sou · H8B356 · 2020-09-30 00:00:00 — Ett flertal organisationer arbetar fokuserat mot näthat, demokratibrott och för ökad trygghet på nätet. Flera av dessa lyfter att det finns en utbredd okunskap dels om vad som räknas som straffbart vad gäller näthat, dels om vad man ska göra om man utsätts. Merparten av organisationerna arbetar därför huvudsakligen med kunskapshöjande åtgärder inom näthatsområdet. De understryker bl.a. vikten av att alltid anmäla om man uppfattar att man drabbats av näthat, och det finns instruerande material och tips på hur man kan agera om man utsätts eller om man ser någon annan utsättas. De kan också ge stöd och visa gemenskap med andra engagerade, vilket kan ha betydelse för att mildra effekten av hat och hot som uttrycks mot enskilda personer (se avsnitt 5.7.2). Ett exempel på en ideell förening som arbetar för att förändra tonen i samhällsdebatten genom att bl.a. motarbeta näthat och filterbubblor är #jagärhär. Föreningen har över 70 000 medlemmar och stöttar bl.a. utsatta i kommentarstrådar på internet samt håller föreläsningar och debatter. Ett annat exempel är Näthatshjälpen som drivs av organisationen , vilken vänder sig både till civilsamhällets organisationer och enskilda. De tillhandahåller bl.a. information om näthat och hjälper utsatta att göra en polisanmälan direkt på plattformen. Make står även bakom projektet i vilket organisationen –2019 tog fram lösningsfokuserade metoder mot näthat och för ett inkluderande nätklimat. Make arbetar också med flera andra projekt, metoder och verktyg för jämlikhet och mot hat. Ytterligare en organisation är Näthatsgranskaren vars målsättning är att genom att identifiera, granska och polisanmäla hatyttringar Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft online minska hatbrott och kränkningar på internet med fokus på sociala medier. Civil Rights Defenders är en internationell människorättsorganisation som bedriver påverkansarbete, juridiska processer och informerar om situationen för mänskliga rättigheter globalt. De har gett ut rapporten samhället tystnar som bl.a. samlar opinionsbildares erfarenheter av hot- och hatkampanjer, redogör för vilket skydd samhället erbjuder och belyser strategier för att undvika att de som utsätts tystnar. En organisation som ger stöd till brottsoffer, vittnen och anhöriga är Brottsofferjouren (). är en politiskt och religiöst obunden ideell organisation med omkring 70 lokala jourer runtom i landet med sammanlagt cirka 1 300 volontärer. De fick 2017 medel för att utveckla sin verksamhet till stöd för enskilda personer som drabbas av demokratibrott, genom bl.a. utbildning för Brottsofferjourens nationella telefoncentral och lokala brottsofferjourer. har beviljats stöd från MUCF:s bidrag som syftar till att minska hot och hat i det offentliga samtalet. Organisationer som arbetar med åtgärder för barn och unga Flera barnrättsorganisationer arbetar med åtgärder som är inriktade på att bidra till en tryggare nätvardag för barn och unga, och erbjuder material och information till elever, föräldrar eller lärare om hur näthat och kränkningar på internet kan hanteras. bedriver exempelvis verksamheten Nätvandrarna som bl.a. verkar för att möta behovet av vuxenkontakter på internet. för ungdomsorganisationer (LSU) är en intresse- och samarbetsorganisation som samlar nationella barn- och ungdomsorganisationer i syfte att stärka ungas demokratiska organisering. Organisationen har bedrivit ett projekt om hat och hot mot ungdomsrörelsen där bl.a. en rapport på temat visar att hatet och hoten mot ungdomsrörelsen ökar, och att av organisationerna svarade att de utsatts för hat och hot (LSU 2020). Även organisationen verkar för att motverka mobbing som sker såväl i fysiska rum som på nätet. Organisationen gör ett kunskapshöjande arbete riktat mot skolpersonal, elever och vårdnadshavare. De har också tagit fram rapporten , vilken Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft bl.a. visade att nätmobbingen inte bara är en ungdomsfråga