sou · H8B320 · 2020-04-01 00:00:00 — Genom psykologiskt försvar skall vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmande propaganda vid krigsfara och i krig byggas upp och vidmakthållas. Jag anser liksom försvarskommitté att detta i fred åstadkommes genom den inneboende styrkan i vår demokrati med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. I fred fordras en allsidig information om vår omvärld och vår säkerhetspolitik samt dess mål, medel och möjligheter. En sådan information bör liksom bedrivas av de politiska partierna, övriga folkrörelser inkl. frivilligorganisationerna, totalförsvarsmyndigheterna m.fl. samt som en del av undervisningen i våra skolor … Propaganda i fred, som anses fientlig mot landet eller demokratin, tas upp till granskning i öppen debatt i massmedier och organisationer. I fredstid finns inte något statligt organ som har till uppgift att åstadkomma motpropaganda.55 Regeringen framhöll i propositionen att det svenska samhället genomgått stora förändringar sedan grunden för det psykologiska försvaret hade lagts . Massmedieutvecklingen hade medfört en kraftig ökning av informationsutbudet och genom insatser på 53Agrell, : Fredens illusioner. Det svenska nationella försvarets nedgång och fall, s. 66. 54SOU 1979:42, s. 125–126. Noterbart är att försvarskommitté redovisade uppgifterna för totalförsvaret enligt den gamla modellen med fyra totalförsvarsgrenar där det psykologiska försvaret var en av dessa. 1981/82:102, s. 275–276. Vad är psykologiskt försvar? utbildningsområdet kunde nu fler medborgare ta del av och värdera information menade regeringen. I propositionen framhölls vidare att ”befolkningens känsla av solidaritet med samhället har avgörande betydelse för försvarsviljan och viljan att satsa resurser för samhällets försvar” och att ”uppgifterna för psykologiskt försvar är att bevara och stärka försvarsviljan och motståndsandan” vilket ”sker genom att skapa förutsättningar för en allsidig och korrekt informationsförmedling i kris- och krigssituationer.” Vid krig eller krigsfara var det Statens upplysningscentral som under regeringen skulle ansvara för samordnad samhällsinformation.56 Regeringen framhöll dock att det fanns vissa otydligheter beträffande ansvarsfördelningen mellan olika informationsorgans uppgifter vid ett krisläge och att det framförts krav att Upplysningscentralen borde kunna verka även i situationer då inte bedömdes vara direkt hotat men där efterfrågan på samhällsinformation ändå var stor, t.ex. vid krig i Europa.57 Enligt regeringen fanns det också ett ökat behov av information om totalförsvar och säkerhetspolitik. Försvarsministern framhöll att ”de enskilda medborgarna måste enligt min mening informeras om vilka påfrestningar som kan drabba samhället under kriser och i krig och om vad som görs för att möta sådana påfrestningar”. hade tidigare framhållit att ”information om vår säkerhetspolitik är en medborgerlig rättighet i en demokrati.” I propositionen gjordes dock ingen tydlig koppling mellan detta och det psykologiska försvaret. Detta var därmed ingen uppgift för försvar utan i stället något som kunde åstadkommas genom ytterligare anslag till och Försvar och ett vidgat uppdrag till Totalförsvarets upplysningsnämnd.58 För BN innebar försvarsbeslut en viss höjning av myndighetens anslag avsett för forskning.59 56Prop 1981/82:102., s. 33 och 275. 1981/82:102. 58Ibid s. 44. 59Ibid s. 282. Vad är psykologiskt försvar? 