sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Detta inte minst mot bakgrund av en omfattande expansion av ut- bildning för vuxna nyanlända och statliga satsningar på yrkesutbildning för vuxna, men också mot bakgrund av olika utmaningar kopplade till utbildning och grundläggande demokratiska värden som samhället möter . menar vidare att avsaknaden av forskning leder till sämre underlag för beslut om förändringar: instämmer i utredningens konstaterande att det finns en uppenbar avsaknad av forskning om svensk vuxenutbildning och sär- skilt sfi (svenska för invandrare) samt att detta leder till problem att ta ställning till olika förhållanden inom vuxenutbildning och som underlag för förändringar av detta. Sammanfattningsvis får avsaknaden av forskning allvarliga konse- kvenser. Gedigen och relevant forskning är avgörande för möjlig- heterna att bygga upp en kunskapsbas för lärarutbildning och pro- fessionsutveckling. Det innebär också att politiska beslut och planering av den kommunala vuxenutbildningen inte sker mot bak- grund av ett gediget underlag i form av forskning. Det kan också bidra till att rektorer och lärare inom vuxenutbildningen saknar argument för att i samtal med beslutsfattare hävda de åtgärder som 80Vetenskapsrådet (2019). På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. bäst kan stödja elevernas lärande. I en verksamhet som sfi och övriga komvux, som sker i samklang med omvärldens behov, är ett stabilt och uppdaterat beslutsunderlag avgörande för kvalitet på både kort och lång sikt. 11.7.2Stöd till forskning och verksamma Det finns flera olika myndigheter och andra institutioner eller verk- samheter som har till uppgift att på olika sätt stödja, producera och kommunicera forskning och stödja verksamma inom skolväsendet att basera undervisningen på forskning och beprövad erfarenhet. () är den största statliga finansiären av forsk- ning vid svenska universitet, högskolor och institut. VR är en myn- dighet under som har en ledande roll i att utveckla svensk forskning av högsta vetenskapliga kvalitet och där- med bidra till samhällets utveckling. VR analyserar och följer upp forskningssystemet och forskningens villkor och ger råd om fram- tida forskningspolitik. I uppdraget ligger även att på olika sätt stimu- lera forskningssamarbete på (inter-)nationell nivå, på myndighets- nivå och för den enskilde forskaren. VR har vidare har ett nationellt ansvar för att samordna kommu- nikation om forskning och forskningsresultat och finansierar aktivi- teter och samarbetsprojekt. Man ska arbeta långsiktigt för att forsk- ningen ska komma till nytta i samhället. VR ska bland annat fördela medel till forskning och identifiera forskningsområden för strategiska satsningar i samråd med andra forskningsfinansiärer. VR finansierar ungefär en tiondel av den forsk- ning som bedrivs vid lärosätena, och uppgick forskningsfinan- sieringen till till framför allt grundforskning inom samtliga vetenskapsområden och till forskningsinfrastruktur. hanterar man omkring 6 000 forskningsansökningar. Förutom de återkommande generella anslagen för stöd till forsk- ning finansierar VR även forskning inom ramen för regeringsupp- drag. Här får VR öronmärkta medel för särskilda insatser. Finan- sieringen från VR fördelar sig över ett antal bestämda ämnesområden där utbildningsvetenskap är ett av områdena. Fördelningen av anslag till de olika verksamhetsområdena styrs till stor del av myndighetens regleringsbrev, där utbildningsvetenskap är ett av de minsta områdena och naturvetenskap och teknik är det största. Inom området utbild- ningsvetenskap studeras lärande, didaktik och ämnesdidaktik, under- visning, sociala och kulturella aspekter på utbildning, utbildnings- politik, utbildningssystem och organisation samt profession. Forsk- ning om didaktik anges alltså som ett specifikt forskningsområde som kan finansieras. Forskningsprojekt inom komvuxområdet saknas genomgång av forskningsprojekt beviljade av