utan att en stor del av barnen också bevittnat vuxna bete sig illa på nätet (Friends 2017). En fungerande demokrati förutsätter att det finns fria och oberoende nyhetsmedier som kan granska maktutövandet, sprida information och kunskap och vara en arena för offentlig debatt där olika röster och perspektiv kommer till uttryck. Att värna granskande journalistik och en öppen samhällsdebatt stärker både individens och samhällets motståndskraft. Nyhetsmedierna kan också bidra med att avslöja desinformation och att stärka medie- och informationskunnigheten i samhället. Public service – med (), () och () – intar en särskilt viktig roll för saklig nyhetsförmedling och information genom sitt uppdrag att verka i allmänhetens tjänst. Public service-företagens verksamhet ska enligt sändningstillstånden präglas av oberoende och stark integritet och bedrivas självständigt i förhållande till såväl staten som olika ekonomiska, politiska och andra intressen och maktsfärer i samhället. av den fast bosatta befolkningen ska kunna ta emot sändningarna. SVT:s och SR:s nyhetsverksamhet ska bedrivas så att en mångfald i nyhetsurval, analyser och kommentarer kommer till uttryck i olika program. De ska genom nyheter, debatter och kommentarer ge den allsidiga information som medborgarna behöver för att vara orienterade och ta ställning i samhälls- och kulturfrågor. Public service har särskilda uppgifter inom Totalförsvaret i händelse av kris, höjd beredskap och krig. (), som har till uppgift att bedriva programverksamhet inom utbildningsområdet i allmänhetens tjänst, har ett stort utbud av radio- och tv-program som kan stärka medie- och informationskunnighet och motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Programmen, som främst är riktade mot barn och unga, vägleder användarna i att granska, fråga, Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft analysera, skapa och samtala i syfte att enklare kunna skilja på sant och falskt på nätet, i sociala medier, tidningar, radio och tv. lanserades exempelvis den extrainsatta serien Källkoll som leds av journalisterna och som tipsar tittarna om hur de kan sortera i nyhetsflödet under coronapandemin och bli bättre på källkritik. På UR Play finns ett stort utbud av tv, radio- och poddprogram som syftar till att stärka kunskapen om medie- och informationskunnighet och källkritik. Programutbudet är främst riktat mot elever och lärare, men även mot andra målgrupper. UR har ett särskilt ansvar för att stärka människors medie- och informationskunnighet både som en del av folkbildnings- och utbildningsuppdraget. Det finns flera exempel på hur dagspressen arbetar med frågor om desinformation. Inför de allmänna valen 2018 samarbetade , och med SVT och SR i ett projekt för att identifiera falska nyheter. har också tagit fram rapporten democracy and freedom of speech online, i vilken sociala plattformars påverkan på demokratin diskuteras och förslag på reglering presenteras. har också tagit initiativ till bevakningar där de tillsammans med forskare klarlägger fakta i olika frågor. Två sådana exempel är Dagens Nyheters Fakta i frågan och kurirens reportage Den svenska trollfabriken av , vilka båda belönats med Guldspaden. Det senare reportaget avslöjade det organiserade näthatet på sajten Granskning som spridit hot och hat mot journalister, opinionsbildare och politiker. TU Medier i är en branschorganisation vars ändamål är att värna mediernas frihet och anseende, allmänhetens rätt till information, den grundlagsfästa tryck- och yttrandefriheten samt att verka för att stärka medlemsföretagens ställning som informations- och reklammedier. TU Medier arbetar också med att stärka skyddet för medier och deras medarbetare mot hot och olika former av trakasserier och inom ramen för detta arbete har organisationen tagit fram flera rapporter. TU är även initiativtagare till Mediekompass som producerar material för skolan kring nyhets- och mediekunnighet Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft publicerade