sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — Arbetet bedöms motsvara tre helårsarbetskrafter och medföra behov av ökade anslag om (kostnad för tre med- arbetare plus relaterade omkostnader för resor, utbildningsmaterial med mera) Uppdraget bör vara permanent och medföra motsva- rande permanenta höjning av myndighetens förvaltningsanslag. I förslaget om uppföljning och utvärdering (kapitel 7) ska UKÄ ansvara för uppföljningen av högskolornas arbete med nyttiggö- rande. Arbetet ska ske i samarbete med , som är den myn- dighet som ansvarar för de utvärderingar som ska ske . Utredningens bedömer att den utökade uppföljningen av nyttiggö- randearbetet i huvudsak kan genomföras inom befintliga ramar för verksamheten (som anförts i kapitel 3 är nyttiggörandet en integre- rad del i högskolornas verksamhet och arbete med nyttiggörandet ingår därmed per definition i UKÄ:s ansvarsområde) men utred- ningen bedömer ändå att arbetet med att initialt utforma hur upp- följningssystemet ska gälla för nyttiggörandet och hur det ska integre- ras i övrig verksamhet vid myndigheten, kommer att medföra en kost- nad av engångskaraktär på och därefter perma- nenta årliga kostnader på . Kostnaderna bör kunna hållas låga eftersom UKÄ har befintliga strukturer och arbetssätt för inrapportering av olika indikatorer. Enligt förslaget som presenteras i avsnitt 5.3 ska ansvara för de utvärderingar som ska genomföras . För innebär arbetet att de ska upprätta en effektlogik för nyttiggö- randearbetet, ta fram indikatorer på olika nivåer i effektlogiken och utifrån den genomföra en resultat- och effektutvärdering. Arbetet bedöms medföra behov av ökade resurser motsvarande . Enligt den trappstegsmodell som utredningen tagit fram (avsnitt 7.1) är uppföljningen av UKÄ och utvärderingen central för att säkerställa önskade resultat och effekter. Utvärderingens resultat kommer att rapporteras till Regeringen och högskolorna och utgöra grund för uppdrag att bedriva innovationskontor, samt eventuellt utökat innovationskontorsuppdrag. En annan viktig byggsten i utredningens förslag är Veri- fiering för Tillväxt (VFT). Här föreslår utredningen en ökad satsning på komplexa lösningar som kräver omfattade forskningsresurser i tidiga TRL-skalan innan de kan bolagiseras. Det i sin tur avses inne- bära ett ökat nyttiggörande inom bland annat högteknologiska områden. har tidigare haft VFT-2 (också kallat VINN-2). Utred- ningens förslag innebär utökade resurser till existerande strukturer. Totalt föreslås ett återinfört VFT-2 stöd för , varav avsätts till myndigheten för administra- tion och uppföljning av stödet. Som beskrivs i avsnitt 7.2 anser utredningen att ska få i uppdrag att stödja innovationskontoren i deras löpande arbete. arbetar med ett flertal satsningar tillsammans med hög- skolan. Däribland annat K3-projekten, VFT och med strategiska innovationsprogram (där högskolorna till del är involverade). Sådant arbete kommer behöva fortsätta och finansieras av myndighetens befintliga anslag. I utredningens förslag för implementering (se avsnitt 7.2) förväntas högskolorna- jämfört med – generellt spela en mer aktiv roll i det regionala utvecklingsarbetet och förväntas tydligare samarbeta med bland annat regionerna. Samarbetet mellan högskolorna och regionen ingår i den modell för utvärdering (se avsnitt 5.2) som utredningen föreslår. spelar högskolorna en viktig roll i de regionala utvecklingsstrategierna. Ett av utvärderingens syfte är att få ökat fokus på högskolornas roll som innovationsmotor och som regional aktör för kompetensförsörjningen i landets regioner. Det finns ingen entydig syn på vilken roll som högskolorna spelar för den regionala utvecklingen. Det finns studier som visar på att de spelar en viktig roll för regionernas kompetensförsörjning och syssel- sättning2, som andra visar att studenter vid särskilt de mindre högskolorna i hög utsträckning flyttar från länet efter avlagd examen3. I de mindre regionerna har utredningen bilden att