sou · H8B327 · 2020-05-08 00:00:00 — Utvärdering i politik och förvaltning. 3., uppl. Ds 1998:43 Myndigheternas föreskrifter. i författnings- skrivning. Ds 2019:4 Förslag till en nationell rättigheter i . Ds 2019:15 Långsiktighet och stadga i arbetet framåt – en myndighet för romska frågor. 1976/77:80 Om insatser för samerna. 1979/80:2 Med förslag till sekretesslag m.m. Prop. 2008/09:1 Budgetpropositionen . 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt. Regeringens strategi för de nationella minoriteterna. 2010/11:40 En reformerad budgetlag. 2012/13:147 Ny bibliotekslag. 2013/14:162 Ändringar av statistiksekretessen. 2017/18:105 Ny dataskyddslag. 2017/18:154 Journalistik i hela landet. 2017/18:199 En stärkt minoritetspolitik. 2018/19:136 Ett modernt public service nära publiken – villkor 2020–2025 (sändningstillstånd för , SVT och UR). 2009/10:79 En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 2011/12:56 En samordnad och långsiktig strategi för romsk inkludering 2012–2032. 2016/17:10 Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. 2017/18:282 Nystart för en stärkt minoritetspolitik. SOU 2005:40 Rätten till mitt språk – förstärkt minoritetsskydd. SOU 2017:60 Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik. SOU 2017:88 Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik. SOU 2018:79 Analyser och utvärderingar för effektiv styrning. SOU 2019:23 Styrkraft i funktionshinderspolitiken. SOU 2019:43 Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning i staten. , (2019) Jämställdhetsintegrering /jamstalldhetsintegrering/jam stalldhetsintegrering/ []. Samordning, utveckling och uppföljning för en stärkt minoritetspolitik En särskild utredare ska närmare analysera och föreslå hur ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning av minoritetspolitiken ska organiseras. Utredaren ska även föreslå hur det minoritetspoli- tiska uppföljningssystemet kan förbättras. Syftet med uppdraget är att åstadkomma en ändamålsenlig organisering av uppgifterna för att bidra till en stärkt minoritetspolitik. •närmare analysera effektiviteten och ändamålsenligheten i nuva- rande ansvarsfördelning, ta ställning till behovet av organisations- förändringar och vid behov lämna förslag till förändringar, •analysera effektiviteten och ändamålsenligheten i uppföljnings- systemet, ta ställning till behovet av förändringar och vid behov lämna förslag till förändringar, och •lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Nuvarande ansvarsfördelning behöver utredas och analyseras närmare De två myndigheterna i och Same- tinget har ett gemensamt ansvar för samordning och uppföljning av minoritetspolitiken och rapporterar till regeringen om områ- dets utveckling samt om hur de verkat för att uppnå det minoritets- politiska målet. I myndigheternas ansvar ingår bl.a. att verka för genomförandet av de nationella minoriteternas rättigheter på statlig, regional och nivå, samt att främja samordning och sam- verkan mellan kommuner, landsting och myndigheter. Uppföljningen ska ge regeringen en överblick över minoritetspolitikens effekter och tjäna som underlag för vidare åtgärder på området. i ansvarar även för samordning och uppföljning av strategin för romsk inkludering. fick en särskild utredare i uppdrag att göra en översyn av lagen (2009:724) om nationella minoriteter och mino- ritetsspråk samt angränsande frågor. Med utgångspunkt i den över- synen, i internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och i strategin för de nationella minoriteterna (prop. 2008/09:158) skulle utredaren föreslå åtgärder i syfte att säkra efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. I uppdraget ingick att föreslå hur den statliga samordningen och uppföljningen ska organiseras. Utredaren överlämnade betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60). Enligt betänkandet finns det brister i den nuvarande ordningen för samordning och upp- följning och därför ett tydligt behov av förändring. Som en följd av detta föreslås att regeringen inrättar en myndighet med uppdrag att följa upp, främja och samordna minoritetspolitiken, och att ansvaret ska samlas hos den myndigheten i stället för att vara uppdelat på två olika myndigheter. Vidare föreslås att den nya myndighetens ansvar för att främja minoritetspolitikens efterlevnad i hela landet tydlig- görs. Utredningen bedömer även att regeringen bör överväga om det behövs utökade resurser för uppdraget. Remissutfallet gällande ut- redningens förslag i fråga om att inrätta en ny myndighet är blandat. Regeringen anför i skrivelsen Nystart för en stärkt minoritets- politik (skr. 2017/18:282) att det finns ett behov av att stärka sam- ordningen, utvecklingen och uppföljningen av minoritetspolitiken och att myndighetsstrukturen med detta ansvar därför bör utredas och analyseras närmare. Sex utgångspunkter för ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning I den fortsatta styrningen av det minoritetspolitiska området ska sex utgångspunkter gälla för verksamheten med ansvar för samordning, utveckling och uppföljning. Utredarens arbete ska ledas av utgångs- punkterna och de förslag som lämnas ska utgå från dem. Utgångspunkt 1: Säkerställd efterlevnad av rättigheter Den första