som eleven behärskar om eleven behöver det. Enligt förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska elever som behöver det erbjudas modersmåls- stöd eller studiehandledning på modersmål i form av orienterings- kurs. Studiehandledning på modersmål skrevs in i förordningen om vuxenutbildning först medan insatsen har funnits i både grund- skole- och gymnasieförordningen sedan 1997.6 Totalt studerade 387 0007 elever inom komvux . De se- naste tio åren har antalet elever i komvux stadigt ökat. 60 700 elever studerade på grundläggande nivå och av dem var utrikes födda. 201 000 elever studerade på gymnasial nivå och av dessa var utrikes födda. 153 000 elever studerade sfi 2019 vilket är 6Grundskoleförordning (1994:1194) och Gymnasieförordning (2010:2039). Elever och studieresultat i vuxenutbildning . en minskning på jämfört med . Av dessa elever stude- rade 26 800 elever både på sfi och på grundläggande eller gymnasial nivå . Jämfört med föregående år har antalet elever som studerar både sfi och på grundläggande eller gymnasial nivå ökat med 3 080 elever, vilket motsvarar en ökning . Genomgående studerar fler kvinnor än män inom komvux och 2019 var andelen kvinnor i komvux på grundläggande och gymnasial nivå . Inom sfi studerade kvinnor och män. Andelen kvinnor i sfi ökade från till 2019. Inom gymnasieskolans introduktionsprogram finns språkintroduk- tion för nyanlända ungdomar i gymnasieåldern. Språkintroduktionen är det största introduktionsprogrammet med totalt 14 800 elever 2019. Antalet elever på språkintroduktionen minskade detta läsår, med 8 050 elever eller . Många unga nyanlända hinner inte nå gymnasiebehörighet innan de fyllt , vilket är den övre gränsen för att få börja på nationellt program inom gymnasieskolan. En knapp tredjedel av eleverna gick 2017 direkt från språkintroduktionen till komvux. Bland de elever som går vidare från språkintroduktionen till ett nationellt program i gymnasieskolan är det långt ifrån alla som uppnår en gymnasieexamen. Därför är övergången till studier i kom- vux viktig även för denna grupp. Särskild utbildning för vuxna (särvux) upphörde att vara en egen skolform och ingår nu som en del av komvux och benämns komvux som särskild utbildning. Den statistik8 som redo- visas nedan beskriver resultat från skolformen särvux. Antalet kom- muner som erbjuder särvux har minskat . Läs- /10 erbjöds särvux i 215 kommuner medan 177 kommuner erbjuder särvux /20. av eleverna studerar i en annan kommun än folkbokföringskommunen. Antalet elever inom särvux minskar. /10 uppgick antalet elever till 4 868 och /20 är antalet elever 3 525, vilket är en minskning mellan åren. Det är främst antalet elever på grund- och träningsskolenivå som har minskat. /20 studerar 1 576 elever på grundsärskolenivå och 978 på träningsskolenivå. Se- dan /10 är det en minskning av antalet elever med 30 re- spektive . På gymnasiesärskolenivå har antalet elever inte Statistik om särskild utbildning för vuxna /20. förändrats nämnvärt mellan åren. Totalt 1 335 elever läser på gym- nasiesärskolenivå 2019/20. En elev kan läsa på flera nivåer under ett kalenderår och därför motsvarar inte antalen unika elever. Totalt av eleverna inom särvux är eller äldre, vilket kan jämföras med komvux (exklusive sfi) där majoriteten () är (). Könsfördelningen är jämn. Kvinnorna utgör av eleverna och männen 49 pro- cent. En mindre andel, , är födda utomlands. 