sou · H8B381 · 2020-12-15 00:00:00 — Det finns såvitt utredningen känner till inte någon tillgänglig statistik för hur många arbetstagare som potentiellt skulle kunna begära närstående- penning och få det eller hur många som skulle kunna ingå i den snävare personkretsen i bestämmelserna om flexibla arbetsformer. Det som finns tillgängligt är hur många som har tagit ut när- ståendepenning och därmed avstått från förvärvsarbete i samband med vården. Av tabell 18.11 framgår antal vårdare och uttagna netto- dagar –2019. Utbetalad närståendepenning 2015–2019 Antal personer och nettodagar Av tabellen framgår att var det totalt 16 347 personer som fick närståendepenning, varav 11 706 kvinnor och 4 641 män. Totalt togs ut, varav 117 380 av kvinnor och 49 738 av män. Antalet vårdare som tagit ut närståendepenning har legat mellan cirka 15 500 och 17 000 . Utredningens förslag bedöms inte i någon större omfattning leda till att fler arbetstagare tar ut närståendepenning. En uppskattning är därför att det är 15 500–17 000 arbetstagare som kommer att vara lediga enligt lagen om ledighet för närståendevård och därmed omfattas av utred- ningens förslag. När det gäller förslaget om flexibla arbetsformer bedöms att det är färre än så som kommer att omfattas eftersom det Konsekvenser av utredningens förslag krävs att arbetstagaren vårdar en son, dotter, mor, far, make, maka eller registrerad partner eller en person som bor i samma hushåll som arbetstagaren. Hur många företag som har anställda som skulle kunna vara lediga för närståendevård eller omfattas av förslaget om flexibla arbetsfor- mer för arbetstagare som vårdar en närstående är ännu svårare att beräkna. Om alla arbetstagare som skulle kunna omfattas arbetar på olika företag kommer 15 500–17 000 företag att beröras. 15 500– 17 000 arbetstagare utgör av det totala antalet an- ställda som enligt tabell 18.4 är 4 780 900. Det ger också en bild av att förslagen i förhållande till totala antalet företag inte kommer att beröra så många företag. 18.5Konsekvenser för enskilda och arbetstagare Förslaget om reserverade grundnivådagar i föräldraförsäkringen bedöms ha positiva effekter för enskilda föräldrar då det förväntas leda till en mer jämn fördelning av föräldrapenning och föräldra- ledighet och på det obetalda hem- och omsorgsarbetet. För mer om konsekvenserna för jämställdhet mellan kvinnor och män, se nedan under avsnitt 18.10.1. Förslaget innebär emellertid också att flexibiliteten i uttaget minskar, vilket minskar den enskildas inflytande över hur föräldra- penningdagarna används och fördelas. Förslaget bedöms få störst konsekvenser för enskilda som står långt ifrån arbetsmarknaden. Se avsnitt 18.4.1 där det framgår att de flesta, , av dem som har föräldrapenning på grund- nivå inte är arbetstagare. Som framgår ovan bedöms förslaget leda till en jämnare fördelning av föräldrapenningen. För det fall de reserve- rade dagarna inte tas ut kan förslaget emellertid innebära en lägre inkomst för enskilda i hushåll som redan har en låg inkomst för att de står långt ifrån arbetsmarknaden. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget om flexibla arbetsformer innebär inte en rätt för den en- skilda arbetstagaren att få flexibla arbetsformer, utan det är arbets- givaren som beslutar om det är möjligt eller inte. Konsekvenserna av förslaget beror därför på om arbetsgivaren säger ja till en begäran eller inte. Under förutsättning att arbetsgivaren säger ja innebär för- slaget en möjlighet till ökad flexibilitet i arbetet för de arbetstagare som berörs. Att bestämmelser om flexibla arbetsformer införs bedöms öka medvetenheten hos enskilda om att möjligheten att begära flexibla arbetsformer finns. En ökad medvetenhet om denna möjlighet be- döms i sin tur leda till att fler begär och också beviljas flexibla arbets- former. Det innebär att fler arbetstagare som är föräldrar eller vårdar en närstående får ett större inflytande över sin arbetssituation och t.ex. kan arbeta på distans eller