3.31983–2009 – SPF inrättas och avvecklas, psykologiskt försvar blir informationsberedskap? tillsattes och verkade i då frågor om beredskap för kriser i fredstid blivit mer aktuella. Erfarenheterna av oljekrisen –74 hade visat att det behövdes en bättre förmåga att hantera fredstida kriser och då även de rent informationsmässiga aspekterna av en kris.60 Som en följd av dessa erfarenheter gav regeringen för ekonomiskt försvar (ÖEF) i uppdrag att ansvara för beredskapsplaneringen för information vid fredskriser på energiområdet. För detta hade ÖEF skapat Arbetsgruppen för informationsberedskap för fredskris på energiområdet (AIF). tillsattes så , först som en enmansutredning men den vidgades året därpå till en kommitté med bredare sammansättning.61 Mot bakgrund av att ett nytt begrepp var på frammarsch – informationsberedskap – och att ett annat – psykologiskt försvar – föreföll vara på väg ut, är det kanske inte ägnat att förvåna att det i direktiven inte angavs att det var en utredning om psykologiskt försvar som tillsattes. I stället angavs uppgiften vara att se över ”informationsberedskapen vid krig och krigsfara m.m.”.62 I direktiven till utredningen beskrev försvarsministern psykologiskt försvar på följande sätt: Uppgifterna för det psykologiska försvaret kan enligt min mening delas in i två huvudgrupper, nämligen dels att bevara och förstärka försvarsviljan och motståndsandan, dels att skapa förutsättningar för en allsidig och korrekt informationsförmedling i kris- och krigssituationer. Den senare uppgiften kan ses som ett mål i sig som den allsidiga 60Energiberedskap för kristid. SOU 1975:61, s. 25. 61Ett skäl till att utredningens sammansättning ändrades kan ha varit att den ursprunglige utredaren på ett tidigt stadium ska ha bestämt sig för att det inte behövdes någon särskild myndighet för psykologiskt försvar. Detta mötte dock stark kritik, inte minst från BN:s kanslichef som av allt att döma lyckades påverka regeringen som satte in och ytterligare tre personer i den kommitté som tog över arbetet. Om detta se Tubin, : Förfäras ej, s. 23 och , : Om sanningen skall fram, s. 66–67. 1981:15 (i Ds Fö 1983:6, s. 146). Vad är psykologiskt försvar? och korrekta informationsförmedlingen är det viktigaste medlet för att bevara och stärka försvarsviljan.63 Försvarsministern påminde också om det uppdrag Statens upplysningscentral (som endast skulle verka efter beredskapslarm eller efter särskilt regeringsbeslut) hade att i samarbete med medierna verka för att allmänheten ”utan andra begränsningar än som följer av hänsynen till rikets säkerhet och hänsynen till enskild person fortlöpande får sanna och fylliga upplysningar om totalförsvaret och andra förhållanden av särskild vikt i rådande läge”.64 I direktiven till utredningen upprepade försvarsministern de vanliga orden om vad psykologiskt försvar var och att en stor del av ansvaret vilade på medierna, partierna och folkrörelserna: Genom psykologiskt försvar skall vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmande propaganda vid krigsfara och krig byggas upp och vidmakthållas. Jag finner det angeläget understryka att i fred åstadkommes detta genom den inneboende styrkan i vår demokrati med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. Det fordras i fred allsidig information om vår omvärld och vår säkerhetspolitik samt dess mål, medel och möjligheter. Enligt min mening bör en sådan information liksom bedrivas av de politiska partierna, folkrörelserna, totalförsvarsmyndigheterna m.fl. samt som en del av undervisningen i våra skolor.65 Försvarsministern framhöll också att stora förändringar inträffat i samhället sedan det psykologiska försvaret inrättades i början av 1950- talet. Massmediernas utveckling hade inneburit en enorm utveckling av informationsutbudet och särskilt vad gällde tv och lokalradio. Informationsfrågorna hade också getts ökad vikt inom den offentliga sektorn och det fanns nu inom varje departement en informationssekreterare och vid de större totalförsvarsmyndigheterna väl utbyggda funktioner för information. I direktiven nämndes också att försvarskommitté bedömt att ”fredskriserna kan bli mera omfattande och långvariga än man bedömt tidigare”.66 I betänkandet noterade , i likhet med försvarskommitté, att 1970-talets avspänningsperiod var över och att motsättningarna ånyo hade accentuerats mellan stormaktsblocken. Utredningen var dock positiv i sin bedöm- 63Ibid, s. 142. 64Ibid, s. 142. 