sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Att dessa utvecklingar sker gör det viktigt att titta på utveck- lingen i hela fördelningen och inte enbart betygspoängens genom- snitt – då en genomsnittlig betygspoäng påverkas olika av en för- flyttning från betyget F (0 poäng) till betyget E (10 poäng) än av en ökning uppåt från ett godkänt betygssteg till ett annat, vilket bara ger 2,5 poängs ökning. Flickors betyg ökar i snabbare takt än pojkars Flickors betyg ökar mer än pojkars i majoriteten av de ämnen där betygen stiger –2019. Detta gäller oavsett om det är elevgruppen totalt eller enbart elever med svensk bakgrund. Ett undantag där pojkars betyg har stigit mer är engelska, där ökningen av poängsnittet främst drivs av högre andel A och B. Flickor har dock fortfarande i genomsnitt högre betyg än pojkar i engelska. Bortser man från elever som inte har svensk bakgrund7 är det ingen skillnad i förändringstakten mellan flickor och pojkar i ämnena svenska, historia och geografi. Störst är skillnaden i slöjd och idrott och hälsa, där flickors betyg stiger snabbast.8 I matematikbetygen, som i genomsnitt sjunker för både flickor och pojkar, har andelen F och den genomsnittliga poängen minskat mer bland pojkar än bland flickor. 7Det är en högre andel pojkar som invandrat efter skolstart . Detta påverkar pojkars snitt mer än flickors och därför kan det vara relevant för utvecklingen att titta enbart på elever med svensk bakgrund. 8I slöjd ökade andelen A eller B bland flickorna , jämfört med 4 procent- enheter bland pojkarna. I slöjd hade flickorna högre betyg i snitt än pojkarna. I idrott och hälsa har utvecklingen gjort så att flickor och pojkar nu har lika höga betyg i snitt. 9.1.4Spridningen av kunnande per betygssteg Det är naturligt att det finns en spridning i förmågorna hos elever inom respektive betygssteg. Hur spridningen av resultat ser ut sett till olika förmågor är dock inte självklart. I detta avsnitt redogör vi för några olika sätt att åskådliggöra spridningen i elevernas förmågor för elever på olika betygssteg. Vi gör det med hjälp av betyg i årskurs 9. Vi utgår mestadels från data från nationella statistik- insamlingar i de ämnen där det finns nationella prov i årskurs 9. I ämnena svenska och engelska skrivs nationella prov i flera års- kurser. Vi använder här delprovsbetyg från proven i årskurs 9 läs- /18 för att skapa en bild av hur pass jämna resultaten på delproven är för elever som hamnar på olika betygssteg i slutbetyget. Vart och ett av ämnen har tre olika delprov. Det är viktig att tänka på att eleverna även efter nationella provet får möjligheter att visa sitt kunnande vilket kan medföra att elever får ett högre slutbetyg än provbetyget. Dessa resultat handlar därför främst om vilka för- mågor som eleverna visar vid provtillfället. I tabellerna nedan redovisas eleverna efter vilket slutbetyg de hade. Därefter delas de upp efter hur många betygsstegs skillnad som fanns mellan delprovsbetygen. Detta ger oss en bild av hur vanligt det är med spridda betygsprofiler i provresultaten vilket i sin tur ger viss information om spridningen i förmågor hos eleverna som får olika betygssteg. Tabell 9.2 Eleverna fördelade efter skillnaden mellan elevens delprovsbetyg i nationella prov i svenska, svenska som andraspråk och engelska. Antal betygsstegs skillnad mellan delprovsbetygen Av tabellen kan vi utläsa att det finns grupper av elever som har en relativt stor spridning bland sina betyg i delproven. Det är större spridning i svenska än engelska. Spridningen är störst bland eleverna som får C och D i slutbetyg. I svenska hade av eleverna tre stegs betygsskillnad mellan delprovsbetygen. Bland elever med betyget F i slutbetyg ser vi att det, av de som gjort alla delprov, var en fjärdedel som hade betyget F i alla delprov. Resten hade minst ett godkänt delprovsbetyg. Till skillnad från proven i svenska är det vanligare i proven i engelska att elever med slutbetyget F också har fått betyget F i samt- liga