med ett för dem anpassat arbets- schema. Detta förmodas leda till en bättre balans mellan arbete och privatliv på så sätt att det kan underlätta för arbetstagaren att t.ex. arbeta under de tider förskolan är öppen eller att genom distans- arbete minska tidsåtgången för resor till och från arbetet. Den föreslagna möjligheten till flexibla arbetsformer bedöms få större effekt på områden där det inte finns liknande bestämmelser i kollektivavtal, se avsnitt 4.7.3 för exempel. På de områdena finns det redan en medvetenhet hos arbetstagarna om möjligheten att t.ex. på- verka arbetstidens förläggning eller arbeta på distans. Enligt uppgif- ter från utredningens referensgrupp gäller detta framför allt för tjänstemän och akademiker. Det har också framförts till utredningen att i de fall där det redan finns liknande bestämmelser i kollektivavtal kan förslaget leda till att arbetsgivare inte längre kommer att vilja träffa någon överenskom- melse i och med att lagförslaget innebär att kraven på arbetsgivaren höjs. Det anses också medföra en risk för att arbetsgivaren säger nej till begäran utifrån stöd i lag i stället för att nå lösningar inom ramen för befintliga kollektivavtalsregleringar. Konsekvenser av utredningens förslag Förbud mot missgynnande och repressalier Förslaget om att en arbetstagare som begär flexibla arbetsformer ska omfattas av förbuden mot missgynnande gäller såväl föräldraledig- hetslagen som lagen om ledighet för närståendevård. Förslaget stär- ker enskilda arbetstagares skydd, vilket kan leda till att fler tar de rättigheter som grundar sig på balansdirektivet i anspråk. Det föreslagna repressalieförbudet gäller de två nämnda lagarna, samt lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. Repressalie- förbudet stärker arbetstagares möjlighet att framföra klagomål eller driva igenom sina rättigheter utan att riskera att utsättas för ogynnsam behandling. Det kan göra att arbetstagare i större utsträckning än tidi- gare vågar påtala när de anser att arbetsgivaren agerat i strid med någon bestämmelse i föräldraledighetslagen, lagen om ledighet för när- ståendevård eller lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. Utökat skydd i lagen om ledighet för närståendevård Utredningen föreslår tre bestämmelser för arbetstagare som är lediga för närståendevård där regler med motsvarande innebörd redan finns i föräldraledighetslagen. Att en arbetstagare som varit ledig för närståendevård ska ha rätt att återgå till samma eller likvärdigt arbete och även ha rätt att ta del av eventuella förbättringar som skett under frånvaron ökar skyddet för den som varit ledig och bedöms medföra en minskad risk för att arbetstagaren bli negativt särbehandlad vid en återkomst till arbetet. Genom ett ökat skydd bedöms också möjligheten till att ledigheten utnyttjas öka. Om en arbetstagare vet att han eller hon får komma tillbaka till ett likvärdigt arbete och inte går miste om några förbätt- ringar på arbetsplatsen ökar incitamenten för att använda sig av rät- ten till ledighet enligt lagen. Att det införs en bevislättnadsregel i lagen om ledighet för när- ståendevård om arbetstagaren blir uppsagd eller avskedad bedöms innebära en sänkt tröskel för den arbetstagare som vill driva sin sak i domstol, vilket kan leda till att fler arbetstagare väljer att göra det. Det bör också öka arbetsgivares incitament att följa lagen. Konsekvenser av utredningens förslag Att DO föreslås få föra talan för en enskild arbetstagare i tvister enligt 9 eller 10 § lagen om ledighet för närståendevård och 3 eller 4 § lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl innebär att en- skilda arbetstagare i större utsträckning kan få hjälp att få rätt gent- emot arbetsgivaren, vilket i sin tur också kan öka arbetsgivarens incita- ment att tillämpa bestämmelserna i dessa lagar på ett korrekt sätt. Arbetstagare som inte omfattas av anställningsskyddslagen Två av utredningens förslag läggs fram för att arbetstagare som inte omfattas av anställningsskyddslagen