sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Intäkten för produkten delas mellan försäljare och ägare enligt en på förhand överenskommen fördelning. Secondhandförsälj- ningen kan ske i butik eller online via marknadsplatser och i appar. I takt med att efterfrågan på secondhandtextilier har ökat har ut- budet av försäljningsplatser ökat . Framför allt är det 7https:/// Hämtad: . 8https:///sv-se/explore/houdini-rental Hämtad:2020-11-05. 9www.rentaplagg.se/Hämtad:2020-11-05. 10www.lindex.com/se/second-hand-online-bag _D_BwE och Hämtad: . 11www.hygglo.se/ Hämtad: . små privata secondhandbutiker som ökat i antal. Det har också ut- vecklats butikskedjeliknande secondhandverksamheter som Arkivet12 med flera butiker i och , och Busfrö13 med elva secondhandbutiker i franchisekoncept runt om i . Det som utmärker dessa nya etableringar är att de endast tar emot trendriktiga produkter, som helst inte ska vara mer än 2–. Butikerna inom respektive kedjekoncept har gemensam visuell kommunikation och marknadsföring och saluför secondhandprodukter på liknande sätt som konventionella butikskedjor säljer nyproducerade mode- kläder. Konsumenternas intresse för att lämna in framför allt kläder, accessoarer och skor till dessa secondhandbutiker är stort, och buti- kerna begränsar ofta mängden textil som får lämnas per tillfälle. Det totala antalet fysiska secondhandbutiker i är okänt liksom hur stor mängd textilier som förmedlas via privata secondhandaktörer. 5.5.2Förmedling av begagnad textil på digitala marknadsplatser Secondhandhandeln på olika marknadsplatser och i appar har också ökat. genomförde 2018 en undersökning på uppdrag av Natur- vårdsverket i syfte att kartlägga mängden textilier som förmedlades för återanvändning online via marknadsplatser och appar från utvalda företag i . I undersökningen deltog sex av de större aktörerna.14 Totalt förmedlade de sex företagen kläder och hemtextil 2017, vilket var en ökning jämfört med (2019). Även om förmedlingen av textil för åter- användning således ökar i snabb takt motsvarade försäljningen 2016 endast en procent av nettoimporten av nya textilier () till den svenska marknaden samma år.15 Ideella aktörer dominerar både insamling och secondhandförsäljning av textil i (se avsnitt 6.4). En ideell aktör kännetecknas av att den är en icke vinstdrivande privaträttslig organisation som drivs för 12https:////butik/arkivet-second-hand-odenplan/ Hämtad: . 13www.busfro.se/butiker/ Hämtad: . 14Den totala mängden begagnade textilier som förmedlas mellan konsumenter i via online marknadsplatser och appar är således större än vad undersökningen visar. 15www.naturvardsverket.se/Sa-mar-miljon/Statistik-A-O/Textil/Hämtad: . att stödja allmännyttiga ändamål. Verksamheten bygger ofta helt eller delvis på frivilliga arbetsinsatser. Ideella aktörer skiljer sig åt sinsemellan i organisationsstruktur, storlek och målsättning. Gemensamt för alla organisationer är att över- skottet från organisationernas verksamheter återinvesteras i verksam- hetens sociala arbete i eller utomlands. Antalet ideella aktö- rer som samlar in textil i uppskattas till mellan 15 och 20.16 Allmännyttiga ideella aktörer är inte skyldiga att betala inkomst- skatt och de omfattas inte av mervärdesskattelagen. Det innebär att de vid försäljning av secondhandkläder inte ska ta ut moms på sina priser.17 Många ideella aktörer med egna secondhandbutiker ingår i nätverket (ISH) som bildades . ISH riktar sig till svenska ideella secondhandbutiker som innehar så kallat 90-konto.18 Totalt består nätverket av 12–15 aktörer och omfattar 500 butiker från i norr till i söder. Alla medlemmar i arbetar aktivt för att öka återanvändning av textil såväl som saker och möbler. Gemensamt för samtliga medlemmar är, förutom att allt som säljs i butikerna är gåvor från allmänheten och företag, att allt överskott går till medlemmarnas sociala arbete i eller utomlands.19 2014 gjordes en beräkning av den sociala nytta som ISH:s med- lemmar bidrog med till samhället. Det uppskattades då att ISH:s ge- mensamma insatser bidrog till samhällsnytta som kunde värderas till mellan 7,7 och (SERUS 2014). De ideella aktö- rernas överskott bidrar förutom till den sociala nyttan i även till hjälp i krissituationer såväl som till att stödja mer långsiktiga pro- jekt internationellt. 