1981:15 (i Ds Fö 1983:6, s. 141). 66Ibid, s. 143. Vad är psykologiskt försvar? ning och menade att det var ”fullt möjligt att en ny avspänningsperiod tar sin början i vår del av världen”. Utredningen konstaterade att händelser som oljekrisen visat att det kunde finnas mycket stora informationsbehov i samhället kopplat till liknande händelser men att ”utöver dessa synes inga särskilda psykförsvarsåtgärder vara påkallade inom fredssamhällets ram”.67 I de fall där militära konflikter i närområdet kunde förväntas vara nära förestående eller redan pågå skulle dock en intensiv psykologisk försvarsverksamhet vara nödvändig. I ett skymningsläge med starkt ökad spänning i då propaganda och psykologisk krigföring skulle kunna riktas mot skulle det ställas ”stora krav på informationsberedskapen” och ”vissa psykförsvarsåtgärder” skulle kunna krävas t.ex. att ”motarbeta och bemöta ryktesspridning”.68 En stor utmaning var att kunna gå från ett skymningsläge, till ett läge där eller våra grannländer var i krig, utan att tappa förmåga på grund av att den fredstida myndigheten efter beredskapslarm skulle ersättas av Statens upplysningscentral. Detta hade uppenbarligen avgörande betydelse för utredningens förslag att lägga ner de två myndigheterna och i stället inrätta en ny; Styrelsen för psykologiskt försvar med uppgifter både i fred och i krig. Eller som det också uttrycktes – ”en central myndighet för psykologiskt försvar och informationsberedskap”. I förslaget ingick också att avvecklades och att uppgifterna togs över av den nya myndigheten.69 3.3.2Styrelsen för psykologiskt försvar inrättas 1985 Efter att lämnat sitt betänkande beslutade att inrätta en ny central förvaltningsmyndighet för psykologiskt försvar. I den proposition som föregick inrättandet sammanfattade regeringen uppgiften på följande sätt: Uppgiften för det psykologiska försvaret är således att bevara och stärka försvarsviljan och motståndsandan genom att skapa förutsättningar för en allsidig och korrekt informationsförmedling i kris- och krigssituationer.70 67Ibid, s. 110. 68Ibid, s. 119–133. 69Ibid, s. 50–51. 1983/1984:166, s. 9. Vad är psykologiskt försvar? Regeringen framhöll vidare att den inrättade myndigheten , som hade i uppgift att i fredstid samordna information om totalförsvaret, borde sammanföras med de uppgifter som hade. I propositionen betonades också att den nya myndigheten skulle ha ansvar både i fred och i krig vilket skulle innebära att ”problemen med övergången från fred till krig – skymningsläget – till stor del undanröjs”.71 Styrelsen för psykologiskt försvar (SPF) inrättades sålunda med uppgift att leda och samordna planläggningen av rikets psykologiska försvar, att sprida kunskap om säkerhetspolitik och totalförsvar samt att främja och samordna andra myndigheters information inom dessa områden. Vid beredskapstillstånd eller krig, eller efter särskilt regeringsbeslut, skulle SPF också bevara och stärka befolkningens försvarsvilja och motståndsanda, verka för en fri nyhetsförmedling, motverka psykologisk krigföring och lämna förslag till regeringen på åtgärder som skulle kunna minska en angripares psykologiska motståndskraft.72 SPF skulle enligt regeringen stå för ett expertkunnande på området i förhållande till övriga myndigheter – men däremot inte delta i nyhetsförmedling om det inte gällde myndighetens egen verksamhet. Beträffande den nya myndighetens krigsorganisation föreslog regeringen vissa förändringar i förhållande till vad som gällt för UC, t.ex. skulle utlandsavdelningen föras över till . I praktiken kom nedläggningen av BN och bildandet av SPF att innebära en väsentlig neddragning av krigsorganisationen, från 630 till 370 personer.73 Inriktningen för SPF:s forskningsuppdrag angavs i budgetpropositionen för /86 vara opinionsutvecklingen i rörande försvarsvilja, attityder till försvar, samhälle och massmedia samt främmande propaganda, psykologisk krigföring och masskommunikation.74 I SPF:s första instruktion infördes uppdrag att följa svensk opinionsutveckling av betydelse för det psykologiska försvaret och att följa utländsk informationsverksamhet som kunde påverka svensk opinionsutveckling och inverka på försvarsviljan.75 1983/1984:166. s. 12. 