ska få det skydd vid föräldra- ledighet och ledighet för närståendevård som balansdirektivet före- skriver. Det gäller förslagen om skyldighet för arbetsgivaren att uppge skäl för en uppsägning eller ett avskedande och förslaget att arbetstagare som begär flexibla arbetsformer ska omfattas av förbu- den mot uppsägning i föräldraledighetslagen och lagen om ledighet för närståendevård. Vilka arbetstagare som inte omfattas av anställ- ningsskyddslagen framgår av lagens 1 §. –arbetstagare som med hänsyn till arbetsuppgifter och anställnings- villkor får anses ha företagsledande eller därmed jämförlig ställ- ning, –arbetstagare som tillhör arbetsgivarens familj, –arbetstagare som är anställda för arbete i arbetsgivarens hushåll, –arbetstagare som är anställda med särskilt anställningsstöd, i skyd- dat arbete eller med lönebidrag för utveckling i anställning, och –arbetstagare som är anställda i gymnasial lärlingsanställning. Utredningens förslag innebär alltså att det endast är dessa arbets- tagare som får ett starkare skydd i förhållande till gällande rätt. För dem antas förslaget om att arbetsgivaren på begäran ska uppge skäl för uppsägningen eller avskedandet innebära bättre förutsättningar att bilda sig en uppfattning om huruvida avslutandet av anställningen skett på oriktiga grunder. Detta ger arbetstagaren möjlighet att fatta ett mer välgrundat beslut i frågan om det finns några utsikter till framgång om beslutet angrips. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget att de som begär flexibla arbetsformer ska omfattas av förbuden mot uppsägning ger ett skydd även för de arbetstagare som inte omfattas av anställningsskyddslagen. 18.6Konsekvenser för arbetsgivare och företag Av skälen till balansdirektivet framgår att medlemsstaterna vid genom- förandet av direktivet bör undvika att påföra sådana administrativa, finansiella eller rättsliga åligganden som motverkar etableringen och utvecklingen av små och medelstora företag eller utgör en överdriven börda för arbetsgivarna. Medlemsstaterna uppmanas därför att genom- gripande utvärdera inverkan av sina genomförandeåtgärder på små och medelstora företag för att säkerställa att alla arbetstagare behandlas lika och att dessa företag inte blir oproportionellt drabbade, med särskilt fokus på mikroföretag, och att onödiga administrativa bördor undviks. Då balansdirektivet föreskriver en individuell rätt till pappaledig- het, föräldraledighet och ledighet för vård av anhörig, samt till rätten att begära flexibla arbetsformer för arbetstagare som är föräldrar eller anhörigvårdare är det utredningens bedömning att samma reg- ler måste gälla för alla arbetsgivare så att alla arbetstagare behandlas lika oavsett var de arbetar. Direktivet måste med andra ord genom- föras för alla företag, oavsett storlek. Något utrymme att ta särskild hänsyn till mindre företags förutsättningar, genom att t.ex. föreslå olika regler för mindre och större företag finns därför inte. Administrativa kostnader kan ibland innebära en större börda för små arbetsgivare än för stora. Mindre arbetsgivare kan också ha mer begränsade ekonomiska, tekniska och personella resurser. Utred- ningen strävar i sina förslag efter att den administrativa bördan och påverkan för arbetsgivaren ska bli så liten som möjligt som direktivets krav uppfylls. Samtliga av utredningens förslag gäller för alla företag och be- döms därför inte påverka företagens konkurrensförhållanden. Förslaget om reserverade grundnivådagar i föräldraförsäkringen be- döms inte få några effekter av betydelse för företags arbetsförutsätt- ningar eller villkor i övrigt. Förslaget innebär inte någon utökad rätt Konsekvenser av utredningens förslag till föräldrapenning och därmed inte heller någon utökad rätt till för- äldraledighet. Förslaget kommer att påverka de egenföretagare som har för- äldrapenning på grundnivå. Som framgår ovan undet avsnitt 18.4.1 bedöms det endast handla om ett fåtal personer. För dessa innebär emellertid förslaget att