regionerna har stora förväntningar på sina högskolor och att samarbetet ofta är väl utbyggt. Även i större regioner, som exempelvis Skåne4 och Uppsala5 finns det ett formaliserat samarbete mellan regionen och dess hög- skolor. Utredningen har föreslagit att utvärderingen av nyttiggörande- arbetet (det vill säga den som ska ske ) skulle kunna ha olika tematiska fokus. Högskolornas samarbete med regionerna kan enligt utredningen vara ett sådant, högskolornas bidrag till kompe- tensförsörjning inom olika sektorer ett annat. Utredningen har i kapitlet om övriga frågor lyft upp samarbetet mellan regionerna och högskolorna avseende innovationer inom ramen för forskningssjukhusen och hur ALF-medlen skulle kunna nyttjas för fler innovationer. Dessa är frågor regionerna själva be- höver arbeta med och där kommuner och regioner borde kunna vara en aktiv aktör. Det gäller särskilt förhållningssätt till det s.k. lärarundantaget. 2Boström-Elias J. och : betydelse för utbildning, sysselsättning och företagande i , Regionen 2016. 3Pokarzhevskaya G. och : Val av högskoleort – Regionala mönster bland kvinnor och män, 2015 och uppdaterad 2019. 4LUMARS är ett samarbete mellan , , och . 5STUNS, mellan universiteten i , näringsliv och samhälle. Utredningens förslag bedöms få konsekvenser för konkur- renskraft och därmed bidra positivt till kommunerna på flera olika plan. Utredningens modell kommer att uppmuntra samarbeten mellan kommuner och högskolor, något som i sin tur kommer att möjliggöra att högskolorna bättre kan ta hänsyn till kommunernas behov. De ökade möjligheten till utbildningar hos holdingbolagen kommer att kunna bidra positivt till kommunanställdas kompetensutveckling men också till att fler arbetslösa blir sysselsatta och på så sätt minska kommuners kostnader för arbetsmarknadsåtgärder eller försörj- ningsstöd. Liksom hos regionerna finns det hos kommunerna medarbetare som delar sin tjänst mellan högskola och kommun. Utredningens olika förslag kommer medföra ett ökat behov av att från kommunalt håll ta fram gemensamma förhållningssätt till det s.k. lärarundan- taget. Utredningens förslag avses medföra ett ökat fokus på nyttiggörande hos landets högskolor. Det kommer att vara positivt för närings- livets aktörer då detta kommer att öka högskolornas benägenhet att samarbeta med näringslivet. Det ökade samarbetet kommer att leda till ett ökat antal gemensamma projekt med flera resultat som kom- mer att kunna tas om hand av näringslivet. Utredningens förslag om ett tydligare beaktande av nyttiggörandeuppdraget vid organise- ringen av högskolans verksamhet, kan antas underlättaföretags kontakter med högskolorna men också underlätta överförande av forskningsresultat till näringslivet och på så sätt bidra till ökad eko- nomisk tillväxt hos dessa. Tack vare holdingbolagens nya roll (se kapitel 9) bedöms de kunna spela en större roll än att utveckla de resultat som uppstår i forskningsprojekt där upphovspersonen avsäger sig det så kallade lärarundantaget. Därigenom kan möjligheterna för näringslivet att förvärva resultat förbättras. En ytterligare positiv effekt för före- tagen kommer att bli det föreslagna Finansieringsbolaget. Därmed kommer privata investerare och andra aktörer som vill komma i kontakt med så kallade projektbolag vid högskolan att ha en tydlig Finansieringsbolaget kommer också bli en tydlig aktör för hela det privata riskkapitalsystemet inom och utanför landet att förhålla sig till, vilket bedöms bli väsentligt enklare än . Det överordnade målet med utredningens förslag är också att mer resultat från högskolorna ska leda till att fler företag bildas och att fler existerande företag utökar samarbeten med högskolor, studenter och forskare och på så sätt såväl får förbättrade rekryteringsförut- sättningar som potential för att producera fler nya varor och tjänster. Det nya finansieringsbolaget bedöms också medföra att tillgången till riskkapital förbättras väsentligt för så kallade projektbolag, vilket bör leda