VR 2016 och 2017 visade att det inte fanns något projekt inom om- rådet vuxendidaktik och man menar i betänkandet (SOU 2018:71) att det var tveksamt om något beviljat projekt går att hänföra till komvuxområdet. VR angav vid samtal med komvuxutredningen att det bara var ett fåtal projektansökningar med beröringspunkter till komvux som inkommit . Dessa projekt- ansökningar bedömdes dock inte ha tillräcklig kvalitet. Bedömningen från VR är att av alla ansökningar inom området utbildningsvetenskap rör grund- och gymnasieskola. Cirka 15 pro- cent fördelar sig sedan mellan högre utbildning och vuxenutbildning. Liknande resultat påvisas i en genomgång gjord av granskades alla ansökningar som sändes in till den ut- bildningsvetenskapliga kommittén hos respektive . Vid ansökan ska anges vilken/ vilka utbildningssammanhang som ansökningarna framför allt berör. Totalt noterades utbildningssammanhang 431 gånger, varav vuxen- utbildning endast utgjorde 8 av dessa. Detta motsvarar inte ens 2 pro- cent av alla gånger ett utbildningssammanhang noteras i ansöknings- formuläret. VR har på uppdrag av KLIVA gjort en sökning bland ansökningar inom området utbildningsvetenskap . Sökningen på nyckelorden ”sfi”, ”svenska för invandrare”, ”vuxen- utbildning”, ”komvux” och ”vuxnas lärare” visar att fem ansökningar 82Fejes, A. (2019) för komvux? Hur förbereder ämneslärarprogrammen och yrkeslärar- programmen studenter för arbete i vuxenutbildning? Studier av vuxenutbildning och folkbildning. inkom ; fyra för projektbidrag och en för forskar- skola. En av ansökningarna blev beviljad; ett projektbidrag 2017. VR gör dock inte någon bedömning av hur angeläget ett sökt forskningsprojekt är. I stället utgår man från forskningsexcellens och projekt prioriteras utifrån ansökans kvalitet. De främsta anled- ningarna till att det inte finns mer forskning kring vuxendidaktik finansierad av VR är alltså kombinationen av få ansökningar, stor konkurrens och ansökningar med för låg kvalitet. De olika skolmyndigheterna har olika uppgifter som rör forskning. ska enligt sin instruktion (SFS 2015:1047) sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning inom utbildnings- området. Målet är att öka kunskapen om forskning hos lärare, för- skollärare och annan pedagogisk personal, rektorer, förskolechefer och huvudmän i hela skolväsendet, så att de kan dra nytta av och använda forskningsresultaten i praktiken. Utredningen instämmer i uppfattning att det är svårt att på webb hitta forskningsresultat som specifikt handlar om vuxenutbildning och än svårare att hitta forsk- ning om vuxnas andraspråksutveckling (se SOU 2018:71). Det som sammanställt gällande resultat av forskning inom utbild- ningsområdet finns vid länk (se fotnot83). har givit olika universitet och högskolor uppdrag att skriva artiklar och lärosätena svarar självständigt för urval och kvali- tetssäkring. Det totala antalet sidvisningar för samtliga webbartiklar är cirka 558 000, vilket är en ökning med i en jäm- förelse med föregående år, något som delvis kan förklaras av ökad förmåga att navigera på den nya webbplatsen.84 På nämnda webbsida kan man klicka på: ”Bevakningsområden och lärosäten”, 83www.skolverket.se/skolutveckling/forskning-och-utvarderingar/forskning. 84www.skolverket.se/publikationer?id=6297. ”Fler vägar om forskning i skolan”, ”Forskning för skolan – kunskaps- översikter”, ”Hitta och välj forskningsartiklar” samt ”Sök skandina- visk forskning om förskolan”. Utredningens övergripande granskning av bevakningsområdena visar att områdenas texter inte är direkt relevanta för lärare som arbetar med vuxna som lär ett andraspråk och lär på ett andraspråk. Inte heller kunskapsöversikterna är direkt riktade till verksamma inom vuxenutbildningen. En sökning på ”Hitta forskningsartiklar” ger också ett magert resultat. Om man klickar i och söker på alla artiklar för skolformen ”vuxenutbildning” får man () 16 träffar om exempelvis arti- ficiell intelligens i