sou · H8B310 · 2020-02-28 00:00:00 — Signalen om nyttan av livsmedelsproduktion når aktörerna via den betalning de får från försäljning på marknader, men någon mot- svarande tydlig signal om värdet av bättre vattenstatus finns inte utan politiska styrmedel. I vissa fall kan alltså blå näringar bidra både till exempelvis livs- medelsproduktion och till upptag av näringsämnen, även om incita- menten för det senare är svaga eller kanske saknas. Möjligheten till lönsam försäljning av exempelvis musslor kan vara en tillräcklig anled- ning att bedriva verksamheten och upptaget av näringsämnen kan då betraktas som en positiv bieffekt. Men detta utesluter inte att fler företag skulle kunna drivas om det dessutom fanns incitament som speglar samhällets önskan om upptag av näringsämnen. Om den sammantagna nyttan av livsmedelsproduktion och näringsupptag överstiger kostnaderna för produktionen så bör livsmedlen i fråga produceras. Från industri, liksom från energiproduktion och annan förbränning, kommer utsläpp till såväl luft som vatten. Bland sådana utsläpp finns övergödande ämnen både direkt till vatten och som deposition via luftutsläpp. Generellt kan också denna typ av utsläpp förklaras med att före- tag har ett intresse av att gå med vinst, och att de gör det genom att förse konsumenter med varor och tjänster som ger dem nytta. All produktion förbrukar resurser och för de resurser som företagen måste betala för så görs en avvägning om nyttan av resursförbruk- ningen är högre än kostnaden. Men på samma sätt som beskrivits ovan, så behöver användaren inte betala för utsläpp om politiska styr- medel saknas. Efterfrågan på varor och tjänster utgör alltså ett incitament för att bedriva industriproduktion och utan styrmedel så saknas tydliga incitament att vara återhållsam med förbrukningen av icke prissatta miljöresurser. Problemen som detta leder till har uppmärksammats och det finns lagstiftning för att skapa incitament att minska utsläppen. För utsläppen av kväveoxider från förbränningsanläggningar finns också en utsläppsavgift, NOx-avgiften, som har bidragit till att kontinuerligt minska utsläppen per mängd producerad energi. Utöver de incitament, eller begränsningar, som styrmedel ger så kan konsumenters önskemål om miljöanpassad produktion, exem- pelvis med hjälp av information via miljömärkning, vara en drivkraft för industrin. Avloppsvatten är i huvudsak ett kvittblivningsproblem. Toalett- avlopp innehåller visserligen näringsämnen som skulle kunna användas i odling, men så länge näringsämnen är tillgängliga till relativt låga priser, via mineralgödsel, så utgör avloppet inte någon resurs med positivt värde för den enskilde aktören. Värdet för den enskilde beror bland annat på lagar och regler, priserna på alternativa göd- ningsmedel och på vad det kostar att göra sig av med avloppet på annat sätt. Det kan alltså vara så att avloppet är en resurs för sam- hället, utan att det uppfattas så för den enskilde aktören. För den enskilde aktören utgörs drivkrafterna i huvudsak av det som påverkar hen. När det gäller avlopp och avfall är det rimligt att utgå från att enskilda vill bli av med det så enkelt och billigt som möjligt. Enskilda individer drabbas av den sammantagna negativa miljöeffekten av att avlopp och näringsämnen hamnar i vatten, men den negativa effekten av just den enskildes avlopp sprids på många individer. Återigen ser vi att nyttan av minskade utsläpp, i detta fall från en enskild, delas av många medan kostnaden bärs av den en- skilde och incitamenten för den enskilde att frivilligt åtgärda sina utsläpp blir därmed väldigt svaga. Ännu tydligare blir problematiken om utsläppen görs i strömmande vatten, då är det inte säkert att den som bär kostnaden alls får del av nyttan. Bland annat för att incitamenten alltså är svaga för enskilda att frivilligt ta hand om sitt avlopp så finns det lagstiftning för avlopps- hantering. Kommuner är enligt vattentjänstlagen skyldiga att vid behov ordna med såväl vattenförsörjning som avlopp i ett större sammanhang.18 Utöver att en kommun kan ha ett allmänt intresse av att värna om hälsa och miljö inom kommunen så är det alltså reglerat i lag att kommuner ska svara för hantering av avlopp. 