till att fler bolag bildas och klarar sig . Utredningens förslag om att regeringen ska kunna göra särskilda satsningar mot tematiska innovationskontor, med tillhörande utökade verifieringsmedel, bedöms detta enligt utredningen leda till att resultat från forskning inom för landet viktiga områden utvecklas bättre än . Viktiga samhälleliga behov kan då bättre tillgodoses, vilket inkluderar viktiga behov från olika delar av näringslivet inom olika sektorer. När regeringen pekar ut särskilda tematiska satsningar kan detta också, vilket bekräftas av flera företrädare ur näringslivet och olika intresseorganisationer, förväntas leda till att olika företag och organisationer med verksamhet knutet till satsningen, fokuserar sin verksamhet till berörda orter och högskolor och att deras verksam- het underlättas. Det visar också på en tydlig prioritering som av olika aktörer kan tolkas som att regeringen anser att satsningar inom dessa områden är önskvärda, vilket i sig kan attrahera investeringar från andra länder, multinationella företag och andra organisationer. De utökade verifieringsmedlens syfte är att resultat från forsk- ning mer mera ska kunna utvecklas bättre och ha bättre förutsätt- ningar än att kunna tas vidare in i kommersialiseringsfas eller på annat sätt leda till tjänster och produkter som när medborgare, konsumenter eller andra. Det bör kunna leda till förbättrade förut- sättningar för företag att etableras och växa. Slutligen är bedömningen att holdingbolagens utökade möjlig- heter att bedriva utbildning bättre än ska kunna tillgodose arbetsmarknadens behov av kvalificerade utbildningar inom olika områden och därmed förbättra offentlig sektors och näringslivets förutsättningar att såväl rekrytera som behålla personal men också att förbättra sin egen konkurrenskraft. Flera av förslagen i utredningen riktar sig till studenter, forskare och olika medarbetare vid högskolorna och kommer att innebära nya möjligheter för den enskilde, oavsett vilken del av landet hen befin- ner sig i. Det kommer att finnas bättre tillgång till stöd för att utveckla och för att skydda sina idéer. Detta sker genom att fler hög- skolor ges möjlighet att kvalificera sig för att bedriva innovations- kontor (ensamma eller i samarbete med andra högskolor) och genom att samtliga högskolor tydligt knyts till högskola med inno- vationskontor. För de studenter, forskare och andra personer som finns vid privata högskolor, som valt att inte omfattas av den nya stödförordningen för innovationskontor, finns möjligheten att köpa stöd från något av de befintliga innovationskontoren eller att antingen bedriva studier vid sådan högskola eller arbeta där. Det nya uppfölj- nings- och utvärderingssystemet kommer visa på vilka delar av hög- skolor där nyttiggörandearbetet har svagare eller starkare stöd och kommer på så sätt visa för högskolors ledningar var behov av åtgärder finns. Detta kommer leda till att studenter och anställda inom fler vetenskapliga discipliner än får del av innovationsstödet. Det- samma gäller tydliggörandet att nyttiggörandet ska beaktas av hög- skolan i arbetet med dess inre organisation. Utredningens förslag är utformade så att stöden inte ska påverka den enskildes förmögenhet. Utbyggnaden av VFT bör åtföljas av utvecklingen av en återbetalningsfunktion. Samtliga föreslagna finansi- eringsinstrument () är antingen i form av lån eller ägarandelar. Utredningens bedömning om att studenter och före detta med- arbetare bör kunna fortsätta ta del av nyttiggörandestöd upp till efter att studier eller anställning avslutats, bör kunna leda till förbättrade förutsättningar för att dessa personers idéer realiseras. Utredningens förslag inom immaterialrätten avses bidra till att det så kallade lärarundantaget tillämpas på ett mer välfungerande sätt än som är fallet , att det blir mer välkänt och att studenters och anställdas kunskap i avtalsskrivning höjs. Detsamma gäller före- komsten av gemensamma stödfunktioner inom Finansieringsbo- laget. Högskolornas