skolan, skolledarskap, ämnet samhällskunskap, matriser och illustrationer. Motsvarande sökning för grund- och gymnasieskolan ger vardera 526 träffar. Sökordet ”vuxenpedagogik” ger ingen träff. Sökordet ”vuxnas lärande” genererar 10 träffar varav 5 träffar handlade om förskola/små barn, 1 riktades till fritidspeda- goger, 1 till specialpedagoger, 1 handlade om flerspråkighet generellt, 1 om kollegial handledning och 1 om kritiskt förhållningssätt. Utredningen hittar dock en artikel, taggad för grundskola och gymnasieutbildning, om Språklig kompetens som handlar om sfi- elevers uppfattning om bedömning av muntlig färdighet inom ramen för det nationella slutprovet i sfi. På samma webbsida kan man också välja ämne och fokusområde. En sökning på ämnet ”svenska som andraspråk” ger 44 träffar varav 3 är taggade för vuxenutbildning. En sökning på fokusområdet ”yrkes- utbildning” ger 6 träffar varav två är taggade för vuxenutbildning. arbetar också med spridningsuppdraget genom inne- hållet i Lärportalen och via regeringsuppdrag om riktade kompetens- utvecklingsinsatser i landet. är också en myndighet under utbildnings- departementet och ska verka för att undervisningen i skolväsendet bedrivs på vetenskaplig grund. Detta gör man genom att samman- ställa forskningsresultat samt att bevilja projektmedel för praktik- nära forskning. Institutet har två typer av forskningssammanställningar. För olika systematiska översikter sammanställer och analyserar institutet forskning inom ett väl avgränsat område i syfte att besvara en på förhand specificerad frågeställning. Resultatet ska utgöras av den bästa tillgängliga internationella forskningen på området då översikten framställs. En av de systematiska översikter som publicerats har direkt beröring med komvux eller annan vuxenutbildning: Individanpassad vuxenutbildning – med fokus på digitala verktyg (2019). I översikten sammanställs forskning om arbetssätt och metoder som är utformade för att möjliggöra individanpassning inom vuxenutbildning. Syftet är att sammanfatta forskningen på området och ge exempel på hur undervisning kan anpassas till vuxna elevers individuella behov och förutsättningar. Ett speciellt fokus för översikten är hur lärare kan använda digitala verktyg för att individanpassa undervisningen. Översikten är inrik- tad på utbildning som är, motsvarar eller liknar vuxen- utbildning i . En annan typ av forskningssammanställning är de publikationer där sammanfattar och kommenterar inter- nationella forskningsöversikter. Syftet är att ta tillvara vetenskaplig kunskap som kan vara till nytta för verksamma inom svensk förskola och skola. ska enligt sin instruktion (SFS 2014:1578) identifiera områden inom skolväsendet där relevant praktiknära forsk- ning saknas och utlysa medel för praktiknära forskning av högsta vetenskapliga kvalitet inom de områden där sådan relevant forskning saknas. För praktiknära skolforskning erhåller Skolforskningsinstitu- tet (2019). Ett av de projekt som tilldelats medel handlar om yrkesutbildning och ett handlar om sfi/övrig vuxenutbildning, nämligen grundläggande litteracitetsundervisning inom sfi. Syftet med projektet är att ut- veckla undervisningsformer inom sfi studieväg 1 som stödjer elever- nas andraspråksutveckling, särskilt tidig läs- och skrivutveckling. Projektets frågeställning utgår från språkdidaktisk forskning om klassrumsinteraktionens betydelse för elevers språkutveckling. Specialpedagogiska skolmyndigheten (SPSM) arbetar för att barn, unga och vuxna oavsett funktionsförmåga ska få förutsättningar att nå målen för sin utbildning. SPSM bedriver inte egen forskning men sprider resultat och ska enligt sin instruktion (SFS 2011:30) ”verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsätt- ning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö”. Myndigheten ska bidra till goda förut- sättningar för barnens utveckling och lärande samt förbättrade kun- skapsresultat för eleverna och de vuxenstuderande (vilket är det