16Inom varje organisation kan det finnas många butiker, som var och en kan räknas som egna näringsidkare. Exempelvis har Röda Korset cirka 250 butiker som drivs av lokala föreningar runt om i landet. 17Skatteverket villkorforattvaraenallmannyttigideellforening.4.70ac421612e2a997f85800029958.html?q=Allm %C3%A4nnyttiga. 18Svensk Insamlingskontroll – 90Konto – är en oberoende ideell organisation som i givarens intresse arbetar med kontroll av att insamlade medel används till rätt ändamål. Organisationen säkerställer genom årlig kontroll och granskning att den som bidrar med pengar till en insam- lingsorganisation med 90-konto får tillgång till tillförlitlig information om hur pengarna används. / Hämtad: . 19www.myrorna.se/ommyrorna/organisationer-vi-ar-med/ Hämtad: . I kommittédirektivet för utredningen framgår att e-handeln innebär en särskild utmaning eftersom det är svårt att inkludera e-handels- företag utanför i ett nationellt producentansvar som det avfall som uppstår till följd av e-handeln kommer att behöva hanteras av ett svenskt insamlingssystem. I syfte att få en uppfattning om omfattningen av detta problem ges i detta avsnitt en översiktlig bild av kunskapsläget om hur e-handeln med textil ser ut . saknas nationell statistik över hur mycket textil svenska hushåll konsumerar genom inköp på nätet. Det gäller såväl e-handel inom som inom EU. Den textil som säljs via e-handel inom ingår i den nationella konsumtionsstatistiken (se avsnitt 5.1) över textilier men så är inte fallet för den textil som säljs direkt till svenska konsumenter från andra EU-länder. Inom EU råder fri rör- lighet för varor och det finns inget nationellt system som registrerar hur mycket textilier som privatimporteras från andra EU-länder. Viss statistik tas fram av branschorganisationer, distributörer, e-handelsföretag och företag som tillhandahåller betaltjänster för e-handelsföretag. Det är dock svårt att dra några säkra slutsatser från denna statistik. En jämförelse mellan aktörernas statistik visar också på stora variationer. Detta kan bland annat förklaras av att avgräns- ningar och datainsamlingsmetoder skiljer mellan de olika aktörerna. Exempelvis är avgränsningarna av vad som är en textilprodukt inte alltid densamma. När det gäller distanshandeln av textilier från länder utanför EU samlar in detaljerade data om tullanmälda produkter (se avsnitt 5.6.2). Sammanfattningsvis är tillgängliga data över svenska hushålls privatimport av textilier från andra EU-länder mycket osäker medan det för den privatimport som sker direkt från tredje land finns ett bättre underlag. Som framgår av avsnitt 10.3 kommer det svenska producentansvaret för textil inte att omfatta all typ av textil. Med de brister som finns i den generella statistiken blir det därför än svårare att uttala sig om omfattningen på den e-handel som sker med textil som omfattas av producentansvaret. Textilier ingår som del i flera produktkategorier som saluförs på nätet som modehandel, heminredning och sport och fritid och troligen finns det fler. Modehandeln som inkluderar kläder, accessoarer och skor är en av de mest utvecklade branscherna på nätet liksom den produkt- kategorin det köps mest av. var årstillväxten för modehandeln på nätet och omsättningen uppskattades till i E-barometerns årssammanställning (Postnord 2019) och till enligt Svensk E-handel (DIBS by Nets 2019). Grovt räknat stod e-handeln för av den totala mode- handeln i (Postnord 2019). Vid sidan av den svenska distanshandeln valde svenska hushåll att e-handla kläder, accessoarer och skor ifrån framför allt () tätt följt av () och (21 pro- cent) och därefter kom () och () (Postnord 2019). Inom produktkategorin heminredning