immaterialrättsstrategier ska definiera inom vilka sektorer särskilt skyddsvärda immateriella rättigheter uppstår, för att på så sätt möjliggöra särskilda insatser mot de områdena och de studenter och medarbetare som verkar där. Uppdragen till och forskningsråden avses bi- dra till att studenter och medarbetare vid högskolorna skall ges för- bättrade förutsättningar att nyttiggöra resultat från forsknings- verksamhet och verksamhet som baseras på forskning. Uppdragen avses bidra till att stärka en positiv kultur av nyttiggörande, som bidrar till att medarbetare vid högskolorna som är framgångsrika i sitt nyttiggörandearbete, premieras för detta på olika sätt. Uppdragen syftar till att undanröja olika former av hinder mot ökat nyttiggö- rande, något som antas leda till att fler personer kan ta del av resurser från forskningsråden och att fler personer kan ha anställningar inom olika sektorer . Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Bedömningen är att det nya uppföljnings- och utvärderingssystemet ska kunna bidra till att visa på eventuella skillnader i hur män och kvinnor får del av nyttiggöranderesurser och innovationsstöd, något som resulterar i ökad kunskap och lärande. Baserat på förvärvad kunskap kan stödet utformas så att det leder till ökad jämställdhet. Tillgängliga data avseende idéflödet från innovationskontoren utvisar en ojämställdhet mellan män och kvinnor innebärande att färre kvinnor än män deltar i redovisade idéer, patent och företag. Tillskapandet av Finansieringsbolaget skapar förbättrade förutsätt- ningar att styra finansieringsverksamheten så att såväl mäns som kvinnors företagande ges ett mer likvärdigt stöd och kan bidra till att fler kvinnor blir del av innovationsstödsystemet. Det uppfölj- nings- och utvärderingssystem utredningen förslår bedöms också ge goda förutsättningar för att såväl UKÄ, som ska få verktyg för att synliggöra mäns och kvinnors nyttiggörande av forsknings- resultat och nyttjande av innovationsstöd. På så sätt kan utredningens förslag bidra till att mäns och kvinnors villkor inom innovations- stödet bli mer likvärdiga. Enligt Kommissionens senaste innovation scoreboard intar tätpositionen över de länder som är unionens mest innovativa. Undersökningen visar att är särskilt starkt inom områden som samarbeten mellan offentliga och privata aktörer och det livslånga lärandet. som är starkt, så förlorar landet gentemot EU-genomsnittet. För att bibehålla tätposi- tion måste högskolornas roll som motor för nya lösningar bibehållas och stärkas. Annars riskerar att förlora sin starka ställning. Den indikator där är längst under EU-genomsnittet (under genomsnittet) är sales of new-to-market/firm inno- vations. 6 Denna indikator mäter den totala omsättningen av nya eller väsentligt förbättrade produkter som är nya för ett särskilt bolag eller helt nya för marknaden (fritt översatt från engelska: Sum of total turnover of new or significantly improved products, either new-to-the- firm or new-to-the-market, for all enterprises. )7 Här kan högskolorna spela en viktig roll i att skapa samverkan mellan forskning och näringsliv och att främja framväxten av implementerbara lösningar. 10.2.1Högskolornas effekt på konkurrenskraften Generellt är det svårt att hitta indikatorer som mäter hur väl svenska högskolor arbetar med nyttiggörande. Det finns inga regelbundna utvärderingar i och vid internationella jämförelser över hög- skolornas innovationskraft hamnar ofta inte i tätskiktet. En starkt bidragande orsak till detta bedömer utredningen vara lärar- undantaget, där svenska forskares implementerade lösningar inte fångas upp i internationella jämförelser. Enligt en studie som är framtagen av Entreprenörskapsforum spelar högskolorna olika roll i olika delar av landet. Det finns enligt studien några resultat som förtjänar att framhävas, däribland regionernas befolkningsstorlek, deras näringsstruktur och att hög- skolorna kan medverka till att skapa en mer innovativ kultur i sam- hället. De resultat som utredningen här anser särskilt intressanta är de två . Regioner med mer FoU och innovationskraft kan vridas om i en ny riktning och tillsammans med det lokala närings- livet kan högskolan här skapa positiv påverkan på det regionala näringslivet. Högskolor utanför storstadsregionerna spelar ofta en viktig roll i att förse det regionala näringslivet med efterfrågad kompetens. Samarbetet med regionerna kan förbättra den match- 6Europeiska kommissionen: Innovation Scoreboard 2020, s. 68. 