flexibiliteten minskar. Om föräldraledighe- ten delas mer jämställt kan det dock även öka förutsättningarna för vissa föräldrar, främst kvinnliga företagare som oftare än manliga tar längre ledigheter, att driva sitt företag vidare både på kort och på lång sikt. Företagens situation ser emellertid mycket olikartad ut och en del företagare har små möjligheter att använda sin föräldrapen- ning och föräldraledighet eftersom frånvaro från verksamheten skulle innebära för stora förluster på kort och på lång sikt. De nya bestämmelserna innebär en ökad regelbörda för arbetsgivare, inom såväl privat som offentlig sektor. Förslaget ålägger arbetsgi- varen att besvara en arbetstagares begäran om flexibla arbetsformer och motivera ett eventuellt avslagsbeslut, samt att besvara en begä- ran om att få återgå till ursprungligt arbetsmönster . Det ställs inte några formella krav på motiveringen och bestäm- melserna innehåller inte något krav på skriftlighet. De föreslagna bestämmelserna bedöms därför inte vara alltför betungande för arbetsgivare. De flesta arbetsgivare svarar också med all sannolikhet på frågor av den här typen från sina anställda. På grund av risken att krävas på skadestånd kan det förväntas att arbetsgivare vill dokumentera att lagstiftningen följts. Det bedöms medföra att arbetsgivare behöver anpassa sina administrativa rutiner till de nya reglerna, vilket innebär ökade kostnader. För mindre arbetsgivare kan det innebära större kostnader än för större som redan har liknande rutiner och administrativ personal på plats. När arbetsgivaren får en begäran om flexibla arbetsformer av om- sorgsskäl från en arbetstagare behöver ansvarig person ta reda på om det är möjligt att bevilja begäran utifrån både arbetsgivarens och arbetstagarens behov. Därefter kommer ett svar att behöva ges, som ska motiveras vid avslag, och en eventuell skriftlig dokumentation kommer att ske. Utifrån det uppskattar utredningen att framtagan- Konsekvenser av utredningens förslag det av ett svar kommer att ta 5–. Lönekostnaden inklusive arbetsgivaravgifter och semesterlön för en lönehandläggare på ett företag kan uppskattas till i månaden.1 är kostnaden (/är ) vilket innebär att kostnaden för att besvara en begäran är mellan och . Om beslutet fattas av en person på chefsnivå med högre lön bedöms kostnaden bli högre och även tidsåtgången något längre då frågan kan behöva hanteras på flera nivåer, t.ex. inom kommun- och regionsektorn. Arbetsgivare som har kollektivavtal med liknande bestämmelser kommer inte att påverkas lika mycket då de redan har upparbetade rutiner för den här typen av frågor. Initialt kan det dock innebära att de behöver lägga tid på att komma fram till hur reglerna förhåller sig till varandra. beräknades av företagen med fler anställda än ägaren själv vara anslutna till en arbetsgivarorganisation. Ett annat sätt att beskriva kollektivavtalstäckningen är hur många anställda som omfattas av kollektivavtal. Siffror visar att av samtliga anställda i åldern 16–omfattades av kollektivavtal. Inom privat sektor var täckningsgraden och i offentlig sektor (, Kollektivavtalens täcknings- grad samt organisationsgraden hos arbetsgivarförbund och fackför- bund, , 2020). Det har inte varit utredningens uppdrag att kartlägga hur många arbetstagare som omfattas av kollektivavtalade bestämmelser om flexibla arbets- former och det finns inte heller såvitt utredningen känner till inte någon sådan statistik att tillgå. För exempel på bestämmelser om flexibla arbetsformer från olika branscher, se avsnitt 4.7.3. Förslaget bedöms inte påverka arbetsgivares möjlighet att få arbetskraftsbehovet tillgodosett då det inte innebär någon utökad rätt till flexibla arbetsformer eller till att gå ner i arbetstid. Ytterst är det arbetsgivaren som beslutar om det är möjligt eller inte. 1Uträkningen är tagen från SOU 2019:25 Genomförande av ändringar i utstationerings- direktivet, s. 236. Konsekvenser av utredningens förslag De föreslagna bestämmelserna i