delprov. hade betyget F i alla delprov och resterande hade alltså godkänt i minst ett delprov. Det ska påpekas att både ämnenas konstruktion och provkonstruktionen kan bidra till att spridningen är större i svenska än i engelska. Till skillnad från proven i svenska och engelska är inte matematik- proven uppdelade i delprov som testar olika förmågor, utan alla för- mågor prövas i alla delproven. Därmed kan vi inte göra samma typ av presentation som för svenska och engelska. Vi kan dock studera för- delningen av provpoängen då urvalsundersökningar av provresultat genomförs av PRIM-gruppen vid universitet.9 I undersökningen kan vi se att poängfördelningen följer en ganska jämn normalfördelning med ett medelvärde som ligger inom betygs- steget E. Det finns således en jämn sluttande fördelning av elevernas provpoäng, vilket tyder på att en förväntad spridning i kunskaperna finns. Fördelningen av poängen ger en fingervisning om hur sprid- ningen ser ut, samt hur vanligt förekommande det är att eleverna ligger nära ett betygssteg. Fördelningen visar att det är mycket van- ligt förekommande att elevers provresultat blir just den poäng som krävs för att eleverna precis ska uppnå gränsen för ett visst prov- betyg. Många elever uppnår med minsta möjliga marginal prov- betyget E. Det är dessutom ett fåtal som hamnar något eller några poäng under gränsen för godkänt. 9Nordberg (2019). Figur 9.4 Andel elever per betygssteg. Nationella proven i matematik Resultat från (baserat på ungefär 2 400 elevers provresultat) Källa: PRIM-gruppen. En annan källa där man kan studera spridningen på varje betygssteg är internationella kunskapsmätningar. har jämfört svenska elevers resultat i med deras slutbetyg i grund- skolan.10 Där framgår bland annat att elever som får betyget F i betyg och har skrivit TIMSS-provet är relativt jämt fördelade mellan två lägre kategoriseringar.11 Även en annan svensk studie har kommit fram till likartade resultat när provpoänger från och TIMSS har analyserats i förhållande till betygen och de svenska läroplanerna.12 Resultaten tyder sammantaget på att spridningen är relativt jämn över olika betygssteg och att det finns en stor spridning i uppmätta kunskaper bland eleverna som får betyget F i slutbetyg. 10TIMSS mäter kunskaper i matematik och naturvetenskap hos elever i årskurs 4 och 8. 11Skolverket (2017). 12Även avhandling innehåller jämförelser mellan betygssteg som ger samma bild. Grundsärskolan är en obligatorisk skolform för elever som har en utvecklingsstörning eller förvärvad hjärnskada och som bedöms inte kunna nå kunskapskrav.13 I grundsärskolan får eleverna betyg om eleven eller elevens vårdnadshavare önskar det. Betyget F ges inte i grundsärskolan. I grundsärskolan gick nästan 12 300 elever. Antalet elever har ökat . Majoriteten av eleverna är pojkar, sex av tio, och en stor andel av eleverna går i de högre årskurserna. Andelen grundsärskoleelever inom inriktningen träningsskola14 har minskat något efter att tidigare ökat kontinuerligt . /20 gick av alla elever i grundsärskolan i tränings- skolan, vilket motsvarar knappt 4 600 elever. var det av grundsärskoleeleverna som gick i träningsskolan. På träningsskolans ämnesområden sätts inga betyg. Eleverna kan dock få betyg i grundsärskolan om eleven eller vårdnadshavarna önskar det, eller om eleven deltar i undervisning i ett ämne enligt kursplaner. Ungefär en tiondel av grundsärskolans elever 2019, det vill säga drygt 1 000 elever, gick minst hälften av tiden tillsammans med elever som läste enligt kursplaner. Ingen betygsstatistik samlas in för grundsärskolan. Specialskolan är en obligatorisk statlig skolform för barn som på grund av sin funktionsnedsättning eller andra särskilda skäl inte kan gå i eller grundsärskolan.15 Specialskolan består av års- kurs 1–10. 13Även elever som har fått en betydande och bestående begåvningsmässig funktionsnedsätt- ning på grund av en hjärnskada och som bedöms inte kunna nå kunskapskrav, kan gå i grundsärskolan. 