3.3Statlig ersättning till kommuner för flyktingmottagande Staten har det övergripande och ekonomiska ansvaret för mottagande av asylsökande och nyanlända. Statliga myndigheter, kom- muner och landsting har olika uppgifter i mottagandet. Kommunerna kompenseras för de merkostnader som uppstår för mottagandet via olika statliga ersättningar. När det gäller kommunmottagna nyanlända flyktingar eller skyddsbehövande, dvs. de som har uppehållstillstånd och bosätter sig i en kommun, får kommunen en schablonersättning per mottagen individ. Schablonersättningen/individ under var men höjdes med till 2020 på grund av att samhällsorienteringen utökades från 60 . Beloppet betalas ut periodiserat . har schablon- ersättningen ökat från till 2020-årsbelopp. Schablon- ersättningen tillfördes medel med anledning av utbildningsplikten /individ (2018) och /individ (2019). I förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar regleras vilka kostnader schablonersättningen avser: 1.mottagande och praktisk hjälp vid bosättning, 2.särskilda introduktionsinsatser inom skola, förskola, fritidshem och sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. i skollagen. (öppen förskola, öppet fritids), 3.sfi eller motsvarande utbildning, 4.sådan vuxenutbildning som särskilt anpassats för ut- länningar som omfattas av 14 § förordningen (2017:820) om eta- bleringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, 7.andra insatser för att underlätta etableringen i samhället. Förordningen är allmänt hållen och kommunerna beslutar själva hur fördelningen av ersättningen ska göras mellan de ingående delarna. I ett PM, Schablonersättningar för flyktingmottagande – fördelning inom kommunen9, som kommuner och landsting, SKL (numera SKR), tagit fram, redovisas svar från 175 kommuner. Det framgår att hälften av dessa kommuner fördelar hela ersättningen enligt en fast fördelning mellan de olika kostnadsposterna men be- loppen varierar mellan kommunerna. Andra kommuner fördelar en del av ersättningen och behåller resten i en central pott och av de kommuner som svarat har ingen fastställd modell för hur schablonersättningen fördelas. kommuner och regioner, SKR (tidigare SKL) tar också upp att i många kommuner har verksamheten och revisorerna olika uppfattning kring möjligheten att använda ersättningen än de under vilken den betalas ut. Det finns inga beräkningsunderlag som förklarar dagens nivå på flyktingschablonen. I samband med etableringsreformen 2010 tog fram ett underlag som bland annat byggde på att av schablonen för vuxna (20–) skulle bekosta sfi, skulle bekosta ekonomiskt bistånd och för samhällsorienteringen. har dock ersättningen höjts med utan att något beräkningsunderlag presenterats.10 gav regeringen i uppdrag att göra en kartläggning av hur kommunernas verksamhet för mottagandet av nyanlända är organiserat och hur ansvaret för mottagandet är förde- lat inom kommunen. Uppdraget ska redovisas till Arbetsmarknads- departementet . Schablonersättningar för flyktingmottagande – fördelning inom kommunen. Dnr 17/06133. Schablonersättningar för flyktingmottagande – fördelning inom kommunen. Dnr 17/06133. 3.3.1Höjd schablonersättning på grund av den så kallade utbildningsplikten I samband med att regeringen införde en utbild- ningsplikt, tillfördes kommunerna medel för att bättre kunna möta utbildningsbehovet bland nyanlända. I budgetpropositionen beslutades tillskottet till kommunerna enligt följande: Medlen fördelas till kommunerna enligt ovan via schablonersätt- ningen för mottagandet av nyanlända. De tilldelade medlen baseras på en uppskattad genomsnittlig kostnad om per helårsplats i utbildning. För utbildningspliktens implementering har beräkningar gjorts som motsvarar 6 000– 9 000 deltagare . höjdes schablonersätt- ningen med och 2019 ytterligare . 