föräldraledighetslagen, lagen om ledighet för närståendevård och lagen om rätt till ledighet av träng- ande familjeskäl kommer att vara skadeståndssanktionerade. För före- tagen innebär förslagen fler regler att förhålla sig till. Att bestäm- melserna är skadeståndssanktionerade gör att det finns en risk för domstolsprocesser vilket kan leda till ökade kostnader. Att en bevislättnadsregel för arbetstagaren införs i lagen om ledighet för närståendevård för uppsägningar och avskedande be- döms också kunna leda till något ökade processkostnader och en svagare ställning för arbetsgivaren i sådana mål. Effekterna bedöms dock inte bli särskilt stora då det antal arbetstagare som omfattas av lagen är få och det såvitt utredningen känner till endast har förekommit ett fåtal tvister i mål om lagen om ledighet för när- ståendevård i Arbetsdomstolen, om ens något. Att en arbetstagare som varit ledig för närståendevård ska ha rätt att återgå till samma eller likvärdigt arbete och även ha rätt att ta del av eventuella förbättringar som inträffat under ledigheten bedöms innebära en viss inskränkning av arbetsgivarens arbetsledningsrätt på motsvarande sätt som gäller för de arbetstagare som varit föräldra- lediga. Att arbetsgivaren med utredningens förslag får en skyldighet att vid uppsägning eller avskedande under vissa förutsättningar ge ett skriftligt svar även till de arbetstagare som inte omfattas av anställ- ningsskyddslagen bedöms inte vara betungande. Det bedöms inte heller vara förenat med annat än mindre kostnader då det endast är en liten personkrets som omfattas och rutiner för detta redan finns på plats med anledning av motsvarande bestämmelser i anställnings- skyddslagen. Att DO får en utökad talerätt i lagen om ledighet för närstående- vård och lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl bedöms endast påverka företagen marginellt då antalet mål bedöms bli få till antalet. Se vidare om detta i avsnitt 18.8.3. Konsekvenser av utredningens förslag 18.7Konsekvenser för arbetsmarknadens parter I samband med genomförandet av förslagen i svensk rätt bedöms arbetsmarknadens parter få komma att spela en betydelsefull roll för att sprida information om de nya bestämmelserna. Parterna kommer också att behöva utvärdera de nya bestämmel- serna i förhållande till gällande kollektivavtal liksom i eventuella förhandlingar om nya överenskommelser. Bestämmelser om olika typer av flexibla arbetsformer finns i ett antal kollektivavtal inom olika branscher, för exempel se avsnitt 4.7.3. Då utredningens för- slag inte innebär en rätt till flexibla arbetsformer bedöms de inte direkt påverka gällande kollektivavtalade bestämmelser. De föreslagna bestämmelserna i föräldraledighetslagen, lagen om ledighet för närståendevård och lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl kommer att vara skadeståndssanktionerade. Detta bedöms kunna ge upphov till tvister som arbetsmarknadens parter kommer att vara inblandade i, både vad gäller tvisteförhand- lingar och domstolsprocesser. 18.8Konsekvenser för det allmänna Inga nämnvärt ökade kostnader för föräldrapenning Förslaget om reserverade grundnivådagar i föräldraförsäkringen kan potentiellt både öka och minska utgifterna för föräldrapenningen. Om användningen av föräldrapenning på grundnivå minskar som en följd av förslaget, genom att framför allt män inte använder de dagar som annars skulle ha använts av kvinnor, kan utgifterna komma att minska något. Mot bakgrund av att tidigare förslag om att reservera dagar i föräldraförsäkringen har lett till att män har ökat sitt uttag är det sannolikt att förslaget kommer att leda till att män använder fler dagar än vad som är fallet . I de situationer då båda föräldrarna har ersättning på grundnivå påverkas dock inte utgifterna om dagarna i stället tas ut av den andra föräldern. Om nyttjandet av grundnivådagar ökar per barn som en följd av förslaget kan utgif- terna komma att öka. Eftersom tidigare tillämpat bestämmelserna på så sätt att även grundnivådagar