186 § Lag (2006:412) om allmänna vattentjänster. Hushållen konsumerar varor och tjänster för att tillfredsställa sina önskemål och behov. Drivkraften för detta kan beskrivas som att man försöker maximera sin nytta eller få ett så bra liv som möjligt. De önskemål individer har och vilka av dem man prioriterar varierar självklart från individ till individ. I ett allt rikare samhälle blir andra drivkrafter än de basala behoven relativt sett viktigare. Vi fördjupar oss inte i denna utredning i exakt vilka faktorer som ligger bakom och påverkar människors önskemål och hushållens konsumtion men konstaterar likväl att hushållens konsumtion utgör en bakomligg- ande orsak till övergödning. Enligt utredningsdirektiven ingår denna utredning i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning. I detta kapitel beskrivs därför översiktligt det svenska miljömålssystemet. Syftet med genom- gången är att utredningens överväganden och förslag i kapitel 9 och utredningens konsekvensanalyser i kapitel 10 utgår ifrån och relate- rar till det mål som ska uppnås. Inledningsvis beskrivs generationsmålet i avsnitt 4.1.1, och där- efter de nationella miljökvalitetsmålen i avsnitt 4.1.2. De två nämnda målnivåerna är viktiga som bakgrund. I avsnitt 4.1.3 beskrivs miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning närmare, eftersom det målet är centralt för denna utredning. Etappmålen, som är nästa nivå i miljömålssystemet, beskrivs sär- skilt i avsnitt 4.1.4 eftersom utredningen har i uppgift att föreslå nya etappmål. Resultaten av miljömålsuppföljningen 2019 presenteras i avsnitt 4.2. I avsnitt 4.3 beskrivs hur de nationella målen genomförs i regionala och lokala miljömål. Kapitlet avslutas med reflektioner om målkonflikter. Utöver det svenska miljömålssystemet finns flera andra mål att beakta, särskilt de rättsligt bindande miljökvalitetsnormerna. Miljö- kvalitetsnormerna berörs närmare i kapitel 6. Därtill finns miljömål formulerade i mellanstatliga konventioner, bl.a. målen för i Helsingforskonventionen och Baltic Sea Action Plan. Även FN:s Agenda 2030 bör nämnas här. Någon närmare redogörelse för dessa internationella överenskommelser och internationellt antagna miljö- mål kommer dock inte att lämnas i detta betänkande. Det svenska miljömålssystemet innehåller ett generationsmål, 16 miljö- kvalitetsmål och 16 etappmål.1 Miljömålssystemet har utvecklats succes- sivt . Målen ska vara styrande för allt miljö- arbete som bedriver nationellt, inom EU och internationellt. Miljömålssystemet ger också en struktur för den systematiska uppföljningen av miljöpolitiken och bildar en struktur för det stra- tegiska åtgärdsarbetet. Miljömålen är inte författningsreglerade och inte juridiskt bindande utan fungerar i stället som politiska målsättningar. Det är som har beslutat om generationsmålet och miljökvalitetsmålen och de etappmål som rör klimat, medan regeringen har beslutat om övriga etappmål. Flera nationella myndigheter och länsstyrelserna har ett utpekat ansvar att verka för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen i sina myndighetsinstruktioner. Åtta myndigheter har även ett utpekat ansvar för att samordna uppföljning, utvärdering och rapportering av ett eller flera miljö- kvalitetsmål. Ansvarig myndighet för miljökvalitetsmålet Ingen över- gödning är Havs- och vattenmyndigheten.2 har i uppgift att vägleda de myndigheter som har ett ansvar i miljömålssystemet i deras arbete med genomförande och uppföljning. ska redovisa en samlad beskrivning av det närmast föregående årets resultat, bl.a. med en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljökvalitets- målen och generationsmålet, samt en fördjupad utvärdering vart fjärde år.3 4.1.1Generationsmålet är det övergripande målet Generationsmålet anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen. Generationsmålet innebär att det övergripande målet för miljöpoli- 1Här avses de 16 etappmål som har ett senare målår än 2018. 