och möbelhandel utgjorde e-handelsförsäljningen av den totala omsättningen 2019, vilket motsvarade varav heminredning utgjorde merparten (Postnord 2019). redovisar Svensk E-handel att produktkategorin heminredning omsatte . Möbel- handeln anses vara en relativt omogen bransch vad gäller distanshandel, men årstillväxten var (Postnord 2019). Det saknas data för distanshandeln som sker från aktörer utanför gränser. E-handelsförsäljningen inom produktkategorin sport och fritid ut- gjorde av den totala sporthandeln i och stod för en omsättning på enligt E-barometern och enligt Svensk E-handel (DIBS by Nets 2019). Det är inte möjligt att uppskatta hur stor mängd eller volym som ut- görs av textilier. Dock uppgav hälften av de konsumenter som handlat sport och fritidsartiklar att de köpt kläder och skor (Postnord 2019). Det saknas data för distanshandeln som sker från aktörer utanför gränser. 5.6.2Privatimport från länder utanför EU Som framgår av tabell 5.2 bestod hushållens privatimport från länder utanför EU av 92 832 försändelser, vars innehåll ut- gjordes av knappt textil och motsvarade ett värde på nästan Uppgifterna kommer från och base- ras på tulldeklarationer som krävs då privatpersoner köper textilier direkt från företag lokaliserade utanför EU.20 Privatimport från tredje land KN-nr 61, 62 och delar av 63, 2019 Nettovikt (kg) Försändelser (antal) Statistiskt värde (kr) KN-nr 61 kläder och tillbehör till kläder av trikå, KN-nr 62 kläder och tillbehör till kläder av annan textil- vara än trikå och KN-nr 63 andra konfektionerade textilvaror. Bearbetning: , . 20Det finns en viss osäkerhet i statistiken då införsel av gåva från ett land utanför EU kan ske utan att tull, moms och eventuellt andra skatter behöver betalas. Antalet gåvoförsändelser är okänt. Utifrån uppgifter att distanshandeln totalt sett ökat , då allt fler konsumenter valt att handla på distans i stället för att besöka fysiska butiker, har utredningen specifikt undersökt mängden privat- importerade textilier från länder utanför EU jämfört med . Resul- tatet för visar att mängden textilier som impor- terats är knappt att jämföra med 2019 då drygt importerades till (se figur 5.4). Figur 5.4 Privatimport från tredje land Vikt (kg) Fördelat på KN-nr 61, 62 och delar av 63 och nettovikt , respektive 2020 KN 63 (del av) KN-nr 61 kläder och tillbehör till kläder av trikå, KN-nr 62 kläder och tillbehör till kläder av annan textil- vara än trikå och KN-nr 63 andra konfektionerade textilvaror. Bearbetning: , . Allt fler svenska företag inom kläd- och skohandeln väljer att eta- blera sig på nätet och saluföra sina produkter via e-handel. E-handeln i sker framför allt från mindre självständiga e-handelsbutiker alternativt etablerade butikskedjor (2020). Men när svenskar väljer att e-handla från företag utanför gränser söker de sig ofta till större marknadsplatser som lockar med stort utbud och inger en ”viss trygghet”. När E-barometern bad konsumenterna att lista sina favoritaktörer på nätet så hamnade sex modeföretag på Topp-tjugo-listan där tyska Zalando ligger i topp följt av fem svenska aktörer H&M, Boozt, , och (Postnord 2019). Resultatet tyder således på att svenska konsumenter föredrar att i första hand e-handla från svenska företag. 5.6.4Pandemins effekter och förväntad framtida utveckling för distanshandeln Till följd av den pågående pandemin har e-handeln fått ytterligare ett uppsving och andelen konsumenter som väljer att handla på nätet ökar. Men trots en tillväxt på för modehandeln på nätet kan man konstatera att modehandeln totalt sett är en av de branscher som drabbats hårdast av den pågående pandemin. Inställda aktiviteter och fester samt hemarbete har minskat behovet och efterfrågan på nya kläder och skor (Postnord 2020). Svensk Handels Stilindex visar att den totala försäljningen av kläder i fysiska såväl som e-handelsbutiker minskat med fram till och med juli månad 2020 (Stil 2020). I takt med att vardagen återgår till det normala är det troligt att distanshandeln accelererar. Nya digitala vanor för stora delar av befolkningen och en avvaktande inställning till att handla i fysiska butiker kan förväntas bidra till att svenska konsumenter fortsatt väljer e-handel som försäljningskanal (Postnord 2019). 