7Europeiska kommissionen: Innovation Scoreboard 2020, s. 90. Det tredje resultatet från studien visar att en högre utbild- ningsnivå har det positiva med sig att det ställer om ekonomin mot ett större tjänsteinslag, vilket i sin tur minskar ekonomins sårbarhet. Den höjda utbildningsnivån ökar också kollektivets möjlighet att absorbera och utveckla nya idéer.8 En annan studie av intresse för utredningen är What is the causal effect of R&D on patenting activity in a ‘‘professor’s privilege’’ country? Evidence from som visar på att en procents medel till forskning och utveckling ökar patenteringen med 0,3–0,6 procent9. Utredningen anser att patent är ett trubbigt verktyg för att mäta entreprenörskap och innovationskraft hos högskolorna. Likväl är det viktigt att förstå att stödet för nyttiggörande spelar en roll för att öka antalet patent per satsad krona på forskning och utveckling och framför allt att arbeta för att dessa patent omsätts och används. 10.2.2Hur stödet för nyttiggörandet påverkar svensk konkurrenskraft Utredningen har inte, efter eget sökande och efter kontakt med några av landets ledande akademiker på området, kunnat identifiera några studier som undersöker sambandet mellan högskolornas stöd för nyttiggörande och landets konkurrenskraft. Avsaknaden av upp- följning och utvärderingar inom området (som diskuteras i kapi- tel 5) gör att det inte går att säga hur de svenska hög- skolornas stöd för nyttiggörande bidrar till att skapa resultat och effekter i samhället. till de indikatorer som finns tillgängliga för att mäta högsko- lornas arbete med nyttiggörande kan utredningen se att de högskolor som har innovationskontor också är de som har högst idéflöde. hade högskolorna med innovationskontor i genomsnitt ett avsevärt högre idéflöde än de som inte hade innovationskontor. Det förefaller finnas en viss korre- lation mellan högskolornas storlek och idéflödet. Utredningen kan inte se någon korrelation mellan hur mycket som högskolorna satsar 8Ejermo O.: Universitet som drivkraft för tillväxt och utveckling, Entrepenörskapsforum, 2012. s. 61 f. 9Ejermo O. och : What is the causal effect of R&D on patenting activity in a ‘‘pro- fessor’s privilege’’ country? Evidence from , Springer Science+Business Media 2016 , s. 677 f. i monetära termer på innovationsstödjande aktiviteter och på idé- flödet (se avsnitt 3.6). Vad som däremot verkar ha en påverkan är hur högskolorna arbetar med nyttiggörande. Det finns exempel på högskolor som saknar innovationskontor men ändå uppvisar ett starkt idéflöde från studenter och/eller forskare. , och är exempel på detta. Utifrån detta bedömer utredningen att positiva attityder till nyttiggörande åtföljt av ett väl utvecklat stöd för nyttiggörande kommer att ha en positiv påverkan på konkurrenskraft. Tabell 10.4 Genomsnittligt idéflöde för högskolor med och utan innovationskontor S = Student. S1: antal idéer som gått till prövning. S2: antal idéer som gått till verifiering. idéer som gått till inkubator. F = Forskare.F1: antal idéer som gått till prövning. F2: antal idéer som gått till verifiering. F3: antal idéer som gått till inkubator. Källa: Högskolornas inrapportering till utredningen. 