3.4Samlat resultat från utredningens enkätundersökning I detta avsnitt redovisar vi ett samlat resultat från den enkätunder- sökning som utredningen lät genomföra vecka 4–10, 2020. Resultat från enkäten används även i andra avsnitt i betänkandet men här beskrivs enkäten övergripande och vi resonerar också om vilka slutsatser som är möjliga att dra inom respektive frågeområde. Enkäten adresserades till funktionen skolchef för vuxenutbild- ningen i samtliga kommuner. Syftet med enkäten var att samla in fakta och underlag för fördjupad analys av nuläget på kommunnivå gällande ett flertal av utredningens direktiv. Rubriker i enkäten för olika frågeområden var: •Individanpassning och studieplanering. I enkätens inledande del efterfrågades bakgrundsfakta för kommunen baserade på läget . En avslutande fråga ställdes om nationellt stöd från skolmyndigheterna: , Skolinspek- tionen och Specialpedagogiska skolmyndigheten. Enkätens frågor var av olika slag, envals- och flervalsfrågor samt frisvar. Enkäten i sin helhet med de frågor som ställdes finns i bilaga 6. Enkäten besvarades av 192 kommuner som representerade 213 kommuner, vilket ger en svarsfrekvens på . Formell samverkan mellan kommuner förklarar varför några kommuner svarar både för sin egen kommun och på uppdrag av en annan. Resultaten från enkäten redovisas som andel av totalt antal svarande kommuner samt på kommungruppsnivå. Inkomna svar fördelades på de 9 kommungrupperna enligt följande: Pendlingskommun nära större stad Lågpendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Landsbygdskommun m. besöksnäring Antalet sfi-elever i mätvecka 4 fördelades enligt följande på de svarande kommunerna: 0–100 elever 501–1 000 Genomsnittligt antal anställda/rektor När samtliga svar sammanvägts blev det genomsnittliga antalet 14,6 anställda/rektor. Det finns dock en tydlig skillnad mellan olika kommungrupper. För kommungruppen större städer blir det genom- snittliga antalet 24,8 anställda/rektor medan kommungruppen lands- bygdskommun med besöksnäring har i genomsnitt 9,7 anställda/rektor. Sfi-lärares behörighet och undervisningstid/vecka Andelen behöriga sfi-lärare var enligt enkätsvaren i genomsnitt . Jämförelser mellan kommuner visar att gruppen mindre stad/tätort har högst andel behöriga sfi-lärare och lägst andel har gruppen pendlingskommun nära mindre stad/tätort med Sfi-lärares undervisningstid var högst i kommungruppen stor- städer /vecka och lägst i gruppen pendlingskommuner nära storstad med /vecka. Genomsnittlig undervisnings- tid för samtliga blev /vecka vilket även de flesta kommu- ner svarat. I enkäten ställde vi frågan om driftsform för komvux och särvux. I tabell 3.2 redovisas kommunernas svar när det gäller driftsform för sfi, komvux på grundläggande och gymnasial nivå samt särvux. Tabell 3.2 Driftsformer för komvux sfi, övr. Andel svar/driftsform Komvux Sfi (%) komvux (%) Särvux (%) Både egen regi och entreprenad Formell samverkan enl. 23 kap. 6 § Källa: KLIVAs kommunenkät. I kommuner som erbjuder vuxenutbildning på entreprenad är upp- handling enligt lagen (2016:45 om offentlig upphandling, ) van- ligast. uppger att man tillämpar vid entreprenad. tillämpar auktorisation när man sluter avtal med utbild- ningsanordnare, uppger att de använder sig av lagen om valfrihet, LOV och tillämpar tjänstekoncession vid entre- prenadavtal. Antalet utbildningsanordnare som kommunerna sluter avtal med varierar stort mellan kommuner. När det gäller antalet anordnare av sfi på entreprenad är fördelningen mellan svarande kommuner denna: av kommunerna har 1 utbildningsanordnare av sfi har 2–4 anordnare har 5–10 anordnare har mer än 10 anordnare av sfi i sin kommun. Som nämnts ovan tillämpar kommuner olika sätt att sluta avtal med utbildningsanordnare. Hur kommunen som huvudman kan över- lämna ansvar till utbildningsanordnare är reglerat i 23 kap. 6 § skol- lagen. Enkätsvaren visar att av kommunerna med vuxen- utbildning på entreprenad ställer kravet att utbildningsanordnaren har betygsrätt beviljad av Skolinspektionen. När det gäller rektorsfunktionen menar av de svarande kommunerna att de överlämnat hela rektorsfunktionen till externa utbildningsanordnare medan svarar att de överlämnat rektorsuppgifter till externa utbildningsanordnare enligt 23 kap. 6 § skollagen. Utredningen finner att det råder en viss osäkerhet kring