sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Utöver de generella statsbidrag som staten riktar till kommunerna finns också ett antal riktade statsbidrag riktade mot skolväsendet. En del av dessa bidrag omfattar fritidshemmet men utredningen anser att det finns ytterligare ett antal bidrag där fritidshemmet bör omfattas. Utredningen lämnar förslag om utvidgning av statsbidragen för kar- riärsteg, lärarlönelyftet, lärarassistenter, personalförstärkning inom elevhälsan och specialpedagogik samt specialpedagogik för lärande. En fungerande styrkedja är en nödvändig förutsättning för att nå de nationella målen. För att det ska fungera måste huvudmannen, rek- tor och lärare ta ansvar för att det egna ansvarsområdet fungerar, men också för att skapa och stärka de länkar som håller samman kedjan. Varje led måste också ha förutsättningar för att kunna ta detta ansvar. Det är huvudmannen, offentlig eller enskild, som har det övergripande ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med de bestämmelser som gäller för verksamheten. Det är emellertid rektor som beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Av Skolinspektionens och uppföljningar av fritids- hemmet blir det tydligt att den faktiska verksamheten inte i alla delar lever upp till styrdokumentens intentioner. En av de faktorer som pekas ut som en tänkbar orsak till att fritidshemsverksamheten bris- ter i undervisningsuppdraget är en otydlig styrning av fritidshemmet. Utredningen föreslår att ska utveckla kompletterande webbkurser för skolchefer respektive rektorer samt en kurs inom ramen för fortbildning för rektorer. Vidare menar utredningen att befintliga utbildningar för dessa grupper, Skolchefsutbildningen och Rektorsprogrammet, på lämpligt sätt ska ge kännedom om fritids- hemmets verksamhet och regleringar. Faktorer som har betydelse för lärmiljön i fritidshemmet är bl.a. elevgruppernas storlek, personaltäthet, personalens kompetens och hur lokalerna ser ut och används. Huvudmannen ska se till att elev- grupperna i fritidshemmet har en lämplig sammansättning och stor- lek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. Granskningar av fritidshemmet pekar på bristande förutsättningar för att utföra fritidshemmets uppdrag att stimulera elevernas utveck- ling och lärande och erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Utredningen föreslår ett förtydligande i skollagen om att loka- lerna ska vara ändamålsenliga, i tillägg till det som står om att elevgrupperna ska ha lämplig sammansättning och storlek och att eleverna i övrigt ska erbjudas en god miljö. Vidare föreslås att Skol- verket ska ges i uppdrag att ta fram riktmärken för gruppstorlekar i fritidshemmet. Där poängteras också att frågan om gruppstorlekar måste ses i ett vidare perspektiv där elevgruppens sammansättning, personalens kompetens och personaltäthet sätts i relation till varandra. En fråga som utredningen bedömer bör utredas i särskild ordning är huruvida elever i fritidshemmet ska omfattas av tillämpliga regler i arbetsmiljölagen. Alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimulans som de behöver för sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål. En elev som behöver stöd i sin utveckling kan också få stöd i form av extra anpassningar eller så kallat särskilt stöd. Enligt utredningens mening är det utifrån lagstidningen otydligt under vilka förutsätt- ningar extra anpassningar och särskilt stöd ska ges i fritidshemmet. Utredningen anser därför att rättsläget är svårtolkat och behöver förtydligas i enlighet med det förslag som ges. Vidare förslår utredningen en möjlighet att erbjuda en elev plats i fritidshemmet om eleven behöver sådant stöd för att nå de kun- skapskrav som minst ska nås. Förenings-, kultur- och friluftsliv Utöver att stimulera elevernas utveckling och lärande ska fritids- hemmet även erbjuda elever en meningsfull fritid och rekreation. Av läroplanen för , förskoleklassen och fritidshemmet, och motsvarande för sameskolan och specialskolan, framgår bland annat att genom att eleverna får vistas i natur och samhälle ska undervis- ningen i fritidshemmet stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv i närmiljön. Det framgår också av det centrala innehållet att undervisningen i fritidshemmet ska behandla närsamhällets och föreningslivets utbud av aktiviteter och platser för kultur, fritid och rekreation. Det finns en mängd exempel på fritidshem som skapar förutsättningar för elever att möta det lokala förenings-, kultur- och friluftslivet, men det är inte den generella bilden. Rapporter från och Skol- inspektionen visar att undervisningen inte ger eleverna möjlighet att möta närsamhället och föreningslivet i tillräcklig utsträckning. Det ser väsentligt bättre ut vad gäller tillgången till friluftsliv. Utredningen föreslår att ska ges i uppdrag att ta fram en handlingsplan för hur elever i fritidshemmet i ökad utsträckning kan beredas möjligheter att ta del av det närliggande förenings-, kultur och friluftslivet inom ramen för fritidshemmets verksamhet. Utredningen för också fram att framtida satsningar inom skol- väsendet relaterat till sektorerna