6 Insamling av textil och textilavfall I kommittédirektivet för utredningen framgår att: Syftet med producentansvaret är att åstadkomma miljönytta genom ökad insamling av textil för återanvändning och av textilavfall för åter- , i första hand för förberedelse för återanvändning och material- återvinning. Detta kapitel syftar till att ge en översiktlig bild av hur insamling av textil för återanvändning respektive textilavfall för åter- ser ut i . I finns inte ett nationellt insamlingssystem som samlar in textilavfall separat från annat avfall. Det innebär att större delen av textilavfallet från hushåll såväl som från verksamheter hamnar i restavfallet och går direkt till förbränning med energiutvinning. Insamling av begagnade kläder och andra textilprodukter för åter- användning har däremot en lång tradition i . Det är främst ideella organisationer som samlar in textilier storskaligt för återanvänd- ning. Kläder och hemtextil skänks som gåvor av privatpersoner till ideella organisationer i syfte att bidra till social nytta och miljönytta och dessa gåvor säljs sedan vidare eller förmedlas till människor som behöver och efterfrågar dem. Även privata och kommersiella aktörer tar emot/samlar in textil och erbjuder försäljning av secondhand och vintage. Detta sker i fysiska butiker och på onlineplattformar samt i appar. Insamling av både textil och textilavfall i samlad fraktion utförs , av kommuner, ideella organisationer och av vissa butiks- kedjor i mer eller mindre storskalig omfattning. Det finns ingen samlad bild hur insamling av textil ser ut nationellt, men vatten och avfall har genomfört en studie i syfte att Insamling av textil och textilavfall ta reda på vad som samlas in och var textil och textilavfall samlas in inom . Resultatet visar att invånare i Stockholms- området kan välja att lämna textilier för återanvändning och/eller återvinning i 69 butiker som säljer kläder eller hemtextil eller i 31 väl- görenhetsbutiker som säljer begagnad textil alternativt i någon av de 210 insamlingsboxar som finns utplacerade i (2020). Därutöver erbjuder kommunen insamling av textil och textilavfall på återvinningscentralerna (och avfall 2019). Stockholmskommun är troligen inte representativ och variationerna kan antas vara stora mellan olika delar av . Men resultatet pekar ändå på att det finns vissa valmöjligheter på plats för konsumenter som vill lämna textil och textilavfall till insamlare, åtminstone i storstadsregionerna. Kommunens renhållningsskyldighet (15 kap. 20 § ) inne- bär att kommunen ansvarar för insamling och behandling av kommu- nalt avfall. Hushållsavfall är enligt kommunens ansvar och andra aktörer får endast hantera avfallet om det sker på uppdrag av kommunen. Textilavfall från hushåll är därmed en del av kommu- nens ansvar och utgör cirka 2–av det avfall kommunerna samlar in från hushållen (2020). Det finns ingen reglering som anger att kommunen ska samla in textilavfall separat från annat avfall. Det innebär att både textil (helt och rent) och textilavfall (trasigt och smutsigt) i stor utsträckning hamnar i rest- avfallet och skickas till förbränning med energiåtervinning. En del kommuner har investerat i infrastruktur för att samla in textilavfall separat från annat avfall exempelvis (vatten och avfall) och (och miljö se avsnitt 4.9.3). Dessa aktörers samlade erfarenheter och kunskap om hur insamlingen kan utföras är viktig att beakta inför uppbygg- naden av ett nationellt insamlingssystem. På uppdrag av genomförde Svensk miljö emis- sionsdata () en studie i syfte att undersöka hur mycket textil- avfall som hamnar i restavfallet, resultatet visar att hamnade omkring textil i restavfallet och gick direkt till förbrän- ning. Det innebär att utslaget per person hamnar