hur de svarande har tolkat de båda frågorna om rektorsfunktionen. Menar man hela rektorsfunktionen utifrån det som är reglerat i skol- lagen enligt ovan eller menar man att hela rektorsansvaret omfattas? På båda frågorna som nämns ovan har svarat att man inte överlämnar rektorsfunktionen/rektorsuppgifter till externa an- ordnare. Dessa svar bidrar ytterligare till osäkerheten vad gäller tolk- ning av svaren. I enkäten ställdes frågan om vem som är huvudman för vuxenutbild- ningen i kommunen i skollagens mening. I 85 svar uppger man att ”kommunen” är ansvarig. I 83 svar anges politisk nämnd. I 31 av dessa kommuner är utbildningsnämnden ansvarig i 20 är kommunstyrelsen ansvarig och i 15 kommuner ligger ansvaret under en arbetsmarknads- nämnd. I 6 kommuner ansvarar nämnder som rymmer flera politik- områden. Resterande svar på frågan vittnar om stor okunskap om huvud- mannaskapet för vuxenutbildningen. Trots att enkäten ställdes till skolchef för kommunens vuxenutbildning angavs svar som att för- valtningar var huvudmän. Lärcenter, skolenhet eller rek- tor förekom också. Vid ett fall angavs namnet på en tjänsteman. Osäkerhet om huvudmannaskapet visade sig även när kommunerna skulle besvara enkäten. Enkäten var ställd till samtliga kommuner och utgick från att de var huvudmän för vuxenutbildningen. och kommuner som lämnat över huvudmannaskapet for- mellt till annan kommun gav tydliga svar, men kommuner som sam- verkade och till exempel hade gemensam administration förlagd till en av de samverkande kommunerna kunde inte besvara ett antal frågor trots att de var huvudmän utan hänvisade till den administra- tiva enheten i annan kommun. Detsamma gällde några kommuner som lämnat över rektorsfunktionen helt till externa anordnare. Huvudmannens ansvar ”att aktivt verka för och motivera till studier” Kommunen som huvudman har ansvaret att aktivt verka för och motivera till studier i sfi och på grundläggande nivå för de individer som saknar de kunskaper som dessa utbildningar ger. Enkäten ställde frågan om hur huvudmannen lever upp till detta krav enligt skollagen. Samverkan med Arbetsförmedlingen, arbetsmarknadsenhet, social- tjänst/integrationsenhet verkar enligt enkätsvaren vara det mest fre- kventa sättet att leva upp till skollagens krav. Ett flertal kommuner hänvisar till information via reklamsats- ningar och sociala medier. Olika typer av forum för information be- skrivs också. Några kommuner har utarbetat egna modeller som innebär ett mer omfattande arbetssätt med samverkan inom kommunen mellan I något fall samverkar man till exempel med , kom- munalt aktivitetsansvar, gällande ungdomar som inte på- börjat eller fullföljt ett nationellt gymnasieprogram. (Se vidare kapi- tel 6 om KSA). I svaren uppger man även att samverkan sker mellan flera kommuner och där man gemensamt avsatt särskilda resurser för uppsökande, informerande och motiverande insatser. Huvudmannens utbud av yrkesutbildningar i kombination med sfi inom regionalt yrkesvux 4 erbjöd de svarande kommunerna yrkesutbild- ningar i kombination med sfi i följande omfattning: Nästan hälften, , av de svarande kommunerna erbjöd 1–3 yrkesutbildningar i kombination med sfi medan av kommunerna hade fler än 5 sådana utbildningar i sitt utbud. 14 pro- cent av kommunerna hade 4–5 sådana utbildningar och erbjöd inga yrkesutbildningar alls i kombination med sfi. Svaren per kommungrupp fördelar sig enligt tabell 3.3. Tabell 3.3 Utbud av yrkesutbildning i kombination med sfi per kommungrupp Andel (%) per svarsalternativ och kommungrupp Kommungrupp (antal svar) Storstäder (2) Pendlingskommun nära storstad (29) Större stad (15) Pendlingskommun nära större stad (31) Lågpendlingskommun nära större stad (23) Mindre stad/tätort (23) Pendlingskommun nära mindre stad/tätort (30) Landsbygdskommun (31) Landsbygdskommun med besöksnäring (7) Källa: KLIVAs kommunenkät. I figur 3.1 nedan visas svaren på frågan om hur huvudmannen fast- ställer utbudet av yrkesutbildningar i kombination med sfi. Majori- teten, , av kommunerna fastställer utbudet utifrån behovet av kompetensförsörjning i kommunen eller regionen och samverkar kring bristyrken med arbetsgivare. Ett antal kommuner lyfter sitt samarbete inom större upparbetade regioner. Några kommuner, , svarar att de främst utgår från elevernas behov och önske- mål medan menar att utbudet begränsas av verksam- hetens förutsättningar. De som svarar Annat lyfter att det finns en strävan att erbjuda fler kombinationsutbildningar med sfi men av olika skäl är detta inte möjligt i de olika kommunerna. Figur 3.1 Huvudmannens utbud av kombinationsutbildningar med sfi Andel svar/ avgörande faktorer Vad avgör främst det utbildningsutbud som huvudmannen fastställer när det gäller kombinationsutbildningar med sfi? Bristyrken och samverkan med Elevernas behov och önskemål Verksamhetens (egen regi och entreprenad) förutsättningar t ex. personal, kompetens, lokaler m m Annat, ange vad: Källa: KLIVAs kommunenkät. I enkäten ställdes även frågan om ett ökat regionalt samarbete skulle medföra ett breddat utbud av kombinationsutbildningar med sfi. I figur 3.2 redovisas kommunernas svar. av kommunerna svarar nej på frågan med motiveringar som till exempel att kommu- nernas förutsättningar för samarbete varierar, risk för överetablering om inte styrningen samordnas samt att eleverna kan ha svårt att för- flytta sig mellan kommunerna. Större städer och landsbygdskom- muner har högst andel med svaret nej medan landsbygdskommun med besöksnäring helt saknar nej-svar. Av de som anser att regionalt samarbete skulle bredda utbildningsutbudet anger nästan hälften att utbudet av kom- binationsutbildningar skulle breddas, såg möjlig- heten att skapa yrkesinriktningar inom sfi-utbildningen. vardera fick alternativen fler nivåer inom sfi och differentierad studie- takt. Figur 3.2 Ökad regional samverkan för ett breddat utbud av kombinationsutbildningar med sfi Skulle en ökad regional samverkan mellan er och andra huvudmän medföra ett i praktiken bredare utbud när det gäller sfi och kombinationsutbildningar med sfi? (vid Ja, flera svarsalternativ möjliga) Ja, fler kombinationsutbildningar (sfi i kombination med andra kurser i… Ja, fler inriktningar inom sfi (t.ex. hälsa, café, starta eget, enklare… Ja, fler nivåer inom sfi Ja, ökad differentiering avseende Ja, annat. Källa: KLIVAs kommunenkät. I enkäten ställdes frågor om vilka nyckeltal/indikatorer och metoder som kommunerna använder för att beskriva resultat och kvalitet i sfi och sfi i kombination med annan utbildning. Kommunerna fick även svara på frågan om uppföljningen av verksamhet i egen regi och på entreprenad skiljer sig åt. En knapp tredjedel av kommunerna svarar ja på den frågan och hänvisar till att man håller på att utveckla nya uppföljningssystem för att förbättra detta. I figur 3.3 redovisas de mest frekventa nyckeltalen/indikatorerna i kommunernas uppföljning. Figur 3.3 Nyckeltal för kontinuerlig kvalitetsuppföljning Vilka nyckeltal/faktorer följs upp kontinuerligt och utvärderas för att beskriva resultat och kvalitet i sfi och sfi i kombination med andra kurser i komvux? (flera svar möjliga) Annat, ange vad: Källa: KLIVAs kommunenkät. I figur 3.4 redovisas de mest frekventa metoderna som kommunerna använder för kontinuerlig uppföljning av sfi-utbildning och sfi i kom- bination. Enkäter och bearbetad statistik från administrativa system är de metoder som dominerar. Drygt hälften av kommunerna anger att de gör förberedda och kommunicerade besök. Andra metoder som förekommer är oanmälda besök, intervjuer och självskattning. Figur 3.4 Metoder för kontinuerlig kvalitetsuppföljning Vilka metoder för uppföljning används kontinuerligt? (flera svar möjliga)