14Om skolan bedömer att en elev inte kan tillgodogöra sig hela eller delar av utbildningen i grundsärskolans ämnen, läser eleven i stället ämnesområden i inriktningen träningsskolan. Det är möjligt för en elev att läsa en kombination av ämnen och ämnesområden. 15Specialskolorna är anpassade för följande målgrupper: Elever som är döva eller har hörsel- nedsättning, elever som är döva eller har hörselnedsättning i kombination med utvecklings- störning, elever med medfödd eller tidigt förvärvad dövblindhet, elever med grav språk- störning, elever med synnedsättning och ytterligare funktionsnedsättning. Antalet elever i specialskolan har ökat från drygt 500 elever till 700 /2020. Av eleverna som gick ut års- kurs 10 under /19 fick ett slutbetyg enligt kursplaner. Av dessa uppnådde en tredjedel behörighet till gymnasieskolans nationella program. Det genom- snittliga meritvärdet var 145. Resultaten varierar något vilket är förväntat då det rör sig om en liten elevgrupp. Bortsett från en viss variation förefaller ändå resultaten vara stabila över tid.16 Betygen och behörigheten är lägre för pojkar än för flickor. var behöriga till något nationellt program i gym- nasieskolan bland flickorna och bland pojkarna. Sameskolan är en obligatorisk statlig skolform och bedrivs på fem orter i landet. Eleverna går till och med årskurs 6 i skolformen och går sedan årskurs 7–9 i . gick drygt 170 elever i sameskolan, varav något fler pojkar än flickor och det var ungefär 30 elever i varje årskurs. Eleverna får betyg i årskurs 6 men eftersom elevantalet är mycket litet finns nästan ingen betygsstatistik som har kunnat redovisa i sin helhet. Det framgår dock av den officiella statistiken att samtliga elever i årskurs 6 fick godkända betyg i alla ämnen . Gymnasieskolan är den frivilliga skolform majoriteten av eleverna går i efter genomgången obligatorisk skola.17 Det totala antalet elever i gymnasieskolan /20 var cirka 355 000. 162012 var till exempel andelen behöriga precis samma som 2018. 17Samtliga uppgifter i detta avsnitt baseras på sammanställningar av publikationer inom officiella statistik - elever i gymnasieskolan. /20 påbörjade18 drygt 110 000 elever gymnasie- skolan. elevprognos visar att årskullarna som påbörjar gymnasieskolan kommer att öka med ungefär 30 000 elever under de kommande sex åren.19 Det sker rörelser i elevernas pre- ferenser för olika program men det är inte bara preferenserna som förändras. Karaktären på gymnasieskolans elevgrupp har ändrats till följd av migration i sena grundskoleåldrarna och i gymnasieåldern samt en växande andel elever som inte blivit behöriga till nationella program i gymnasieskolan efter . Introduktionsprogrammen har ökat i omfattning Det har skett en ökning av andelen elever som påbörjar sina gym- nasiestudier på introduktionsprogrammen, från 2011, till 2016. Detta beror på det stora inflödet av nya elever i gymnasieåldern i samband med flyktinginvandringen . var det fortfarande fler som påbörjade introduktions- programmen jämfört med men andelen har sjunkit betydligt och var . Proportionerna mellan programmen förändras Storleksförhållanden har ändrats mellan de nationella programmen. Att eleverna väljer olika program innebär även att mängden elever totalt som läser olika programspecifika och inriktningsspecifika kurser förändras. Det innebär också att eleverna läser olika omfatt- ning av de gymnasiegemensamma ämnena. Det faktum att eleverna konkurrerar om platser på program och skolor med sina grundskole- betyg gör också att det finns skillnader i elevgruppernas samman- sättning på olika program. 18Statistiken gäller så kallade nybörjarelever, vilket definieras som elever som är registrerade i gymnasieskolan och är registrerade 1. 