textil- avfall i restavfallet/soppåsen (2016). Insamling av textil och textilavfall Vid en plockanalys1 av de textilier som hamnat i restavfallet be- dömdes att mer än hälften () av textilierna var hela och i sådant skick att de hade kunnat användas fler gånger. Drygt hälften av textilierna () var tillverkade i ren bomull. Resultatet visar därmed att det bör finnas potential att återanvända betydande delar av det som slängs i restavfallet , samt att använda textil- avfall i ren bomull som råvara för materialåtervinning (2016). I samma studie konstaterades att av textilierna i restavfallet tillhörde någon av följande produktgrupper: sport-, arbets-, regn- eller fritidskläder samt textil med plastigt tryck. Detta är produkt- grupper som i högre grad bedöms kunna innehålla problematiska eller särskilt farliga ämnen och därmed inte bedöms som lämpliga att recirkuleras genom återvinning.2 Närmare 50 kommuner uppger att de samlar in textil och textilavfall separat från annat avfall på återvinningscentraler. sker denna insamling i samarbete med olika välgörenhetsorganisationer (, Djerf 2020). Vissa kommuner har också initierat kommunala arbetsmarknadsprojekt, som hanterar textil och textilavfall, för att involvera medborgare som står långt ifrån den ordinarie arbetsmark- naden exempelvis . Vilka volymer textilavfall som hamnar på återvinningscentraler, i grovavfallet eller i den brännbara fraktionen, är okänt då det saknas nationell statistik över denna ström. Plockanalyser som gjorts i på utvalda återvinningscentraler indikerar dock att det rör sig om relativt stora mängder textilavfall som lämnas på åter- vinningscentraler (Avfall 2013). Som ett exempel kan nämnas att i samlas textil och textilavfall in separat från annat avfall . samlade in totalt textil och textilavfall i samarbete med olika aktörer (2020). 1Plockanalys är en metod för att karaktärisera avfall och innebär att insamlat avfall sorteras i olika fraktioner och att protokoll förs över vilka material avfallet innehåller. 2Siffrorna i sista stycket är mindre robusta då de baseras på ett fåtal (14 stycken) plockanalyser och att ingen hänsyn till årstidsvariationer har tagits. 3https:///wps/portal/start/avfall-och-atervinning/har-lamnar-hushall-avfall/ kretsloppsparken-aterbruket?uri=gbglnk%3Agbg.page.4b68fa2c-ed2a-4699-94d6-388af8266c33 Hämtad . Insamling av textil och textilavfall Kommunerna har skyldighet att informera kommuninvånarna om hur och var hantering av avfall ska ske enligt 15 kap. 45 § i , däremot finns inget krav på att kommunerna ska informera om var i kommunen det finns insamlingsplatser för textil för återanvänd- ning. I en studie uppgav över hälften av kommunerna att de informerade invånarna om hur begagnad textil kan hanteras (57 pro- cent) och textilavfall () (IVL 2015). I 21 § föreskrifter (NFS 2020:6) om kommunala avfallsplaner om förebyggande och hantering av avfall är det speci- fikt utpekat att kommunerna ska lämna information till hushållen om avfallsförebyggande åtgärder. Det bör innebära att information om var det finns möjligheter för hushållen att lämna textil för åter- användning kommer att bli mer lättillgänglig. I en undersökning genomförd av IVL på uppdrag av Naturvårds- verket anges att den vanligaste kanalen för att informera konsumen- ter om var och hur insamling av textil och textilavfall kan ske är via kommunens egen hemsida och i ordinarie sorteringsinstruktioner. Mindre vanligt är att informationen sker i sociala medier. En kommun anger att bra information på återvinningscentraler bidrar till att större mängder textil samlas in. En annan kommun berättar att information om insamlingsmöjligheter skickas tillsammans med fakturorna för avfallshantering (IVL 2015). Det innebär att de informationskanaler som kommunerna använder delvis är i linje med var konsumenterna önskar att ta del av information om var man kan lämna begagnad textil och textilavfall (), särskild hemsida (), via brev () eller via sociala medier () – för mer in- formation se bilaga 5. 