2019/20:1, s. 23. 2Övriga målansvariga myndigheter är , , , Skogs- styrelsen, , och, geologiska undersökning. 32 § förordning (2012:989) med instruktion för . tiken är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser.4 Generationsmålet innebär att förutsättningarna för att lösa miljö- problemen ska vara uppfyllda inom en generation och att miljöpoli- tiken ska inriktas mot att –Ekosystemen har återhämtat sig, eller är på väg att återhämta sig, och deras förmåga att långsiktigt generera ekosystemtjänster är säkrad. –Den biologiska mångfalden och natur- och kulturmiljön bevaras, främjas och nyttjas hållbart. –Människors hälsa utsätts för minimal negativ miljöpåverkan sam- tidigt som miljöns positiva inverkan på människors hälsa främjas. –Kretsloppen är resurseffektiva och så långt som möjligt fria från farliga ämnen. –En god hushållning sker med naturresurserna. –Andelen förnybar energi ökar och att energianvändningen är effek- tiv med minimal påverkan på miljön. –Konsumtionsmönstren av varor och tjänster orsakar så små miljö- och hälsoproblem som möjligt. Generationsmålet ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället. Det anger vilken samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att vi ska få en bra miljö. Generationsmålet ska också visa att samhället måste ses som en helhet där miljöfrågorna inte kan betraktas som områden isolerade för sig utan som delar av alla politikområden.5 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 5Regeringens skrivelse 2017/18:265. Miljökvalitetsmålen anger det tillstånd i miljön som miljöarbetet ska leda till. De sexton miljökvalitetsmålen är följande: –Bara naturlig försurning –Levande sjöar och vattendrag –Grundvatten av god kvalitet –Hav i balans samt levande kust och skärgård –Ett rikt odlingslandskap –God bebyggd miljö –Ett rikt växt- och djurliv. Genom de preciseringar som är knutna till vart och ett av miljökvali- tetsmålen förtydligas innebörden av dem och vilket tillstånd i miljön som ska nås. definition av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning lyder: Halterna av gödande ämnen i mark och vatten ska inte ha någon negativ inverkan på människors hälsa, förutsättningar för biologisk mångfald eller möjligheterna till allsidig användning av mark och vatten. Regeringen har beslutat om följande fyra preciseringar av miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning: –Påverkan på havet: Den svenska och den sammanlagda tillförseln av kväveföreningar och fosforföreningar till omgivande hav underskrider den maximala belastning som fastställs inom ramen för internationella överenskommelser. –Påverkan på landmiljön: Atmosfäriskt nedfall och brukande av mark inte leder till att ekosystemen uppvisar några väsentliga långsiktiga skadliga effekter av övergödande ämnen i någon del av . –Tillstånd i sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten: Sjöar, vattendrag, kustvatten och grundvatten uppnår god status för näringsämnen enligt förordningen (2004:660) om förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. –Tillstånd i havet: Havet har minst god miljöstatus med avseende på övergödning enligt havsmiljöförordningen (2010:134). Dessa preciseringar används som bedömningsgrunder för att redo- visa resultaten av miljömålsarbetet. Som komplement till dessa bedömningsgrunder redovisas tre indi- katorer i syfte att illustrera centrala delar i uppföljningen av miljö- kvalitetsmålet. Avsikten är att dessa ska redovisas återkommande i budgetpropositionen för att stärka kontinuiteten i uppföljningen.6 De tre indikatorerna är följande: –Kvävetillförsel via vatten till Egentliga , –Fosfortillförsel till Egentliga , och –Utbredning av syrefria bottnar och bottnar påverkade av akut syre- brist i . Huruvida målet Ingen övergödning uppnås eller inte får även bety- delse för uppfyllandet av flera andra miljökvalitetsmål, t.ex. målen Levande sjöar och vattendrag, Grundvatten av god kvalitet samt Hav i balans samt levande kust och skärgård. 