10.2.3Förväntade effekter av ökat nyttiggörande Som nämnts i föregående avsnitt bedöms utredningens förslag att bidra positivt till ökat nyttiggörande från landets forskning. Detta bedöms i sin tur att positivt bidra till svensk konkurrenskraft. Givet avsaknaden av historiska data och utredningens resurser har det inte varit möjligt att göra en ex-ante analys av vad det utökade stödet till landets innovationskontor kommer att få för konse- kvenser. Den data som finns tillgänglig bedöms visa på att ökade och mer strukturerade satsningar på innovationskontoren också bidrar till ökat nyttiggörande. Korrelationen har dock inte kunnat kvanti- fieras. I avsnitt 7.3.6 föreslås ett ökat VFT-stöd. Enligt de beräkningar som tagits fram av utredningen (och som bedömts som rimliga av utredningens båda referensgrupper) kommer ett utökat VFT-stöd att resultera i cirka 25 verifierade lösningar . Dessa lösningar bedöms ligga i teknisk framkant och vara så avancerade att de kom- mer att ha en positiv inverkan på den svenska innovationskraften. Grundandet av finansieringsbolaget (se avsnitt 9.3) och det ökade anslaget för investeringar kommer att bidra till att minska kapitalgapet i försådd- och såddfaserna. Tillsammans med utökningen av VFT kommer det att bidra till ett ökat antal företag med rötter i hög- skolan. Finansieringsbolaget kommer att innebära en professionali- sering och effektivisering av investeringsstödet. Det kommer också att innebära att stödet blir mer likvärdigt över hela landet. På bedöms stödet att kunna finansiera sig självt, då lyckosamma avyttringar förväntas täcka driftskostnaderna för bolaget. Ett annat område där förslagen förväntas bidra positivt är inom kompetensutvecklingen. Holdingbolagens föreslagna roll kommer potentiellt att kunna bidra positivt till kompetenshöjande insatser i hela landet. Igen så har avsaknaden av data och tillgängliga resurser inte tillåtit för en mer ingående ex-ante analys vilka effekter detta kan medföra. Det finns exempel på högskolor som arbetar fram- gångsrikt med uppdragsutbildning. Det är utredningens bedömning att holdingbolagens förändrade roll kommer att bidra till ökad utbild- ning och därmed till ett ökat lärande. Förslaget om ett nationellt entreprenörskapscentrum förväntas bidra till en höjning av forskningsnivån i och till ett generellt ökat lärande hos högskolornos studenter och doktorander. Som visas i kapitel 8 finns det oberoende forskning som visar på att entre- prenörskapsutbildningar faktiskt har en positiv effekt på individens entreprenörskap. Det är utredningens bedömning att utbildningarna ska bidra till skapandet av mer entreprenöriella personer som är mer benägna att driva nyttiggörandet och företagande. Utredningen bedömer inte att förslagen i betänkanden har någon betydelse för den kommunala självstyrelsen, för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för offentlig service generellt i olika delar av landet (däremot specifikt rörande tillgången till innova- tionskontor) eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Därför finns ingen redovisning av konsekvenserna på dessa områden. Rent allmänt kan sägas att ökat nyttiggörande bidrar till fler inno- vationer som bidrar till ett mer hållbart samhälle. kontakter med det övriga samhället kan driva på frågor som rör kom- muners arbete, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, offentlig service i hela landet, integration och ökad kunskap inom andra viktiga samhällsfrågor. Ett förbättrat nyttiggörande inom forskningsområden relaterade till exempelvis integration eller kom- muners verksamhet, kan bidra till att lösa stora och viktiga frågor. Utredningens förslag avser bidra till att så i ökad grad blir fallet. Om så sker, är däremot upp till högskolorna med deras studenter, lärare och andra medarbetare att avgöra. Det är bland annat därför sama- rbetet mellan högskolor och andra aktörer är så viktigt. Ett utökat samarbete kan leda till att högskolors verksamhet riktas mot områden där stora och viktiga samhällsfrågor finns. Utredningens förslag: Ändringarna i högskolelagen, högskole- förordningen, ändringen i förordningen (2007:1164) för och en av ändringarna i förordningen (2009:1101) med instruktion för Verket för innovationssystem ska träda i kraft .