Mediekompass Publicistguiden tillsammans med som syftar till att elever ska utveckla förmågor att förstå, värdera och tolka nyheter och information genom att själva skapa journalistiska rapporter. Det senaste dryga decenniets digitala utveckling har inneburit att de arenor där en stor del av de demokratiska samtalen sker kontrolleras av några få globala plattformsföretag. Den innehållsmoderering som sker på sociala medieplattformar får konsekvenser för det enskilda åsiktsuttrycket och därmed för den fria åsiktsbildningen som helhet. Därigenom har de stora plattformarnas funktionssätt en avgörande påverkan på förutsättningarna för det demokratiska samtalet. Kritik har bl.a. riktats mot plattformarnas affärsmodeller och brist på ansvarstagande och transparens, vilket redogörs för i avsnitt 3.2. Eftersom plattformsföretagen är internationella och har en verksamhet som är global finns det flera svårigheter med att på nationell nivå reglera deras verksamhet. Det har också funnits principiella invändningar mot att reglera de digitala mötesplatser som används för åsiktsutbyte. har dock frågor om företagens ansvar när det gäller desinformation, propaganda och näthat liksom behovet av reglering diskuterats mer intensivt. I har några delstater infört reglering för att förebygga att vilseledande information sprids över sociala medier och på federal nivå hölls flera förhör i kongressen med företrädare för de större plattformsföretagen gällande bl.a. desinformation, propaganda och näthat. För svenskt vidkommande är reglering som rör plattformsföretagens verksamhet en fråga som huvudsakligen hanteras på EU-nivå. Överlag saknas ett genomgripande och tydligt regelverk även om viss reglering har införts inom ett antal rättsområden som påverkar plattformarnas verksamhet. Det gäller t.ex. Dataskyddsförordningen (GDPR), EU:s terroristdirektiv och rätten för EU-medborgare att slippa synas i sökmotorernas resultat, dvs. rätten att bli glömd. EU:s e-handelsdirektiv ger som huvudregel tjänsteleverantörer såsom platt- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft formsföretag ansvarsfrihet för information som läggs upp av användare, men under förutsättning att de utan dröjsmål tar bort inlägg om de har fått kännedom om att de är olagliga. Reglerna har dock kritiserats för att vara otydliga och har lett till olika tillämpning i olika medlemsstater och i olika fall. Enligt ändringarna av det audiovisuella direktivet, som träder i kraft , ska medlemsstaterna säkerställa att videoplattformsleverantörer vidtar åtgärder för att bl.a. skydda allmänheten mot innehåll som uppmanar till våld eller hat (prop. 2019/20:168). Därutöver har ett antal konkurrensrättsliga initiativ tagits för att begränsa bl.a. Googles och Microsofts marknadsdominans. Företagen har däremot argumenterat för olika former av s.k. självreglering och de har samarbetat med EU för att exempelvis ta fram uppförandekoder. En uppförandekod togs fram 2016 av Facebook, Twitter, Microsoft och Google med stöd av i syfte att motverka olaglig hatpropaganda online. Enligt en utvärdering granskar företagen av allt flaggat innehåll , och av det innehåll som anses utgöra olaglig hatpropaganda tas bort (2019a). Det finns också en uppförandekod för att motverka desinformation som Twitter, Google och Facebook har undertecknat. Det europeiska samarbetsorganet för nationella regleringsmyndigheter (Erga), har på uppdrag av publicerat en rapport om hur de som anslutit sig till uppförandekoden har levt upp till sina åtaganden. Av granskningen framgår att koden är ett viktigt verktyg för att motverka spridningen av desinformation på de granskade plattformarna som det fortfarande finns många kvarstående utmaningar (Erga 2020). Inom EU förs en diskussion om att utveckla och införa en mer tydlig reglering. I ordförande von der Leyen politiska riktlinjer –2024 nämns exempelvis behovet av att skapa säkerhet och förtydliga ansvaret för digitala plattformar liksom att bemöta frågor som desinformation och näthat (2019b). Som ett led i EU:s övergripande strategi när det gäller digitaliseringen kom kommissionen med meddelandet Att forma EU:s digitala framtid, vilket innehåller tre grundpelare med initiativ man kommer att fokusera på . Den tredje pelaren omfattar insatser för ett öppet, demokratiskt och hållbart samhälle, däribland nya och Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft reviderade regler för de digitala plattformarnas ansvar och en översyn av e-handelsdirektivet. EU presenterade en vitbok om artificiell intelligens och en datastrategi. Den har välkomnat dessa initiativ, inklusive översynen av de digitala plattformarnas ansvar (2020; 2020). 5.5.2Exempel på insatser från plattformsföretagen Flera plattformsföretag bedriver ett arbete mot desinformation, propaganda och näthat. Plattformarnas stora räckvidd och starka genomslagskraft innebär att de insatser som de gör för att motverka desinformation, propaganda och näthat potentiellt kan ha stor betydelse. Kommittén har därför inhämtat information från några av de stora plattformsföretagen om deras insatser. Facebook, som även äger Instagram och WhatsApp, uppger att det finns särskild personal och tekniska system som verkar för att upptäcka missbruk och regelbrott och att de vid upptäckt vidtar åtgärder, som t.ex. att ta bort innehåll eller inaktivera konton. Företaget vidtar också andra åtgärder för att motverka spridningen av desinformation, t.ex. flaggar de bilder och videor som genom extern faktagranskning bedömts vara felaktiga eller vilseledande. Användare som delar information som i faktagranskning flaggats får en återkoppling från Facebook om detta med en hänvisning till alternativ information som tagits fram av faktagranskaren. Facebook inrättade också 2020 en slags tillsynsstyrelse, , som ska hantera innehållsfrågor på företagets olika plattformar. Även Twitter beskriver att de kontinuerligt försöker utveckla förmågan att upptäcka, förstå och neutralisera manipulativa kampanjer så snabbt som möjligt. Fokus i deras arbete ligger på att proaktivt identifiera problematiska konton och beteenden med hjälp av maskininlärning. Twitter beslutade vidare att inte längre tillåta politisk annonsering på deras plattform för att motverka betalda och potentiellt vilseledande politiska meddelanden. antog företaget utvidgade riktlinjer, vilka bl.a. innebär att vilseledande inlägg som har stor potential att orsaka skada kommer att flaggas eller tas bort. Riktlinjerna har lett till att inlägg från den amerikanske presidenten flaggats som vilseledande. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Google, inklusive YouTube, beskriver att de i samband med en kris eller en nationell särskild händelse arbetar med att lyfta fram pålitliga källor i sökflödet så att användaren snabbt kan få tillgång till korrekt information. Facebook, Twitter och Google har också samarbetat med myndigheter, såsom och , inför de allmänna valen i syfte att skydda integriteten och motverka risken för otillbörlig påverkan. Ett samarbete har även skett med och andra myndigheter i samband med coronapandemin och andra särskilda händelser för att t.ex. säkerställa enkel tillgång till korrekt information från trovärdiga källor. Därutöver finansierar flera av plattformsföretagen olika initiativ som motverkar desinformation, propaganda och näthat. Facebook ger finansiellt stöd och samarbetar exempelvis med svenska Källkritikbyrån (se avsnitt 5.6), som fungerar som extern faktagranskare för Facebook i . Googles filantropiska stiftelse bidrar med finansiering av och till initiativet Mobile Stories (se avsnitt 5.6) för att även nå ut i resurssvagare områden. Företaget har också samarbetsavtal med lokal media och bidrar genom olika finansieringsmodeller. Twitter har i samarbete med tagit fram en Undervisning och lärande med Twitter som fokuserar på förmågan att kritiskt analysera nyheter och information online och offline. Utöver dessa företag finns flera andra stora plattformar i , såsom Tiktok och Snapchat, liksom flera spel, såsom Fortnite, som också används som sociala plattformar. Kommittén har inte haft förutsättningar att följa deras arbete och därför är dessa plattformar och deras verksamhet inte beskrivna här. 5.6Andra aktörer i näringslivet Flera företag bidrar med insatser som syftar till stärkt medie- och informationskunnighet och motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Det sker genom konkret verksamhet som ibland bedrivs i samverkan med offentliga aktörer eller organisationer inom civilsamhället. Ett urval av dessa beskrivs här nedan. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft startades av grundarna till föregångaren Viralgranskaren på tidningen . Faktagranskarinitiativet Viralgranskaren har bl.a. vunnit och Årets folkbildare och släppt boken – källkritik och självförsvar på nätet. Viralgranskaren inrättade även 2017 Källkritikens dag som uppmärksammas . Källkritikbyråns webbplats innehåller nyheter, kunskap, guider och inspiration som syftar till att stärka allmänhetens förmåga att granska och vara källkritisk online, men även till att bygga motståndskraft och skapa självtillit hos en bred allmänhet. Källkritikbyrån erbjuder föreläsningar och har samarbeten med andra aktörer, såsom programserien Källkoll som görs tillsammans med UR (se avsnitt 5.4). Mobile Stories är ett publiceringsverktyg som guidar och utbildar användarna genom en journalistisk process. Det är ett webbaserat verktyg för att skapa olika typer av artiklar som innehåller mallar, guider och checkfrågor om bl.a. upphovsrätt, pressetik, källkritik, lagar och ett schysst beteende på nätet. I verktyget kan användare skapa projekt tillsammans, chatta, kamratgranska och träna sig i att själva bli trovärdiga källor. Syftet med Mobile Stories är att bidra till lösningar på utmaningar som skolan och samhället står inför, såsom bristande digital källkritik, låg tillit till samhället och ökade informationsklyftor, genom att låta unga arbeta med journalistiska metoder och principer. Mikoteket utvecklades som en fortbildningsplattform inom medie- och informationskunnighet för bibliotekspersonal av interaktionsbyrån Interaktiva rum i samverkan med . Mikoteket tillhandahåller material som främst är inriktat mot bibliotek och skola, men som även kan användas av andra grupper i samhället. Det interaktiva arbetsmaterialet består av text, bilder, videor och praktiska övningar anpassade för såväl eget arbete som work- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft shops och är fritt att använda i icke-kommersiell utbildning och intern kompetensutveckling. startades med syftet att skapa förtroende för den journalistiska processen genom att utbilda om journalistikens roll i en demokrati. publicerar även reportage och nyheter om obevakade ämnen och oväntade händelser. För att öka kunskapen och förtroendet för journalistiken bjuds medlemmar in att delta i den redaktionella processen genom att de följer med reportrar under ett reportagearbete. driver även demokratiprojekten och informationskunnighet i praktiken och Demokratier föds och utvecklas som låter elever praktiskt arbeta med medie- och informationskunnighet och reflektera över demokrati. Syftet är att elever och allmänhet ska öka sin källtillit och kunskap om digitalisering, demokrati och journalistik genom skolarbete eller genom att besöka en interaktiv utställning. Alle fonti HB vänder sig till organisationer och enskilda med verktyg och stöd för att orientera sig i det digitala medielandskapet. För skolan har de exempelvis tagit fram temapaket kring källkritik, faktagranskning och kritiskt tänkande i form av fördjupningsmaterial, föreläsningar och workshops. Alle fonti håller även presentationer till en bredare målgrupp om det vidare kunskapsläget kring ämnen som stärker individers motståndskraft mot desinformation och propaganda. Företaget tar även fram rapporter, kunskapsunderlag och översikter och har på sin webbplats en omfattande länklista till resurser, både svenskt och internationellt material. bildade grundarna till Alle fonti Facebook-gruppen Källkritik, fake news och faktagranskning som fokuserar på diskussion och informationsutbyte kring det digitala informationssamhällets utmaningar såsom ”fake news”, filterbubblor, postsanning, näthat, sociala mediers funktionssätt, och behovet av en utökad digital källkritik. Facebook-gruppen tilldelades 2020 priset Det gyllene förstoringsglaset. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft 5.7Material, metoder och studier om medie- och informationskunnighet och stärkt motståndskraft I detta avsnitt görs en översiktlig genomgång av material och metoder för stärkt motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat inklusive medie- och informationskunnighet. Det ges också exempel på studier om effekter av insatser som syftar till stärkt medie- och informationskunnighet och på annan forskning om motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. 5.7.1Översiktlig beskrivning av material och metoder Det finns en mängd olika material och metoder för att öka motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. Material produceras och används av såväl myndigheter och aktörer inom det civila samhället som forskare och näringsliv. Det kan t.ex. vara studier, rapporter, webbplatser, filmklipp, tryckta broschyrer och spel, och de innefattar bl.a. olika kunskapshöjande åtgärder för ökad motståndskraft och metoder för att åstadkomma varaktig beteendeförändring. Ett sätt att beskriva olika material som bidrar till ökad medie- och informationskunnighet och motståndskraft är att dela in dem i kategorier utifrån vad de syftar till. I en sådan indelning kan materialen beskrivas som: 1.Beskrivande och analyserande – studier som t.ex. fångar utmaningarnas omfattning, karaktär och vilka förövarna är eller som ger en bild av människors drivkrafter och kognitiva sårbarheter. 2.Medvetandegörande – material som bidrar till att öka medvetenheten om utmaningarna och utsattheten bl.a. genom att appellera till känslor, t.ex. genom filmklipp, citat eller enskilda belysande fakta. 3.Instruktiva och handlingsorienterade – material med råd och tips för hur man som individ eller organisation bör agera för att t.ex. bedriva källkritik eller bemöta näthat. Det kan vara i form av t.ex. checklistor, guider eller webbinarier. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Exempel på beskrivande och analyserande material är de kartläggningar som tas fram av myndigheter såsom Brå, FOI och MSB. Material som bidrar till att beskriva och analysera desinformation, propaganda och näthat samt metoder som används för att förebygga och motverka tas även fram inom forskningen vid universitet och högskolor. Bland de material som syftar till att skapa medvetenhet finns t.ex. filmklipp på webbplats . liksom Fojos kortfilm som belyser journalisters utsatthet. När det gäller instruktiva material finns det en stor mängd checklistor som handlar om källkritik som t.ex. tagits fram av , , universitet och högskolor och civilsamhällsorganisationer. Det finns också ett flertal aktörer som tagit fram instruktiva material för att hantera näthat, t.ex. , som ansvarar för, och organisationen , genom webbplatsen Näthatshjälpen. Flera material innehåller både beskrivande, medvetandegörande och instruktiva metoder. Det gäller t.ex. MSB:s skrift informationspåverkan och Statens medieråds lektionssamling för mig. Utifrån de regeringsuppdrag som beskrivs i avsnitt 5.2.1 utvecklar en kunskapsplattform innehållande material om medie- och informationskunnighet från olika aktörer. En teknisk lösning har också tagits fram som kontinuerligt identifierar och sammanställer material som rör medie- och informationskunnighet från webbplatser som anslutits till kunskapsplattformen. Det material som tillgängliggörs på kunskapsplattformen märks upp med en gemensam taxonomi så att materialet presenteras på ett användarvänligt sätt. I arbetet med att ta fram plattformen har Utbildningsradion, , och Digiteket medverkat.