2018/19:1, s. 56. 4.1.4Etappmål är steg på vägen Genom ett riksdagsbeslut 20107 infördes etappmål som ett instru- ment inom miljömålssystemet. Etappmål ersatte de tidigare gällande delmålen. Etappmålen beslutas oftast av regeringen medan miljö- kvalitetsmålen beslutas av . Etappmålens uppgift är att konkretisera den samhällsomvandling som behöver ske för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen ska kunna nås. Etappmålen ska vara ambitiösa men möjliga att nå. De ska vara kopplade till styrmedel och åtgärder och vara tidsetapper på vägen mot att uppnå förutsättningarna för att nå ett eller flera miljökvali- tetsmål. Etappmålens funktion är att öka takten i åtgärdsarbetet och fungera som ”viktiga steg på vägen” till miljökvalitetsmålen.8 Etappmålen är målövergripande och kan bidra till såväl genera- tionsmålet som till flera olika miljökvalitetsmål. Etappmål ska beslu- tas inom prioriterade områden där insatser bedöms vara mest ange- lägna och kan även motsvara mål som beslutas inom EU eller genom internationella överenskommelser. I tabell 4.1 redovisas de etappmål som har målår 2020 eller . 2009/10:155, bet. 2009/10:MJU25, rskr. 2009/10:377. 2019/20:1, s. 23. från inrikes transporter till 2030 Minskning av nationella utsläpp av Information om farliga ämnen i varor Utveckling och tillämpning av EU:s Ökad miljöhänsyn i EU:s Metod för stadsgrönska och Integrering av stadsgrönska och med kollektivtrafik, cykel och gång Skydd av landområden, Kunskap om genetisk mångfald Kriterier för utformning av etappmål Etappmål ska formuleras utifrån vissa kriterier.9 Etappmål ska bl.a. –vara ambitiösa men möjliga att nå, –vara kopplade till styrmedel och åtgärder, –identifiera en önskad samhällsomställning, inte ett önskat miljö- tillstånd, 9SOU 2011:34 Etappmål i miljömålssystemet. –vara tidsetapper på vägen mot att uppnå förutsättningarna för att nå ett eller flera miljökvalitetsmål. Det finns ytterligare kriterier för utformningen av etappmål och enligt dessa ska etappmål10 –ange vilka miljökvalitetsmål eller delar av generationsmålet som etappmålet bidrar till, –ge förslag på styrmedel och åtgärder som kan krävas för att etapp- målet ska nås med tillhörande konsekvensanalys samt analys av förslagets kostnadseffektivitet, –ange om det finns skäl för att besluta om etappmålet, –ange den inriktning för en strategi som etappmålet kan komma att hänföras till, –ange om och på vilka grunder det finns behov av regional anpass- ning av etappmålet, –ange om etappmålet är relevant för internationella överenskom- melser eller ingår i gemenskapsinitiativ inom EU, –ange vilken miljöinformation eller annan information (statistik) som kan krävas för att följa upp etappmålet. Den strategiska inriktningen för miljöarbetet anges i generations- målet och miljökvalitetsmålen med tillhörande preciseringar. För att målen ska kunna nås behöver vissa frågor särskild uppmärksamhet och där kommer etappmålen in. För miljökvalitetsmålet Ingen övergödning kan det t.ex. handla om att stimulera en minskad förbrukning av kväve och fosfor i sam- hället, att minska näringsläckage och att återföra näringsämnen. Etappmål signalerar behov av förändringar till såväl det politiska systemet som myndigheter, kommuner, näringsliv och det civila sam- hället. För att signalerna ska uppfattas och få genomslag i priori- 2010:74 Kommittédirektiv: Parlamentarisk beredning för underlag om hur miljökvali- tetsmålen kan nås. teringarna hos de avsedda mottagarna bör målen vara hanterbara till antalet och kommuniceras på ett tydligt sätt.11 Det är också nödvän- digt, menar denna utredning, att målen kompletteras med styrmedel som ger faktiska incitament till såväl myndigheter som aktörer att göra önskvärda prioriteringar och förändra beteende. Förslag till etappmål för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning har tidigare lämnats av . I rapporten återföring av fosfor lämnades följande förslag.12 Kretsloppen av växtnäringsämnen ska vara resurseffektiva och så långt som möjligt fria från oönskade ämnen. Tillförsel och bort- försel av växtnäringsämnen bör balansera varandra i skog och jord- bruk. Avloppssystemen bör utvecklas så att en hållbar återföring av växtnäringsämnen underlättas. •Minst av fosforn i avlopp tas tillvara och återföras som växtnäring till utan att detta medför en expo- nering för föroreningar som riskerar att vara skadlig för män- niskor eller miljö. •Minst av kvävet i avlopp tas tillvara och återföras som växtnäring till utan att detta medför en expo- nering för föroreningar som riskerar att vara skadlig för män- niskor eller miljö. •Stallgödsel tas tillvara på jordbruksmark så att tillförsel av växtnäringsämnen balanserar bortförsel. •Minst av matavfallet från hushåll, storkök, butiker och restauranger sorteras ut och behandlas biologiskt så att växtnäring tas till vara, där behandlas, så att även energi tas till vara. 11SOU 2011:34 Etappmål i miljömålssystemet. 12Naturvårdsverket (2013) Hållbar återföring av fosfor. redovisning av ett uppdrag från regeringen. Förslagen från har inte antagits. När detta skrivs pågår dock en statlig utredning ”Giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam” (dir. 2018:67). Utredningen hållbara vattentjänster föreslog i sitt betänkande, som presenterades , nya etappmål avseende små avlopp, som ska bidra till att nå miljökvalitetsmålen God bebyggd miljö, Giftfri miljö och Ingen övergödning.13 Dels föreslog utredningen att regeringen ska besluta om etapp- mål i miljömålssystemet i syfte att öka åtgärdstakten för små avlopp. Dels föreslog utredningen att regeringen ska besluta om etappmål i miljömålssystemet i syfte att öka det antal kommuner som har system för omhändertagande och kretslopp av näring från små avlopp (se ruta nedan). När detta skrivs bereds utredningens förslag på Miljö- departementet. Etappmålet för ökad åtgärdstakt för små avlopp ska innebära att: •insatser ska vidtas så att det finns förutsättningar för att av alla kommuner har ett etablerat system för kretslopp av växtnäring från små avlopp. 4.2Den årliga miljömålsuppföljningen visar resultatet ska redovisa en samlad beskrivning av det närmast föregående årets resultat med en uppföljning av etappmålen, en redovisning av de åtgärder som vidtagits för att nå miljökvali- tetsmålen och generationsmålet och en analys av utvecklingstrenden i förhållande till miljökvalitetsmålen och generationsmålet.14 ansvarar för den årliga rapporteringen till reger- ingen. Bedömningarna sammanställs och publiceras som en rapport till regeringen . Dessutom görs en fördjupad utvär- dering . 13SOU 2018:34 Vägar till hållbara vattentjänster. 142 § förordning (2012:989) med instruktion för . Fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen 2019 I fördjupade utvärdering från 201915 görs bedöm- ningen att miljökvalitetsmålet Ingen övergödning inte är uppnått och inte kommer att kunna nås med befintliga och beslutade styr- medel och åtgärder. Enligt rapporten går det inte att se en tydlig riktning för utvecklingen i miljön. I rapporten bedöms även möjlig- heterna att nå målet Ingen övergödning till 2020, uppdelat på de fyra preciseringarna. För samtliga fyra aspekter av miljökvalitetsmålet är slutsatsen att målet inte kommer att nås till 2020. 