72Förordning (1985:476) med instruktion för styrelsen för psykologiskt försvar. 73Tubin, : Förfäras ej. med det psykologiska försvaret – en biografi om en svensk myndighet, s. 23. 1984/85:100 bilaga 6 Försvarsdepartementet, s. 276. 75Se förordningarna med instruktioner för SPF i SFS 1985:476 respektive 1988:53. Vad är psykologiskt försvar? I samband med att SPF inrättades 1985 blev myndigheten också funktionsansvarig för psykologiskt försvar i enlighet med den funktionsindelning av det civila försvaret som inrättades. I funktionsansvaret ingick att ha ett övergripande ansvar för att krigsorganisation, krigsplanläggning och övriga beredskapsförberedelser inom funktionen var samordnade.76 Som ett led i detta genomförde SPF bl.a. återkommande utbildnings- och övningsinsatser riktade mot kommuner och statliga myndigheter. 3.3.31990-talet – av stora förändringar Efter de stora förändringarna i runt 1990 då det avvecklades, upplöstes, gamla stater som , och åter blev självständiga och en våg av demokratisering drog över kom säkerhetspolitiken att förändras i grunden. Detta kom naturligtvis att prägla försvarsbesluten och utformningen av totalförsvaret . I statsministerns inledning till totalförsvarsproposition kom nu den gamla säkerhetspolitiska devisen om ”alliansfrihet i fred, syftande till neutralitet i krig” att ersättas av det mer öppna ”den militära alliansfriheten med dess skyldighet att upprätthålla en betryggande försvarsförmåga för att vi ska kunna vara neutrala i händelse av krig i vårt närområde”. Statsministern konstaterade vidare att upphört som enhetlig stat och dess militära kapacitet att slå massivt mot likaså. ”Någon väg tillbaka till det gamla finns inte”, konstaterade statsminister försvarsbeslut angavs huvuduppgiften för den civila delen av totalförsvaret vara att värna civilbefolkningen mot verkningar av krigshandlingar och under kriser och i krig trygga en livsnödvändig försörjning, samt att under kriser och i krig stödja försvarsmakten. Som mål för funktionen psykologiskt försvar meddelade regeringen: En snabb och korrekt nyhetsförmedling samt en fri opinionsbildning och en konkret och fullständig myndighetsinformation under såväl ostörda förhållanden som under kriser och i krig skall säkerställas, i syfte att stärka befolkningens försvarsvilja och motståndsanda vid krigsfara och i krig. 1984/85:160. 1991/92:102, s. 8. Vad är psykologiskt försvar? Åtgärder skall vidtas som syftar till att minska en motståndares psykologiska motståndskraft.78 I ljuset av det förändrade säkerhetspolitiska läget kom också det psykologiska försvarets inriktning att ifrågasättas. För SPF innebar detta bl.a. en ytterligare minskning av krigsorganisationen, att övningsverksamheten också reducerades och att verksamheten koncentrerades på forskning, informationsberedskap och försvarsupplysning.79 Även den organisatoriska lösningen med en särskild myndighet för psykologiskt försvar ifrågasattes vilket föranledde ledamöter från M och KDS att i en riksdagsmotion plädera för ett fortsatt fristående SPF –”låt gärna SRV och ÖCB gifta sig men låt dem inte adoptera SPF!”.80 Budgetpropositionen /96 innebar minskade försvarsanslag och regeringen aviserade också en viss justering av målet för funktionen Psykologiskt försvar: Verksamheten inom funktionen Psykologiskt försvar skall, i syfte att stärka befolkningens försvarsvilja och motståndsanda, bedrivas så att under höjd beredskap en snabb och korrekt nyhetsförmedling och en konkret och fullständig myndighetsinformation säkerställs.81 Det som togs bort från tidigare mål var att ”åtgärder skall vidtas som syftar till att minska en motståndares psykologiska motståndskraft”. upphör i praktiken begreppet psykologiskt