19Skolverket (2020b). Allt fler elever väljer högskoleförberedande program Med undantag har en allt mindre andel av eleverna gått yrkesprogram jämfört med högskoleförberedande program. Denna trend har pågått och fortsätter enligt statistiken från 2019.20 Detta leder naturligtvis till att en högre andel av gymnasieskolans elever läser en större mängd poäng i ämnen av högskoleförberedande karaktär. Utöver detta sker också förskjutningar i fördelningen mellan olika högskoleförberedande program. Ekonomiprogrammet har ökat kraf- tigt som samhällsvetenskapsprogrammet, huma- nistiska programmet och estetiska programmet har minskat. Sam- hällsvetenskapsprogrammet är dock fortsatt det största programmet. Teknikprogrammet och naturvetenskapsprogrammet har legat rela- tivt stabilt.21 Ett exempel på vad en sådan förskjutning har lett till är att en större andel av eleverna läser fler kurser i matematik eftersom matematik ingår i större utsträckning i ekonomiprogrammet. Bland yrkesprogrammen är det flest elever som söker el- och energiprogrammet följt av fordons- och transportprogrammet. Barn- och fritidsprogrammet och handel- och administrationsprogrammet har ökat . VVS- och fastighetsprogrammet och restaurang- och livsmedelsprogrammet är fortsatt de program med lägst antal sökande. Följande diagram visar hur de nationella programmens storlek förändrats . I diagrammen beskrivs storleken på pro- grammen genom andelen av alla som läste på nationellt program 1. Observera att skalorna är olika i de olika diagrammen. Totalt var det 2019 nästan 108 000 elever 1 och en procent motsvarar alltså drygt 1 000 elever. 21Skolverket (2019e). Figur 9.5 Andel elever på högskoleförberedande program. Av samtliga elever på nationella program 1 Figur 9.6 Andel elever på yrkesprogram. Av samtliga elever på nationella De sex största yrkesprogrammen Figur 9.7 Andel elever på yrkesprogram. Av samtliga elever på nationella De sex minsta yrkesprogrammen Nästa diagram visar storleksutvecklingen på introduktions- programmen . Introduktionsprogrammen är något svårare att beskriva andelsmässigt, då alla elever inte går lika i gymnasieskolan och studieåren inte har samma innebörd som nationella program.22 I diagrammet visar vi därför respektive introduktionsprogram som en andel av alla elever i gymnasieskolan. har programmet programinriktat individuellt val bytt namn till programinriktat val och kan erbjudas med inrikt- ning mot respektive högskoleförberedande program. Preparand- utbildning har tagits bort ur utbudet av introduktionsprogram. 22Anledningen att vi inte enbart begränsar oss 1 eller till elever som inte tidigare gått i gymnasieskolan, gymnasienybörjare, är att elever ofta går i fler än ett introduktionsprogram. Ett annat problem är att elever på språkintroduktion i stor utsträckning inte går att följa över olika år i registerstatistiken, därmed är det svårt att avgränsa nybörjargruppen på språk- introduktion. Figur 9.8 Andel elever på introduktionsprogram. Av samtliga elever i gymnasieskolan *har programmet programinriktat individuellt val bytt namn till programinriktat val och kan erbjudas med inriktning mot vart och ett av de högskoleförberedande programmen. Preparandutbildning har tagits bort ur utbudet av introduktionsprogram. De nationella programmen är uppdelade i inriktningar som elever i de flesta fall påbörjar 2.23 De olika inriktningarna gör även att eleverna inom program kan läsa olika mycket av olika ämnen eller rent av helt olika uppsättningar ämnen. I vissa fall är en inriktning förhållandevis dominerande på programmet, såsom inriktningen naturvetenskap på naturvetenskapsprogrammet. På denna inriktning går av de elever som går på naturvetenskapsprogrammet. I andra fall, som på teknikprogrammet och estetiska programmet, är eleverna mer jämnt fördelade över inriktningarna. På samhällsveten- skapsprogrammet går en majoritet, av eleverna, in- riktningen beteendevetenskap som näst efter naturvetenskap är gymnasieskolans största inriktning. På flera yrkesprogram förekom- mer det många inriktningar som är mycket små – med bara ett par hundra elever i hela landet. finns också inriktningar som har flera tusen elever i varje årskull, såsom husbyggnad på bygg och 23Vård- och omsorgsprogrammet saknar inriktningar och på estetiska