4.3Regionala och lokala miljömål Länsstyrelserna ansvarar för det regionala arbetet med att nå det svenska generationsmålet och miljökvalitetsmålen. I detta arbete in- går särskilt att samordna det regionala mål- och uppföljningsarbetet, utveckla, samordna och genomföra regionala åtgärdsprogram med bred förankring i länet, stödja kommunerna i deras miljöarbete och verka för att generationsmålet och miljökvalitetsmålen får genom- slag i den lokala och regionala samhällsplaneringen.16 De regionala åtgärdsprogrammen för miljökvalitetsmålet Ingen övergödning är ett exempel på hur de nationella målen bryts ned till regionalt anpassade mål. sammanställer länen hur arbetet med miljömålen fort- skrider. Av länsstyrelsernas sammanställning från 201817 framgår att tre nordliga län18 bedömer att målet Ingen övergödning är nära att nås till 2020. Resterande län gör bedömningen att målet inte kom- mer att kunna nås. Kommunerna är viktiga aktörer i arbetet med att nå miljökvali- tetsmålen och påverkar miljöarbetet främst genom att fatta politiska beslut inom en rad områden, exempelvis trafik-, avfall- och energi- frågor. Miljömålen används också inom den översiktliga planeringen och bebyggelseplaneringen, inom plan- och byggområdet, i avfalls- planeringen och i energiplaneringen. Andra exempel är lokalt strategi- arbete för hållbar utveckling, folkhälsoprogram, miljölednings samt 15Naturvårdsverket (2019) Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. Med förslag till reger- ingen från myndigheter i samverkan. 166 § förordning (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. 17RUS 2018, länsstyrelsernas hemsida. 18Jämtland, och . grön tillväxt och gröna jobb. Kommunerna har också viktiga roller i arbetet med att nå miljömålen eftersom de ofta är huvudmän för vatten- och avlopp, kollektivtrafik, utbildning samt vård- och om- sorg. Miljökvalitetsmålen har dessutom stor betydelse i det kommu- nala tillsynsarbetet. Av en enkätundersökning som Kommuner och Lands- ting, numera Kommuner och Regioner, genomförde 2011– 2012 framgår att många kommuner anser att de nationella miljö- kvalitetsmålen stärker miljöfrågorna på lokal nivå och bidrar till att sätta dem högre upp på den politiska agendan.19 En möjlig målkonflikt som är relevant för den här utredningen att beakta är den om hur en ökad och konkurrenskraftig livsmedels- produktion i ska förenas med de mål om minskad övergöd- ning och god vattenkvalitet som nämnts tidigare i detta kapitel. Regeringen har antagit en livsmedelsstrategi för som ska ses som en plattform utifrån vilken livsmedelspolitiken ska utformas fram till 2030.20 Det övergripande målet för livsmedelsstrategin ska vara en konkurrens- kraftig livsmedelskedja där den totala livsmedelsproduktionen ökar, som relevanta nationella miljömål nås, i syfte att skapa tillväxt och sysselsättning och bidra till hållbar utveckling i hela landet. Livsmedelsstrategin behöver dock inte komma i konflikt med miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning eftersom själva livsmedelsstrate- gin innehåller krav på att relevanta miljömål ska nås och att utveck- lingen ska vara hållbar. Andra målkonflikter som blir relevanta för utredningen är t.ex. att strandskydd uppkommer vid anläggandet av våtmark samt att de s.k. dikesföretagen kan utgöra hinder, eller i vart fall komplicera processen, vid själva anläggandet av dammar och våtmarker. Även målkonflikter med andra miljökvalitetsmål kan uppkomma, exempel- vis miljökvalitetsmålen Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap. 19Sveriges Kommuner och Landsting (2012) Lokala miljömål och nationellt stöd – resultat av SKL:s enkät och djupintervjuer 2011 och 2012. 2016/17:104, ”En livsmedelsstrategi för – fler jobb och hållbar tillväxt i hela landet”. 5 Åtgärder mot övergödning I början av utredningens arbete anlitade vi flera externa uppdrags- tagare för att få hjälp att kartlägga nuläget. Följande tre rapporter handlar specifikt om åtgärder mot övergödning: •Åtgärder och väg framåt för att minska kväve- och fosforanvänd- ningen i samhället, IVL Svenska Miljöinstitutet.1 •Metoder för minskad övergödning i övergödda vatten, Ramboll.2 •Potentiella åtgärder för minskad övergödning och näringsupptag i svenska vatten – Återföring av näring från havet, AquaBiota.3 De tre rapporterna ovan finns tillgängliga på samma websida som betänkandet.4 I bilaga 3 beskriver vi många av de olika åtgärderna från underlagsrapporterna, samt har även kompletterat sammanställningen med andra åtgärder utifrån uppgifter från expertgruppen, litteratur- studier och andra källor.