försvar att användas i officiella dokument som begrepp för en verksamhet eller en förmåga i samhället. De gånger som begreppet förekommer i propositioner och offentliga utredningar så är det i samband med att SPF nämns eller då det beskrivs vad som ingår i funktionen psykologiskt försvar. talas det i officiella dokument alltmer om en breddad hotbild och om ett vidgat säkerhetsbegrepp med inriktning även mot svåra påfrestningar i fred.82 Detta avspeglas också försvarsbeslut då målet för funktionen psykologiskt försvar nu formulerades på följande sätt: Verksamheten inom funktionen Psykologiskt försvar skall bedrivas så att befolkningens förtroende för det demokratiska samhället under höjd beredskap bevaras samt att försvarsviljan och motståndsandan stärks. 78Ibid s. 108. 79Tubin, : Förfäras ej, s. 24. 80Bevarandet av Styrelsen för psykologiskt försvar SPF. Motion 1992/93:Fö401. 1994/95:100, bilaga 5, fjärde huvudtiteln, s. 22. 82Se Hot- och riskutredningens betänkande SOU 1995:19 och prop. 1995/1996:12. Vad är psykologiskt försvar? En snabb och korrekt nyhetsförmedling och en konkret och fullständig myndighetsinformation skall säkerställas genom en god och anpassningsbar informationsberedskap. Verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser. Nytt här var målet att ”befolkningens förtroende för det demokratiska samhället under höjd beredskap bevaras” och att ”verksamheten skall även bedrivas så att de resurser och den beredskap som skapas också skall kunna utnyttjas vid svåra påfrestningar på samhället i fred och för internationella fredsfrämjande och humanitära insatser”. Som visats ovan hade begreppet informationsberedskap kommit att användas parallellt med psykologiskt försvar och blir det allt vanligare med begrepp som riskkommunikation och informationskrigföring. I propositionen Totalförsvar i förnyelse (prop. 1996/97:4) meddelade regeringen att en arbetsgrupp skulle tillsättas med ”uppdrag att följa utvecklingen av hot och risker inom informationskrigföring, sprida kunskap om informationskrigföring samt att lämna förslag till hur ansvar inom området skall preciseras och hur riktlinjerna för en strategi bör se ut”.84 För SPF kom det förändrade säkerhetspolitiska läget att innebära att krigsorganisationen gradvis minskades för att till slut helt upphöra och att myndigheten under dess sista fick en rad nya uppgifter av varierande slag. Delegationen för icke-militärt motstånd, som inrättats lades ned 1994 och uppgifterna fördes delvis över till SPF som också skulle ”sprida kunskap om civilbefolkningens möjligheter att inom folkrättens ramar bjuda en ockupant motstånd”.85 Efter förlisning fick SPF i uppdrag att vara statens kontaktorgan till anhöriga till dem som omkommit. Estoniauppdraget utvidgades sedermera till att även omfatta upprättandet av en informationsbank med uppgifter med anknytning till haveriet. breddades SPF:s uppdrag till att även omfatta stöd i form av råd och rekommendationer till andra myndigheter i samband med 1996/97:4, s. 273. 84Ibid, s. 188. Om informationskrigföring se också Försvarsberedningens rapport omvärld – omdanat försvar (Ds 1999:2) s. 101–103. Se även Tubin, : Förfäras ej, s. 27. Vad är psykologiskt försvar? informationsinsatser vid svåra påfrestningar på samhället i fred. SPF fick även i uppdrag att genomföra utvärderingar av hur kommunikationen mellan myndigheter, massmedier och människor fungerat vid svåra påfrestningar. SPF skulle nu också efter samråd med företag inom radio- och tv-området följa och analysera utvecklingen av beredskapsplaneringen för medieområdet. I samband med att inrättades förändrades SPF:s uppdrag i grunden. försvann uppdraget att följa utländsk informationsverksamhet som kan påverka svensk opinionsutveckling och inverka på försvarsviljan liksom uppdragen att vid höjd beredskap eller krig motverka psykologisk krigföring och att föreslå regeringen åtgärder syftande till att minska en angripares psykologiska