programmet, hantverks- programmet, industritekniska programmet och naturbruksprogrammet får eleverna påbörja inriktningen 1. anläggningsprogrammet och handel och service på handels- och administrationsprogrammet. Andelen som byter mellan nationella program har minskat Andelen av eleverna som gör programbyten mellan nationella pro- gram var bland eleverna som började 2017.24 Andelen som bytt mellan nationella program har minskat successivt . Totalt har andelen med byte minskat med 3,5 procent- enheter.25 Programbyten är något vanligare på yrkesprogram än på högskoleförberedande program. Det är vanligast att programbyten sker mellan olika yrkesprogram eller mellan olika högskoleförbere- dande program. Det är ovanligt att byten sker efter att eleven på- börjat år två på ett nationellt program. Tabell 9.3 Andel (%) som bytt program mellan första och tredje studieåret I gymnasieskolan är utbildningsinnehållet betydligt mer uppdelat än i . Därför är också sättet att presentera elevernas studie- resultat betydligt mer uppdelat jämfört med slutbetyg. För att få en samlad bild av resultaten i gymnasieskolan behöver man vänta in de elever som påbörjade gymnasieskolan utan behörighet till nationellt program. 24Detta avser de elever som påbörjade gymnasieskolan på nationella program och alltså inte elever på introduktionsprogram. 25Här syftar vi på byten som äger rum efter den första terminen. Många byten sker sannolikt innan detta datum. 26All statisk som presenteras i detta avsnitt är hämtad från publikationer inom officiella statistik – betyg och studieresultat i gymnasieskolan. Vid en uppföljning av den senaste uppföljnings- bara kullen kan vi se att: har tagit examen. har varit registrerade 3 på ett nationellt program men inte uppfyllt kraven för examen. har högst uppnått år två på ett nationellt program. har gått på introduktionsprogram men inte övergått till ett nationellt program. Dessa resultat gäller elever som påbörjade sina gymnasiestudier och avslutade sina studier senast . Vi kan konstatera att av denna årskull har gått på nationella program men inte uppnått kraven för examen. Vi ser också att majoriteten av dessa har varit i gymnasieskolan – det handlar alltså inte om avbrott så mycket som det handlar underkända betyg eller omfattande frånvaro. Det är svårt att jämföra och avgränsa gymnasieskolans elevgrupp då andelen asylsökande elever ökat. Eftersom dessa elever inte går att följa mellan åren i registerstati- stiken finns de inte med i uppföljningsstatistiken.27 För folkbokförda elever som påbörjat gymnasieskolan har andelen som tar examen varit stabil. har tagit examen och . Tabellen nedan redovisar dessa andelar . Inom parentes anges andelen som vid uppföljningstillfället varit registrerad 3 på ett nationellt program. Även om asylsökande elever inte är inkluderade i uppföljningen påverkas utvecklingen av att andelen som invandrat under grund- skoletiden har ökat . Därför redovisas i tabellen hur utvecklingen sett ut exklusive nyinvandrade elever – det vill säga elever som invandrat innan de började gymnasie- skolan. 27Uppföljningen av asylsökande elever är svår och bristfällig då personnummerkoppling saknas mellan olika register och årtal i samma register. Mer beskrivning av detta kommer senare då vi beskriver genomströmningen i språkintroduktionsprogrammet. Tabell 9.4 Andelen elever med examen från gymnasieskolan inom 3,4 och , startår –2016, elever folkbokförda i vid gymnasiestarten Inom parentes anges andelen som gått i årskurs 3 på nationellt program Andel (%) som inte alls gått på 63 (66) 69 (87) 70 (89) 65 (68) 71 (87) 72 (89) 65 (69) 71 (86) 72 (88) 66 (70) 72 (86) 73 (88) 66 (70) 71 (86) 66 (72) 66 (83) 72 (90) 73 (91) 68 (83) 74 (90) 75 (91) 69 (84) 74 (90) 75 (91) 70 (84) 75 (90) 76 (91) 70 (84) 75 (90) 72 (85) Det finns även utvecklingar i olika delgrupper. Av elever som var behöriga till nationella program när de påbörjade gymnasieskolan har andelen som tar examen ökat. Detta har flera olika orsaker, bland annat att andelen programbyten minskat, vilket leder till att eleverna blir snabbare klara med sina studier.28 Bortser man från elever som folkbokförts i under fyraårs- perioden29 innan gymnasiestarten, ser man att andelen med examen har ökat och har andelen som börjat på nationella program legat stabil . 