6.3Textilinsamling av kommersiella aktörer Insamling av textil har ändrat karaktär och alltfler privata kommersiella insamlingsaktörer har etablerat sig på insamlings- marknaden i . De flesta samlar in textil för återanvändning, men vissa samlar in textil och textilavfall i en samlad fraktion. Insamling av textil och textilavfall Flera butikskedjor erbjuder kunder att lämna in begagnade textilier, hela och rena såväl som trasiga och uttjänta, i sina butiker. Enligt den miniundersökning som genomförts inom utredningen av ett producentansvar för textil4 finns möjlighet att lämna in be- gagnade och/eller uttjänta textilier i över 1 000 butiker runt om i . Det är vanligt att butikskedjorna samarbetar med olika in- samlingspartners som svenska ideella secondhandaktörer5 alternativt med internationella insamlingsaktörer6. Samarbeten som innebär att butikskedjorna samlar in textil och därefter lämnar den vidare för fortsatt hantering. De flesta butikskedjor uppger att de har upp- gifter om vad som händer med den insamlade textilen efter att de lämnat den vidare till aktuell samarbetspartner.7 Sammanlagt samlade butikskedjorna in runt 1 400 ton8 textilier i , vilket var en ökning med närmare jämfört med . Resultatet tyder på att en ökande mängd textil lämnas till butiksinsamling Nästintill alla företag som bedriver butiksinsamling uppger att de tar emot alla textilier oavsett vilket varumärke som finns i textilen. Endast ett företag tar enbart tillbaka produkter försedda med eget varumärke. Hälften av företagen uppger att de också tar emot be- gagnade skor. Flertalet av företagen kommunicerar till konsumenten att de tar emot allt dvs. hela och rena textilier såväl som trasiga och uttjänta. Se vidare i avsnitt 8.2.1 angående gällande lagstiftning för insamling av textilavfall. På frågan om hur man skapar incitament för konsumenten att lämna begagnade textilier i butiken svarar drygt hälften att man ger en voucher alternativt lämnar rabatt på köp av nya produkter. 4Uppgifterna kommer från webenkät och personliga kontakter med utredningens referens- grupp. Referensgruppen består av branschorganisationen och representanter från flertalet av de större butikskedjorna som saluför mode och textil i inklusive en kommersiell secondhandaktör. Underlaget är inte statistiskt säkerställt – utan ska ses som en indikation. 5Exempel på samarbeten: Myrorna Hämtad: och Human /our-responsibility/partnerships/ human-bridge Hämtad: . 6Exempelvis: I:Co /en/referenzen/ Hämtad: . 7Uppgifter om hur stor andel som återanvänds, materialåtervinns alternativt går till energi- återvinning. 8Observera att i de fall som samarbeten förekommer med svenska ideella secondhandaktörer så finns risk för dubbelräkning av mängden insamlat material. Insamling av textil och textilavfall företag uppger att de försöker skapa incitament för konsumenten att lämna in använda textilier genom att kommunicera klimat och miljö- nytta alternativt medmänsklighet och i något fall betonas vikten av att värna lokal handel. Till utredningen har ett par företag uppgett att de har slutat lämna ut rabattcheckar i samband med insamling av textilier då man ”inte vill sända dubbla budskap”. Det finns så vitt utredningen kan bedöma ett par större privata kom- mersiella insamlingsaktörer som samlar in textil på uppdrag av kom- muner och andra verksamheter.9 Bedömningen är att det rör sig om samarbeten där exempelvis kommunen upplåter mark för uppställning av insamlingsbehållare, i syfte att underlätta för kommuninvånarna att lämna ifrån sig textilier. Insamlingsaktörerna som det i detta fall rör sig om, kommunicerar på sina insamlingsbehållare att de samlar in hel och ren textil. Insamlaren ansvarar för hantering och transport av det insamlade materialet. Begagnade textilier som lämnas i syfte att åter- användas är inte avfall. Vilka mängder textil som samlas in är okänt. Privata kommersiella secondhandaktörer samlar in begagnade textilier som säljs vidare till konsumenter för återanvändning.