begrepp som används i instruktionen). Det gör man genom special- pedagogiskt stöd, undervisning i specialskolor, tillgängliga läromedel och statsbidrag. SPSM anordnar kurser, konferenser, tematräffar, nät- verk, erbjuder rådgivning m.m. Man ger också specialpedagogiskt stöd i form av rådgivning, specialpedagogisk utredning, information och kompetensutveckling till förskolor och skolverksamheter i hela landet. Det finns även två särskilda nationella centra, placerade vid univer- sitet, med regeringsuppdrag att bland annat kommunicera forskning på vuxenutbildningens område. Det ena är Nationellt centrum för svenska som andraspråk vid . Det andra är Nationellt för livslångt lärande, ENCELL, vid . Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) är ett nationellt kompetens- och resurscentrum för nyanlända och fler- språkiga elevers andraspråksutveckling och lärande inom alla skol- former. Man riktar därmed sin verksamhet till samtliga pedagogiskt verksamma, inte enbart lärare i svenska som andraspråk/sfi. Verk- samheten kan grovt delas in i tre olika verksamhetsgrenar: kompe- tensutveckling och övriga uppdrag, råd och stöd samt påverkan och samverkan. Genom sådant omvärldsnära arbete kan NC ses som en länk mellan politiska beslut, forskning och skolors dagliga verk- samheter. Inom verksamhetsfältet arbetar NC aktivt för kunskaps- och erfarenhetsutbyte och samverkan med utbildningsaktörer vad gäller mediering av forskning, beprövad erfarenhet och verksamhets- NC genomför omfattande kompetensutvecklings- insatser baserade i forskning och beprövad erfarenhet, ofta via , rörande språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt för hela skolväsendet samt med annat innehåll som anpassas efter utbildningsverksamhetens behov och förutsättningar. Genom dessa, och genom omfattande kontakter med skolverksamheter i hela lan- det, har man en god uppfattning om förutsättningar som råder inom uppdragsområdet. NC bedriver inte forskning inom ramen för sin verksamhet, men kan ses som en mediär av forskning då man stödjer verksammas tillämpning av forskning och bygger beprövad erfarenhet. NC genomför också kontinuerligt forskningsbaserade och praktik- nära utvecklingsprojekt. Ett sådant långsiktigt projekt handlar om språk- och yrkesintegrerad undervisning som också utgör grunden för NC:s kompetensutvecklingsinsatser inom området85. Verksamheten hos Nationellt för livslångt lärande (Encell) kretsar också kring forskning och kunskapssprid- ning. Encell har ett uppdrag kring det livslånga lärandet, ett över- gripande nationellt ansvar för forskning och kunskapsspridning inom området vuxnas lärande, arbetsplatsrelaterat lärande och kom- petensutveckling och ska nå praktiker med syftet att bidra till förnyelse, utveckling och förbättringar. Encell har också ett särskilt ansvar att tillgängliggöra forskningsbaserad kunskap om lärande för intressenter inom näringsliv och organisationer, så att denna kun- skap kan omsättas i praktisk handling och därmed konkret bidra till arbetslivets förnyelse och utveckling. Knuten till Encell finns forsk- ningsmiljön Livslångt lärandet, vars huvudsyfte är att bedriva forsk- ning som rör det livslånga lärandets olika former och dimensioner. Enligt uppgift från Encell har dock medlen till den egna forskningen upphört, vilket innebär att Encell främst arbetar med sam- manställning och kunskapsspridning av annan forskning inom om- rådet vuxnas lärande. Den forskning som ännu pågår har uteslutande koppling till högre utbildning, inte komvux. I forskningsprojektet ”Kvalitet i vuxenutbildningen” som pågick studerades hur kommunerna arbetade med kvalitet inom vuxen- utbildningen. Projektet satte dock fokus på verksamhetsutveckling och hade inte vuxendidaktiska frågor som huvudområde. 