förenings-, kultur- och friluftsliv explicit bör innefatta fritidshemmet. Vidare anser utredningen att kommuner och regioner bör överväga att erbjuda kostnadsfria trans- porter till och från fritidshem för att eleverna ska kunna ta del av förenings-, kultur- och friluftslivet. Slutligen föreslår utredningen att ges i uppdrag att kartlägga och i ett stödmaterial tydliggöra regelverket vad avser sam- verkan med förenings-, kultur- och friluftslivet. Utredningens uppdrag är att kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om verksamheten förbereder barnen för fortsatt lärande. Förslagen ska syfta till att främja barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Mot bakgrund av utredningens direktiv har arbetet av- gränsats till den delen av den pedagogiska omsorgen som erbjuds som alternativ till förskola. I det följande behandlas således enbart pedagogisk omsorg som erbjuds för barn i åldrarna 1–. Två förslag läggs fram Utredningen ger förslag på två alternativa förslagspaket som båda syftar till att främja barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Förslagspaketen är till stora delar likalydande. Det ena förslaget (alternativ 1) handlar om att förtydliga de be- stämmelser som styr pedagogisk omsorg. Syftet är att höja verksam- hetens kvalitet och likvärdighet. Om verksamhetsformens kvalitets- krav tillåts närma sig de kvalitetskrav som gäller för förskolan, utan att för den skull låta verksamhetsformerna bli för lika, borde det leda till att kvaliteten blir bättre och att barnen får den stimulans som krävs för att kunna utvecklas och lära. Det andra förslaget (alternativ 2) innebär att de höjda kvalitets- kraven i alternativ 1 antas samt att pedagogisk omsorg också etabler- ingsstoppas. Ett etableringsstopp innebär att verksamheter kan fort- gå . Det är för att säkerställa god kvalitet för de barn som går i pedagogisk omsorg som utredningens rekom- mendation är att de föreslagna lagändringarna om ökade kvalitets- krav också införs. Förslaget om etableringsstopp utgår från jämförelsen mellan för- skolan och pedagogisk omsorg. Den pedagogiska omsorgens upp- drag är att vara ett alternativ till förskolan och ska således förbereda för fortsatt lärande. Skillnaderna i styrdokumenten mellan de båda verksamhetsformerna har emellertid blivit alltför stora. Följden av förskolans utveckling blir att pedagogisk omsorg inte i tillräcklig grad kan anses förbereda barnen för fortsatt lärande på ett adekvat sätt. Slutsatsen av en sådan argumentation är att pedagogisk omsorg kan finnas kvar som verksamhetsform. För att dämpa effekterna av att inga nya beslut om rätt till bidrag kan ges och för att ge verksamma en möjlighet att på ett ordnat sätt byta verksam- hetsform föreslås ett etableringsstopp i stället för verksamhetsstopp. Förslagen är som påpekats alternativa. Utredningen förordar alternativ 2 som innebär införandet av be- stämmelser om höjd kvalitet samt etableringsstopp. 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 5 och 7 §§, 14 kap. 6 och 9 §§ och 25 kap. 2, 7, 8, 10 och 11 §§ och 26 kap. 4 och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer 2 kap. 31 a §, 25 kap. 2 a och 7 a §§, och rubriken närmast före 25 kap. 10 § ändras till följande lydelse. Vid ansökan om att bedriva pedagogisk omsorg i en privat- bostad ska även den som är folk- bokförd på verksamhetsställets adress lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastningsregis- ter. Om sådant utdrag ur registret inte lämnas, får verksamheten inte godkännas. Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömnings- stöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska upp- nås eller de kravnivåer som gäller, och inte annat följer av 7 §, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Om det kan befaras att en elev kan få svårigheter att delta i undervisningen i fritidshemmet, och inte annat följer av 7 §, ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess hel- het, om det inte är uppenbart obehövligt. Detta gäller elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet. Om det inom ramen för undervisningen, genom användning av ett nationellt kartläggningsmaterial eller ett nationellt bedömnings- stöd, resultatet på ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller, trots att stöd har getts i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen enligt 5 §, ska detta anmälas till rek- torn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö och ändamålsenliga lokaler.27 Om det kan befaras att en elev, trots att stöd i form av extra an- passningar enligt 5 § har getts har svårigheter att delta i undervis- ningen i fritidshemmet ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana extra anpass- ningar inte skulle vara tillräckliga. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obe- hövligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. Elever ska även i andra fall än som avses i 5 § erbjudas utbildning i fritidshem, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av sådan utbildning. Elever som behöver stöd för att nå de kunskapskrav som minst ska nås kan erbjudas utbildning i fritidshemmet. Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. Barnen ska förberedas för fortsatt lärande.Verksamheten ska i samarbete med hemmen främja barns all- sidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare.Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver.2 a §Pedagogisk omsorg med kom- munal huvudman får inte inne- hålla några konfessionella inslag. Pedagogisk omsorg med enskild huvudman får endast innehålla konfessionella inslag om dessa ut- gör en obetydlig del i verksam- heten. Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritids- hem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom peda- gogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella be- hov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande Sådan verksamhet som avses i Sådan verksamhet som avses i 2–5 §§ ska bedrivas i ändamåls- 3–5 §§ ska bedrivas i ändamåls- enliga lokaler i grupper med en enliga lokaler i grupper med en För bedrivande av verk- För bedrivande av verk- samheten ska det finnas personal samheten ska det finnas personal med sådan utbildning eller er- med sådan utbildning eller er- farenhet att barnets behov av farenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. verksamhet kan tillgodoses. I pedagogisk omsorg enligt 2 § ska det finnas personal med sådan barnens behov av omsorg tillgodo- ses och att barnens utveckling och ändamålsenliga lokaler i grupper med lämplig sammansättning och Huvudmannen ska se till att personalen ges möjlighet till kom- petensutveckling. Varje huvudman inom peda- gogisk omsorg enligt 2 § ska syste- matiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla verksam- heten. Kvalitetsarbetet ska doku- menteras. 10 §Den kommun där en enskild En kommun ska efter ansökan bedriver sådan pedagogisk om- godkänna en enskild huvudman sorg som avses i 2 § ska efter att bedriva sådan pedagogisk om- ansökan besluta att huvudman- sorg som avses i 2 § omnen har rätt till bidrag om1. huvudmannen har förut- 1. huvudmannen har insikt i sättningar att följa de föreskrif- och förutsättningar att följa de ter som gäller för motsvarande lagar och andra föreskrifter somoffentlig verksamhet,gäller för verksamheten,2. verksamheten inte innebär 2. huvudmannen och den som påtagliga negativa följder för har ett väsentligt inflytande över kommunens motsvarande verk- verksamheten bedöms som lämp-samhet,lig. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att full- göra sina skyldigheter mot det all- männa, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Ett godkännande ska avse viss verksamhet på ett bestämt verksamhetsställe,3. verksamheten är öppen för 3. verksamheten inte innebär alla barn som en kommun ska påtagliga negativa följder för kom- sträva efter att erbjuda motsva- munens motsvarande verksamhet, rande verksamhet, med undantagför barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och30BidragEnskildaEn kommun ska systematiskt följa upp och utvärdera sådan verk- samhet som avses i 2–5 §§.Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kom- mer fram att det finns brister i sådan verksamhet som avses i 2–5 §§ ska kommunen se till att nödvändiga åtgärder vidtas.Kommunen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot verksamheten. Information om rutinerna ska lämnas på lämpligt sätt. 4.avgifterna inte är oskäligt Kommunen får besluta att en huvudman har rätt till bidrag trots att villkoret i första stycket 3 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksam- hetens särskilda karaktär. 4.verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsva- rande verksamhet, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och 5.avgifterna inte är oskäligt Kommunen får besluta att en huvudman ska godkännas att be- driva sådan pedagogisk omsorg som avses i 2 § trots att villkoret iförsta stycket 4 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. bidrag till en huvudman som har bidrag till en huvudman som har rätt till bidrag enligt 10 § för godkänts enligt 10 § för varje varje barn som tas emot. barn som tas emot. get består av ett grundbelopp står av ett grundbelopp enligt enligt 12 § och i vissa fall ett 12 § och i vissa fall ett tilläggs- tilläggsbelopp enligt 13 §. belopp enligt 13 §. Hemkommunen är inte skyldig att lämna bidrag till fler än två huvudmän för samma barn eller till mer än en huvudman för peda- gogisk omsorg för ett barn som också går i förskola. Om barnet tagits emot i två enskilda verksamheter, eller i en och en enskild verksamhet, är kommunen inte skyldig att lämna ett samlat bidragsbelopp som är högre än om barnet tagits emot i endast en verksamhet. Hemkommunen ska bestämma hur bidraget ska fördelas mellan huvudmännen för verksamheterna. När barn tas emot i enskild pedagogisk omsorg där deras vård- nadshavare arbetar får kommunen inte lämna bidrag för fler barn till vårdnadshavaren än det antal barn till andra som har tagits emot. En kommun har tillsyn över 1.förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har god- känt enligt 2 kap. 7 § andra stycket, 2. pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har för- klarat ha rätt till bidrag enligt enligt 25 kap. 10 §, och 25 kap. 10 §, och 3. att enskilda som godkänts 3. att enskilda som godkänts av kommunen fortlöpande upp- av kommunen enligt 1 respektive fyller kraven i 2 kap. 5 och 5 b §§. i 2 kap. 5 och 5 b §§ respektive 25 kap. 10 §. Kommunens tillsyn enligt första stycket omfattar inte tillsyn över att bestämmelserna i 6 kap. följs. Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsen- det får återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsätt- ningarna för godkännande enligt 2 kap. 5 § andra stycket 1 och 2, tredje stycket och 6 §. Ett godkännande av en enskild huvudman inom pedagogisk om- sorg enligt 25 kap. 2 § får åter- kallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för godkännande enligt 25 kap. 10 § första stycket 1 och 2. 1.2Förslag till lag om ändring i lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) att det i lagen ska införas en ny paragraf 6 a § och ha följande lydelse. Ett beslut om rätt till bidrag för en huvudman för pedagogisk om- sorg enligt 25 kap. 10 § skollagen som gäller vid utgången av 2023 ska anses som ett beslut om rätt till godkännande enligt 25 kap. 10 § Pedagogisk omsorg som er- bjuds som alternativ till förskola eller fritidshem ska genom pedago- gisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Verksam- heten ska utformas så att den för- bereder för fortsatt lärande.Verksamheten ska i samarbete med hemmen främja barns all- sidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande individer och medborgare.Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Alternativt författningsförslag pedagogisk omsorg 1.3Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 25 kap. 2, 7, 8 och 10 §§ och 26 kap. 4 och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 25 kap. 2 a, 2 b och 7 a §§, och att rubriken närmast före 25 kap. 10 § ändras till följande lydelse. Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritids- hem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnads- havare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnads- havarnas önskemål om verksam- hetsform. Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom peda- gogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella be- hov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande Pedagogisk omsorg med kom- munal huvudman får inte inne- hålla några konfessionella inslag. konfessionella inslag om dessa ut- gör en obetydlig del i verksamheten. Inga nya verksamheter i form av pedagogisk omsorg som erbjuds som alternativ till förskola och man får startas. Sådan verksamhet som avses i Sådan verksamhet som avses i 2–5 §§ ska bedrivas i ändamåls- 3–5 §§ ska bedrivas i ändamåls- enliga lokaler i grupper med en enliga lokaler i grupper med en För bedrivande av verk- För bedrivande av verk- samheten ska det finnas personal samheten ska det finnas personal med sådan utbildning eller er- med sådan utbildning eller er- farenhet att barnets behov av farenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. verksamhet kan tillgodoses. I pedagogisk omsorg enligt 2 § ska det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att bar- nens behov av omsorg tillgodoses och att barnens utveckling och grupper med lämplig sammansätt- ning och storlek. Huvudmannen ska se till att personalen ges möjlighet till kom- petensutveckling. Varje huvudman inom peda- gogisk omsorg enligt 2 § ska syste- matiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla verksam- heten. Kvalitetsarbetet ska doku- menteras. En kommun ska systematiskt följa upp och utvärdera sådan verksamhet som avses i 2–5 §§. Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kom- mer fram att det finns brister i sådan verksamhet som avses i 2–5 §§ ska kommunen se till att nödvändiga åtgärder vidtas. Kommunen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot verksamheten. Information om rutinerna ska lämnas på lämpligt sätt. Den kommun där en enskild Inga nya bidrag till pedagogisk bedriver sådan pedagogisk om- omsorg får lämnas. sorg som avses i 2 § ska efter an- som beviljats bidrag att bedriva sökan besluta att huvudmannen pedagogisk omsorg enligt 2 § ska har rätt till bidrag om vid tillsyn kunna visa att 1. huvudmannen har insikt i sättningar att följa de föreskrif- och förutsättningar att följa de ter som gäller för motsvarande lagar och föreskrifter som gäller 2. verksamheten inte innebär 2. huvudmannen och den som har ett väsentligt inflytande över viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det all- 3.verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsva- rande verksamhet, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och 4.avgifterna inte är oskäligt Kommunen får besluta att en huvudman har rätt till bidrag trots att villkoret i första stycket 3 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksam- hetens särskilda karaktär. andra omständigheter av bety- delse. Att verksamheten bedrivs på det verksamhetsställe som angivits 3.verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verk- samhet, 4.verksamheten är öppen för alla barn, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och 5.avgifterna inte är oskäligt En kommun har tillsyn över