28Skolverket (). 29Denna redovisningsgrupp benämns nyinvandrade i den officiella statistiken från . bland elever med utländsk bakgrund och elever med svensk bak- grund och både bland kvinnor och män. Genomströmning för elever som börjat gymnasieskolan på introduktionsprogram Introduktionsprogrammen är en samling program som riktar sig mot en mycket heterogen målgrupp av ungdomar. Eleverna har olika mycket kunskaper och förmågor med sig från och det är också en stor variation i elevernas skolbakgrund. har följt upp elever från olika introduktionsprogram.30 Uppföljningen löper för att få med de elever som gått allra längst i gymnasieskolan. Uppföljningen visar att av de 9 540 elever som började på introduktionsprogram har: •Drygt hälften av eleverna, det vill säga 5 300 elever, över- gått till ett nationellt program . av dessa elever har dessutom slutfört gymnasieskolan med examen. , det vill säga 4 200 av eleverna, har enbart gått på introduktionsprogram . Övergången till nationella program från introduktionsprogrammet exklusive språkintroduktionen har totalt sett varit relativt oför- ändrad sedan 2011.31 Genomströmning för elever som börjat gymnasieskolan på språkintroduktion har följt upp språkintroduktion separat från övriga pro- gram. Detta är lämpligt att göra då eleverna som gått språkintro- duktion har påbörjat sina studier och i olika ålder.32 Övergången från språkintroduktion till nationella program 30Skolverket (2019d). 31Skolverket (2018c), (2015b). 32Skolverket (2018d). bland elever som var folkbokförda i vid starten har varit för elevkullarna som börjat sedan 2011.33 Övergången till vuxenutbildningen (komvux), där man vanligtvis läser vidare inom svenska som andraspråk på grundläggande eller gymnasial nivå, är större än övergången till nationella program. Ungefär hälften av eleverna har varit inskrivna på komvux eller folk- högskola efter gymnasieskolan. Detta har ett samband med ålders- fördelningen bland de många asylsökande som kom till –2015. Många av dessa elever var då i åldern 15–. 2015 och 2016 var många av språkintroduktionens nya elever asylsökande och finns därför inte i statistiken. Det är därför svårt att uppskatta hur genomströmningen varit för dem som inte var folk- bokförda. har dock gjort en särskild uppföljning av dessa elever.34 Resultaten uppföljningen bygger på drygt 2 000 elever och är således långt från fullständig information. Resultaten visade på lik- nande genomströmningsmönster för eleverna som var asylsökande vid starten och fick uppehållstillstånd senare, jämfört med de elever som var folkbokförda vid starten. På introduktionsprogram läser eleverna till största delen grund- skoleämnen. Det förekommer att man läser kurser i yrkesämnen, men det förefaller vara i relativt liten skala. De vanligaste kurserna i yrkesämnena var entreprenörskap följt av specialpedagogik 1 och kommunikation.35 Detta gäller förmodligen inte eleverna på pro- graminriktat individuellt alternativ36, som i högst utsträckning går över till nationella program. Troligen har dessa elever läst fler yrkes- kurser och gymnasiegemensamma kurser än elever på andra intro- duktionsprogram men de får betydligt mer sällan något betygsdoku- ment från introduktionsprogram även om de läst gymnasiekurser redan innan de övergick till nationellt program. Detta kan bero på att regelverket tolkas som att man inte behöver utfärda ett sådant 33Detta gäller personer som påbörjat gymnasieskolan som folkbokförda och därmed hade fått uppehållstillstånd. 34Skolverket lät i samband med uppföljningen 2018 göra en särskild insamling av identitets- uppgifter från skolorna som använts vid ansökan om statsbidrag från . 35Skolverket (2019d).