utgångspunkten är huvudsyftet med verksamheten – att bidra till att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter. Detta är en central utgångspunkt som måste genomsyra allt arbete, och verksamheten bör därför präglas av ett arbetssätt som utgår från de nationella minoriteternas rättigheter. Till detta kom- mer behovet av ett aktivt förhållningssätt och ett fördjupat arbete med att ge de nationella minoriteterna möjlighet att utöva egenmakt, bl.a. genom att bidra med expertis och genom reella möjligheter till inflytande och delaktighet. Utgångspunkt 2: Centralt och samlat ansvar Den andra utgångspunkten är att ansvaret för samordning, utveck- ling och uppföljning även i fortsättningen ska vara centralt och sam- lat på statlig nivå. I ansvaret ska såväl minoritetspolitiken i allmänhet som arbetet med strategin för romsk inkludering ingå. Utgångspunkt 3: Behovet av bred kompetens Det komplexa uppdraget som samordning, utveckling och uppfölj- ning av minoritetspolitiken innebär förutsätter olikartade arbetssätt, och kräver tillgång till specialistkompetens på flera områden. Det krävs insikt och kunskap om minoritetspolitiken (bl.a. språk- och kulturkompetens), men även kompetens om olika sektorer i sam- Exempelvis är det nödvändigt med kunskap om och statlig förvaltnings funktionssätt samt kompetens när det gäller att tolka och tillämpa såväl svensk lagstiftning som internationella konventioner och praxis, något som kräver kunskap i juridisk metod. Den tredje utgångspunkten är därför behovet av bred kompetens med särskild tonvikt på minoritetspolitisk kompetens, utrednings- kompetens och juridisk kompetens. Utgångspunkt 4: Tydlighet och förutsägbarhet Effektiviteten i samordningen och uppföljningen är beroende av tydlighet från både uppdragsgivaren (regeringen) och utföraren (myndigheterna). För att åstadkomma tydlighet är det viktigt med dokumentation, målformulering och kontinuerlig analys av arbetet. Exempel på tydlighet från uppdragsgivaren är vidareutveckling av styrdokument där det är viktigt att förväntade effekter och ansvars- avgränsningar framgår. Exempel på tydlighet från utföraren är att aktivt verka för bred förankring av arbetet och att vinnlägga sig om betydande transparens. Den fjärde utgångspunkten är därför beho- vet av ömsesidig tydlighet och förutsägbarhet. Utgångspunkt 5: Effektivitet, långsiktighet och styrning Verksamheten med ansvar för samordning, utveckling och uppfölj- ning har flera målgrupper. De primära är regeringen, statliga myndig- heter, kommuner, landsting och de nationella minoriteterna. Dess- utom finns betydande sekundära målgrupper i form av internationella organisationer, övriga samhällsaktörer och den bredare allmänheten. Verksamheten omfattar såväl utåtriktade, kunskapshöjande och stödjande insatser som analytiskt och utredande arbete. Därtill ska den administrativa bördan för myndigheter, kommuner och lands- ting hållas så låg som möjligt. Detta medför utmaningar i fråga om bl.a. resurser, planering och verksamhetsutveckling. Kraven på led- ningen av verksamheten är höga för att det ska vara möjligt att åstad- komma långsiktiga och varaktiga resultat. Det krävs förmåga till strategisk och långsiktig verksamhetsstyrning, t.ex. genom mål- och resultatstyrning, och förmåga att göra nödvändiga prioriteringar. Vidare är det en förutsättning för en fungerande tillitsbaserad styrning att verksamhetens ledning är tydlig. Med detta i beaktande är den femte utgångspunkten behovet av effektivitet, långsiktighet, god verksam- hetsstyrning och tydlig ledning. Utgångspunkt 6: ansvar Den sjätte utgångspunkten är att ska ansvara för samiska rättigheter och det samiska språkets utveckling inom minoritetspoliti- ken. Genom ett tydligt rättighetsfokus, och med tillitsbaserad styr- ning, bör ges större frihet att utforma och bedriva den berörda verksamheten inom gällande regelverk. Uppdraget att närmare utreda och analysera ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning Utifrån de sex utgångspunkterna ska ansvaret för samordning, ut- veckling och uppföljning av minoritetspolitiken utredas och analy- seras närmare. Förslag som lämnas ska syfta till att se till att ansva- riga myndigheter på bästa sätt bidrar till att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter, och till effektiv verksam- het inom den offentliga förvaltningen. Om förslag till förändringar i ansvarsfördelningen lämnas ska utredaren i första hand pröva om dessa kan genomföras inom ramen för befintliga myndigheter. I utredningsarbetet ska utredaren använda ett rättighetsbaserat arbetssätt. Detta innebär bl.a. att personer som tillhör de nationella minoriteterna ska kunna bidra med kunskap samt ges möjlighet till inflytande och delaktighet i relevanta delar av utredningens arbete. Utredaren ska säkerställa bred representation i arbetet, såväl i fråga om de olika nationella minoriteterna som i fråga om kön, ålder och andra relevanta faktorer. Genom arbetssättet ska utredaren även be- akta principen om ickediskriminering samt anlägga ett jämställhets-, barnrätts- och funktionshindersperspektiv. Hur ska ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning vara organiserat? Det finns två övergripande syften med den nuvarande