motståndskraft. Dessa uppdrag fördes heller inte över till . Begreppet psykologiskt försvar kom nu att i hög grad fasas ut från författningar och propositioner och fanns bara kvar på ett ställe i SPF:s instruktion – i 1 § där det slås fast att myndigheten ska följa svensk opinionsutveckling av betydelse för psykologiskt försvar. Funktionen Psykologiskt försvar avvecklades i samband med att funktionsindelningen av det civila försvaret försvann och kom inte att få någon motsvarighet i det nya systemet med samverkansområden som inrättades. Det som blev kvar vid SPF var verksamhet inom främst områdena massmedieberedskap och totalförsvarsinformation samt att fullgöra regeringens informationsuppdrag med anknytning till förlisning. Det finns förmodligen fog för den uppfattning som framfördes i jubileumsskriften Förfäras ej – med det psykologiska försvaret , att syftet var att göra myndigheten till en ”informations- och demokratimyndighet”. fram till dess att myndigheten avvecklades tillfördes SPF flera uppdrag av skiftande karaktär. överfördes ansvaret för kansligöromål vid till SPF. fick SPF ta över uppgifter från för totalförsvarspliktiga som lades ned. I SPF:s instruktion infördes nu uppgiften att genom vägledning och råd främja personalvården för totalförsvarspliktiga samt informera om rättigheter . För uppgiften inrättades också ett råd vid myndigheten. Vad är psykologiskt försvar? Ytterligare uppgifter tillkom då regeringen till SPF flyttade ansvaret för kansliuppgifter kopplat till kommittéuppdraget (dir. 2005:1) om att utgöra ett nationellt råd för stöd och samordning till drabbade med anledning av naturkatastrofen i . Uppdraget vidgades till att dels stödja personer med hemvist i som drabbats av flodvågskatastrofen , dels, efter beslut av regeringen, ge stöd till personer med hemvist i som drabbats av annan större katastrof utomlands. Som ett led i uppdraget att sprida kunskap om säkerhetspolitik och totalförsvar lanserade SPF webbplatsen . tillfördes ytterligare en ny uppgift då uppgiften att fördela medel för drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia, vilket tidigare hanterats inom flyttades till SPF. I samband med att MSB inrättades lades SPF ned. () inrättades som central myndighet för frågor om samhällets säkerhet när det gäller krishantering och civilt försvar, som lades ned. I den proposition som föregick bildandet anförde regeringen att en rad uppgifter inom området informationsberedskap skulle föras över från SPF till KBM. Det handlade enligt regeringen om SPF:s verksamhet för att skapa förutsättningar för en god förmåga att säkerställa en konkret och fullständig myndighetsinformation, SPF:s utbildnings- och forskningsverksamhet samt uppgiften att sprida kunskap om civilbefolkningens möjligheter att inom folkrättens ramar bjuda en ockupant motstånd.86 I KBM:s instruktion (4 §) infördes nu uppdragen att utbilda och informera inom områdena samhällets sårbarhet, krishantering, säkerhetspolitik och totalförsvar samt att utveckla metoder för kriskommunikation. Som nämnts ovan saknades dock i instruktionen flera av de uppdrag som SPF och före det BN haft inom området psykologiskt försvar. KBM avvecklades och verksamheten övergick då till MSB. 2001/02:158 s. 46–47. Den sist uppräknade uppgiften infördes i SPF:s instruktion genom SFS 1994:526. Noterbart är att inte någonstans i propositionen beskrevs psykologiskt försvar som en förmåga eller en verksamhet. Vad är psykologiskt försvar? 3.4Regeringens utgångspunkter och bedömning Regeringen slår i utredningens direktiv fast att arbetet med ett psykologiskt försvar är av stor vikt och att det behöver stärkas. Därför ska det enligt regeringen efter utredning och analys lämnas förslag om en ny myndighet som ska ha det övergripande ansvaret för att utveckla och samordna det psykologiska försvaret. Detta är enligt regeringen ett viktigt led i arbetet med att bygga upp ett modernt totalförsvar anpassat för vår tids hot.87