sou · H8B331 · 2020-06-02 00:00:00 — För kunder som saknar avdragsrätt, som t.ex. privatpersoner och vissa konstföreningar, innebär däremot förslaget att kostnaden för konstverket kan komma att öka något. Försäljningen till dessa kon- sumenter kan i stället komma att minska något. Sammantaget görs bedömningen att någon stor effekt på försälj- ningen inte bör förväntas. I den mån försäljningen och därmed konst- närernas ekonomiska resultat skulle påverkas av förslaget bör det i de flesta fall handla om begränsade belopp. Bildkonstnärer hade enligt en medianomsätt- ning 2014 på i sin näringsverksamhet.6 De flesta konst- närer som har näringsverksamhet har även inkomst av lön från annan verksamhet. Löneinkomsten är oftast större än inkomsten från när- ingsverksamheten. Få konstnärer tycks helt leva på sitt konstnär- skap. Enligt Konstnärsnämndens rapport framgår att av konstnärerna endast har inkomst av näringsverksamhet. Medianen för konstnärernas totala inkomst, både inkomst från näringsverk- samhet och löneinkomster, var 3,7 gånger så stor, . Således bör en något ändrad inkomst av näringsverksamheten inte ha någon större betydelse för berörda konstnärers totala inkomster. Ytterligare en effekt av förslaget är att konstnärer med en års- omsättning nära nu slipper fundera över om de ham- nar över gränsen. Dagens regler innebär att om beloppsgränsen över- skrids, ska all omsättning beskattas, från första kronan. Med förslaget blir planeringsförutsättningarna bättre för dessa aktörer. Samtliga effekter avser små företag. berörs inte av förslaget, då det handlar om en omsättningsgräns på . 6Här antas att textilkonstnärer har samma medianvärde som bildkonstnärer. Konsekvenser av utredningens förslag Som en följd av förslaget bedöms 2 000 konstnärer med enskild näringsverksamhet, som inte tagit ut mervärdesskatt på sin försäljning, komma att behöva göra det. För den del av försäljningen som sker till kunder som saknar avdragsrätt, såsom privatpersoner, ökar mervärdesskatteinbetalningarna till staten. För övrig försäljning till kunder med avdragsrätt eller kompensationsrätt, såsom företag och kommuner, minskar i stället de sammantagna mervärdesskatte- inbetalningarna till staten något. Detta eftersom den dolda mervärdes- skatt som inte får dras av vid undantagen verksamhet övervältras framåt i försäljningskedjan och ger kumulativa mervärdesskatteintäkter som staten inte längre får in vid mervärdesskattebeläggningen. Bedöm- ningen är dock att dessa konstnärer, med så pass låg försäljning, inte i någon större utsträckning säljer konstverk till stat, regioner, kom- muner eller företag utan framför allt säljer till privatpersoner. Dess- utom bedöms den ingående mervärdesskatten i denna verksamhet på penslar, papper etc. vara relativt låg i förhållande till priset på försälj- ningen varför minskningen av mervärdesskatteintäkterna till följd av mervärdesskattebeläggningen bör vara begränsad. Enligt beräkningskonventioner för effekt- beräkningar vid ändrade skatteregler bör utgångspunkten vara att konstnärerna kommer att ha samma företagsresultat före som efter förslaget.7 Det medför att de minskade kostnaderna i verksamheten som avdragsrätten ger, gör att priserna justeras nedåt, medan på- förandet av mervärdesskatt gör att de justeras uppåt. Utifrån uppgifter om att medelvärdet för dessa konstnärers om- sättning var 20148, framskrivet motsvarar det 2021, och ett antagande om att den genomsnittliga kostnaden i verksamheten är 2021 upp- går den offentligfinansiella intäkten 2021 och därefter till . Dessa ökade intäkter bedöms komma från kunderna, eftersom konstnärerna antas övervältra effekterna av mervärdesskatten fullt ut på sina priser. För konstnärer som redan är registrerade för mervärdesskatt, uppskattningsvis av dem med näringsverksamhet, be- döms ingen offentligfinansiell effekt uppstå av förslaget. 7Beräkningskonventioner 2020, , 2019. Se Exempel 9.2, Breddad Skattebas för mervärdesskatt, för utförlig beskrivning av den offentligfinansiella effektberäkningen. 8Konstnärernas demografi, inkomster och sociala villkor, , 2016. Konsekvenser av utredningens förslag Köpare av konstverk som saknar avdragsrätt för mervärdesskatt, främst privatpersoner och vissa konstföreningar, kan komma att möta ett något högre pris. Som beskrivits ovan bedöms mervärdesskatte- intäkterna öka med , och det motsvarar köparnas sammantagna ökade kostnader för konst. Det finns en omfattande auktionshandel med konstverk. Den påverkas inte av förslaget. Effekter för myndigheter och allmänna förvaltningsdomstolar För ger förslaget upphov till en effekt som minskar administrationen och en som ökar den. Minskad administration kommer av att det inte längre blir nödvändigt att hålla reda på om företag under beskattningsåret hamnar under eller över omsättnings- gränsen . Ökad administration uppstår då fler konst- närer blir skattskyldiga och därmed ska lämna mervärdesskattedekla- rationer. En viss informationsinsats kan behöva göras av mot berörda företag. Sammantaget bör dock detta innebära margi- nella förändringar för verksamhet som kan hanteras inom givna ekonomiska ramar. De allmänna förvaltningsdomstolarna bedöms inte påverkas av förslaget. Förslaget bedöms inte ha påverkan på det kommunala självstyret, integration, miljö eller brottslighet. Effekterna på ekonomisk jäm- ställdhet, ekonomisk jämlikhet och sysselsättning bedöms vara så små att de får betraktas som noll. 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. En moderniserad arbetsrätt. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för