85Se /om-oss/ncs-verksamhet/kompetensutveckling/spr%C3%A5k- och-yrkesutbildningar-f%C3%B6r-unga-vuxna-och-vuxna-1.411287. Här beskrivs några organisationer och projekt som iscensätter praktik- nära forskning i olika former av samarbeten. har, tillsammans med universiteten i , och , fått i uppdrag av regeringen att under perio- den –2021 bedriva en försöksverksamhet i syfte att utveckla och pröva olika modeller för långsiktig samverkan mellan universitet och högskolor och huvudmän inom skolväsendet kring praktiknära forskning.86 Försöksverksamheten ska bidra till en stärkt veten- skaplig grund i lärar- och förskollärarutbildningarna och i skol- väsendet. Verksamheten har fått namnet ”” (Utbildning, Lärande, Forskning). Medverkande lärosäten tecknar lokala s.k. om samverkan med kommunala och enskilda skolhuvud- män. Avtalen innebär att båda parter ska medverka till att skapa förutsättningar för att forskare och lärare i det dagliga arbetet ska kunna samverka kring forsknings- och utvecklingsarbete. Totalt del- tar 27 lärosäten med lärar- eller förskollärarutbildning och drygt 100 huvudmän i försöksverksamheten. Enligt de ansvariga universitetens gemensamma avsiktsförklaring ska modeller för samverkan utvecklas och prövas inom tre övergri- pande kategorier: •Särskilda anställningar och uppdrag, •aktiviteter för att bedriva och stärka praktiknära forskning utifrån skolans behov, och •skapandet av långsiktiga strukturer för att möjliggöra för lärare, lärarstudenter och forskare att kunna samverka i praktiknära forskning och verksamhetsutveckling. Samverkansmodellerna kan se olika ut, men tanken är att de ska leda till forskning som är relevant för skolan genom att yrkesgrupper inom skolan ska kunna ta initiativ till forskning, inte bara forskare 86Uppdrag om försöksverksamhet med praktiknära forskning U2015/03573/UH U2017/01129/UH. Ambitionen är att modellerna succesivt kan övergå i en permanent infrastruktur för samverkan kring praktiknära forsk- ning mellan respektive lärosäte och huvudman. Försöksverksamheten är organiserad i fyra noder för att skapa och pröva modeller för samverkan i relation till förutsätt- ningarna i området. Verksamheten styrs i ledningsgrupper bestående av företrädare från lärosäte och kommun. Enligt uppdraget omfattas hela skolväsendet och det ska ”finnas en variation bland skolhuvud- männen med avseende på t.ex. storlek, geografiskt läge, skolform och årskurser”. I samtal med företrädare för noderna noterar utred- ningen ett stort intresse för komvux och företrädare förmedlar också att man mött ett ökande intresse bland kommunerna för forskning som berör olika aspekter av den kommunala vuxen- utbildningen. Inom de begränsade resurser som försöksverksamheten har till sitt förfogande är det dock tydligt att grund- och gymnasie- skolorna har prioriterats och att komvux ytterst sällan ingår i för- söksverksamheten. Kontakter med företrädare från ger vid handen att en (1) skiss till samverkan med komvux inkommit men att detta inte beviljades p.g.a. stor konkurrens. Skissen handlade om att möta behovet av pedagogiskt stöd för elever med svenska som andraspråk under vård- och omsorgsutbildning. Därutöver rap- porteras att komvux ingår i två aktiviteter. Ifous är ett fristående forskningsinstitut som verkar för att skapa nytta för svensk skola och förskola. Ifous är ett helägt dotterbolag till . Det finansieras i huvudsak via medlemsintäkter. hade Ifous 149 medlemmar, de flesta skolhuvudmän men även intresseorganisationer med intresse för utbildningsfrågor. Ifous samordnar praktiknära forskning och konkret utvecklings- arbete där lärare och skolledare tar aktiv del i kunskapsbyggandet, ofta som en process . Forsknings- och utvecklingsinsat- serna bygger på medlemmarnas behov, genomförs tillsammans med lärare, skolledare och forskare och ska stärka skolhuvudmännens förmåga att driva skolutveckling på vetenskaplig grund och utifrån beprövad erfarenhet. Ett av de FoU-program som genomförts –2020 är Språkutvecklande undervisning inom sfi. Fyra huvudmän/anordnare deltar. Programmet syftar till att utveckla undervisningen inom sfi genom att arbeta språkutvecklande med fokus på flerspråkighet som en resurs samt elevers vardags- och yrkesspråk. Programmet ska bidra till att undervisningen utgår från ett innehåll som är relevant för elevernas vardags- och arbetsliv samt öka elevernas delaktighet. Genom att utgå från befintlig forskning och genom att bepröva erfarenhet ska programmet bidra till att utveckla ny kunskap som vilar på vetenskaplig grund. Fyra publikationer är gjorda. Pro- grammet avslutas och utvärderas externt. Andra, för komvux relevanta program, som är planerade att starta är de om En individanpassad vuxenutbildning och Under- visningsintegrerad studie- och yrkesvägledning. utvärdering är ett forskningsinstitut under , loka- liserat till . IFAU ska främja, stödja och genom forskning genomföra uppföljningar och utvärderingar. Man ska bland annat utvärdera effekter på arbetsmarknaden av olika reformer och åtgärder inom utbildningsväsendet inklusive vuxen- utbildning. IFAU studerar också hur olika åtgärder påverkar indi- viders studieresultat och framtida arbetsmarknadsutfall. I analyserna studeras särskilt effekterna för män och kvinnor, olika åldersgrupper och personer med olika social bakgrund. IFAU har publicerat ett antal rapporter som beskriver effekter av vuxenutbildningen. Bland som är särskilt aktuella i relation till sfi och övrig vuxenutbildning kan nämnas: Invandring, skola och arbetsmarknad, Konkurrensutsättning av offentlig verksamhet samt Utbildning, lärande och humankapital. Nordiskt nätverk för vuxnas lärande (NVL) är ett nätverk som finansieras av . NVL främjar utvecklingen och implementeringen av strategier för livslångt lärande och kompe- tensutveckling inom olika områden av vuxnas lärande i de nordiska länderna. Nätverket arrangerar öppna konferenser, webbinarier och seminarier inom olika temaområden. Man förmedlar också kunska- per om aktuella rapporter, forskningsresultat, litteratur och konfe- renser om vuxnas lärande. NVL arbetar med forskning genom att sätta samman tidsbegrän- sade nordiska arbetsgrupper med forskare som samlar in och för- medlar information om prioriterade teman i samverkan med prak- tiker. Vidare ingår forskare i expertnätverk och arbetsgrupper och medverkar i NVL:s olika rapporter. Det nordiska är ett nätverk under NVL. Målgruppen för det nordiska är vuxna med kort eller ingen formell skolbakgrund som inte har något av de nordiska språken som modersmål. arbetar för att stärka målgruppens grundläg- gande färdigheter och kunskaper för aktivt deltagande i samhället och arbetsmarknaden. Målet är att skapa anpassade och mer effektiva utbildningsvägar för vuxna som behöver grundläggande litteracitets- färdigheter och språkkompetens och parallellt. har bland annat publicerat en kompetensbeskrivning av lärare i grundläggande litteracitet för vuxna med andra modersmål än de nordiska (se 11.2.5). planeras en utredning av litteracitetsundervisning i de nordiska länderna. Sociala media – och andra sammanhang Det kan, trots ovan beskrivna olika instanser, vara svårt för enstaka rektorer och lärare att hitta relevant forskning och också tid att läsa och diskutera forskningen och den egna erfarenheten, och behovet av kompetensutveckling tillgodoses inte alltid (se 11.3). Informella nätverk mellan grupper har alltid funnits och kan spela stor roll för lärares och rektorers utveckling. I takt med utvecklingen av digital teknik har tillgången till olika arenor för professionella diskussioner ökat, exempelvis specifika webbplatser, bloggar och tematiska Face- book-grupper. Ett exempel är inlägg och diskussioner i Facebook-grupper som Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) administrerar. Dessa grupper har över 20 000 medlemmar. Det finns också andra grupper såsom Yrkesinriktad svenska och förstås grupper även i andra länder, såsom t.ex. Arbeidsrettet norskopplæring som admi- nistreras av Kompetanse . Framför allt använder sig lärare av ett sådant ”utökat kollegium” i sociala medier av två anledningar: delning och stöttning.