har ansetts reser- Konsekvenser av utredningens förslag verade är det också oklart hur föräldrarnas kunskaper om möjlig- heten att överlåta dagar ser ut. Det kan finnas föräldrar som tror att tidigare bedömning fortfarande gäller och har agerat utifrån det. Med anledning av ovanstående bedöms det sammantagna uttaget av föräldrapenning inte komma att förändras i någon nämnvärd ut- sträckning. En eventuell ökning av utgifterna för föräldraförsäk- ringen bedöms därmed vara marginell. Förslaget om att även dagar med föräldrapenning på grundnivå ska vara reserverade påverkar . För att Försäkrings- kassan ska kunna sköta administrationen av föräldraförsäkringen enligt förslaget måste det ske en anpassning av IT-system och till viss del handläggning. För att myndigheten även fortsatt ska kunna ha en effektiv handläggningsprocess och en hög automatiseringsgrad för utbetalning av föräldrapenning kan vissa anpassningar behöva göras med anledning av förslaget. Utredningen bedömer att införandekost- naderna blir marginella. Förändringen av myndighetens kostnader bedöms rymmas inom befintliga anslagsramar. Förslaget om flexibla arbetsformer innebär inte en rätt för den en- skilda arbetstagaren att få flexibla arbetsformer, utan det är arbets- givaren som beslutar om det är möjligt eller inte. Som framgått ovan bedöms förslaget öka medvetenheten om möjligheten att begära flexibla arbetsformer, vilket kan leda till att fler arbetstagare begär och beviljas förändringar i arbetsmönstret. En sådan utökad möjlighet till flexibla arbetsformer skulle kunna medföra att fler som är lediga på deltid för att vårda barn eller en närstående i stället kan arbeta hel- tid, men med flexibla arbetsformer. Det skulle i sin tur öka arbets- kraftsdeltagandet, vilket påverkar samhällsekonomin positivt. Eftersom gällande rätt redan innebär att arbetstagare som är för- äldrar eller vårdar en närstående har rätt till delledighet bedöms för- slaget inte leda till att fler arbetar deltid och därför inte heller till Konsekvenser av utredningens förslag några samhällsekonomiska konsekvenser i form av färre arbetade timmar. Förslaget bedöms inte få några konsekvenser för det offentligas finanser. Utredningen föreslår nya bestämmelser i föräldraledighetslagen, lagen om ledighet för närståendevård och lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl med skadestånd som sanktion. Det kan potentiellt leda till fler tvister och därmed ökad tillströmning av mål till domstolarna. Eftersom tvisterna är arbetstvister kommer en viss måltillström- ning ske till tingsrätt som är första instans om arbetsgivaren inte är bunden av kollektivavtal eller om arbetstagaren inte är med i en arbetstagarorganisation. Den större delen av tvisterna kommer emellertid komma till Arbetsdomstolen som i huvudsak är första instans när parterna är bundna av kollektivavtal och dit tvister som väckts i tingsrätt överklagas. Arbetsdomstolen är också första in- stans i de arbetstvister som DO driver. Förslagen påverkar inte förvaltningsdomstolarna. Utredningens bedömning är att ökningen inte kommer att vara så stor att det behövs några ökade anslag till tingsrätterna eller till Arbetsdomstolen. De marginella kostnadsökningar som förslagen kan innebära för domstolarna bedöms därför rymmas inom befint- liga anslag. Den föreslagna utökade talerätten för enskilda arbetstagare som DO föreslås få i vissa tvister enligt lagen om ledighet för närståendevård och lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl är subsidiär i förhållande till arbetstagarorganisationernas primära talerätt. Av Arbetsdomstolens årsredovisning framgår att inte någon tvist handlat om dessa lagar –2019. Uppgifterna base- ras i huvudsak på vad den som väckt talan i Arbetsdomstolen eller som Konsekvenser av utredningens förslag överklagat ett avgörande från tingsrätt har angett att tvisten rör. Det gör att något mål, helt eller delvis, ändå kan ha gällt dessa lagar. I refererad praxis finns också endast ett fåtal avgöranden.