ansvarsfördel- ningen för samordning och uppföljning av minoritetspolitiken. Det första är att de ansvariga myndigheterna ska verka för och samordna genomförandet av minoritetspolitiken och minoritetslagstiftningen. I detta ingår även ansvar för att vidta åtgärder för kontinuerlig utveck- ling av området. Det andra syftet är att myndigheterna ska producera kvalitativa underlag om hur lagstiftningen har tillämpats och hur ut- vecklingen har fortskridit på området, med regeringen som främsta mottagare. Det finns betydande brister i det nuvarande arbetet, vilka hämmar efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter och därmed även måluppfyllelsen för minoritetspolitiken. Det finns potential för samordningsvinster och ökad effektivitet som inte till- varatas . Sammantaget finns det ett stort behov av att stärka sam- ordningen, utvecklingen och uppföljningen. •närmare analysera effektiviteten och ändamålsenligheten i den nuvarande ansvarsfördelningen, •analysera fördelningen av uppgifter mellan olika myndigheter inom minoritetspolitiken, •med utgångspunkt i analysen ta ställning till behovet av organisa- tionsförändringar, •vid behov lämna förslag till förändringar i ansvaret för samord- ning, utveckling och uppföljning av minoritetspolitiken, och •lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Hur kan uppföljningssystemet förbättras? Uppföljningssystemet har stor betydelse i styrningen av minoritetspo- litiken, och den samlade och centrala uppföljningen är en av de stora förtjänsterna med minoritetspolitiska reform. Det finns dock ett antal brister, bl.a. vad gäller förutsägbarhet och jämförbarhet , och det finns därför behov av att utveckla såväl metoder som former för uppföljningen. Sammantaget krävs ett omtag kring uppföljnings- systemet för att minoritetspolitikens nystart ska vara fullständig. Därför bör uppföljningssystemet utvecklas och förbättras. •analysera effektiviteten och ändamålsenligheten i det nuvarande uppföljningssystemet, •analysera ansvarsfördelningen mellan olika myndigheter, kom- muner och landsting inom uppföljningssystemet, •ta ställning till behovet av förändringar i utformningen av och an- svarsfördelningen inom uppföljningssystemet, •vid behov lämna förslag till hur uppföljningssystemet ska vara orga- niserat, och •lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Utredaren ska redogöra för de ekonomiska och praktiska konsekven- ser som förslagen medför. Utöver vad som följer av kommittéförord- ningen (1998:1474) ska utredaren även redovisa verksamhetsmässiga och personella konsekvenser . Likaså ska konse- kvenserna för internationella åtaganden om mänskliga rättig- heter redovisas. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska löpande informera (Kulturdeparte- mentet) om hur arbetet fortskrider. Utredaren ska samråda med , i , , , Statskontoret, Kommuner och Landsting samt andra myndigheter och organisatio- ner i den utsträckning som det är nödvändigt. Utredaren ska hålla be- rörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att framföra synpunkter. Utredaren ska även hålla sig informerad om Tillitsdelegationens (Fi 2016:03) och andra relevanta utredningars arbete. Utredaren ska ta hänsyn till det som framkommer om bl.a. styrning i betänkandet Nästa steg? Förslag för en stärkt minoritetspolitik (SOU 2017:60). Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen om samordning, utveckling och uppföljning för en stärkt minoritetspolitik (Ku 2018:05) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att närmare analysera och föreslå hur ansvaret för samordning, utveckling och uppföljning av minoritetspolitiken ska organiseras (dir. 2018:86). Enligt utredningens direktiv skulle utredaren redovisa uppdraget . Uppdraget ska i stället redovisas . 1Antidiskriminering Antalet anmälningar som rör diskriminering av DO nationella minoriteter Antalet stämningar som rör diskriminering av Antalet domar och förlikningar som rör nationella Antalet anmälningar om antiromska och anti- Antalet insatser för att förebygga och motverka diskriminering av nationella minoriteter Former för inflytande och delaktighet Möjligheter till påverkan på beslut och Nationella minoriteters förutsättningar/kapacitet för inflytande och delaktighet Insatser för att skydda och främja nationella minoriteters språk och kulturer Resultat av kommunala insatser för att skydda och främja nationella minoriteters språk och Efterfrågan på service och ärendehand- läggning på nationella minoritetsspråk till- Språkresurser bland befintlig personal Information om rättigheter på nationella Omfattning av förskola på nationella minori- Efterfrågan av förskola på nationella Antal elever som är berättigade till och antal elever som deltar i modersmålsundervisning Antal sökande och antal antagna till språk- och/eller kulturkurser på nationella minori- Omfattning av äldreomsorg på nationella Efterfrågan av äldreomsorg på nationella Sändningstid på nationella minoritetsspråk Myndigheter som beaktat vilka delar av verk- samheten som är särskilt relevant för nationella minoriteter att ha inflytande över Myndigheter där arbetet med nationella minori- tetsfrågor följts upp/integrerats i de ordinarie 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen.