sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — 4.Resursförstärkningarna till elever med missgynnande bakgrunds- faktorer ska eliminera effekten av dessa faktorer. Att mäta likvärdigheten i skolan I och med skollagens skrivningar om att skolan ska uppväga skill- nader i elevers förutsättningar blir en central fråga hur skolan löser sitt kompensatoriska uppdrag. Svaret kan sökas genom att studera antingen insats- eller utfallssidan. När det gäller insatssidan görs differentiering av resursinsatserna efter bedömt behov hos huvud- mannen och kan bli beroende av politisk majoritet i kommunen eller prioriteringar hos privata anordnare. stipuleras i skol- lagen att kommuner ska fördela resurser efter elevers behov men inte närmare hur detta ska gå till. Det finns också statliga medel avsedda för stöd till elever med särskilda behov, men erfarenhetsmässigt fun- gerar sådana stödformer dåligt, då framför allt små kommuner ofta inte bedömer sig ha administrativa resurser för att söka.37 På utfallssidan kan resultatet av det kompensatoriska uppdraget studeras genom att undersöka skillnader i skolutfall mellan skolor och mellan elever med olika familjebakgrund. Utifrån denna uppdelning i insats- och utfallsmått analyseras likvärdigheten ofta med tre olika indikatorer: i) resursfördelning utifrån elevers behov; ii) resultatskill- nader mellan skolor, som fångar skillnader i kvalitet; och iii) familje- bakgrundens betydelse, som fångar hur väl skolan lyckas utjämna skillnader i förutsättningar. 37Skolverket (2008). Se också (2019 d). Det finns en omfattande forskning om betydelsen av skolresurser mätt i termer av lärartäthet och klasstorlek. Den internationella forsk- ningen visar blandade resultat, men en svensk studie har visat tydliga positiva effekter av minskad klasstorlek.38 Effekterna är större för elever med svag studiesocial bakgrund, och dessutom märkbara upp i vuxen ålder i form av genomsnittligt längre utbildning och högre inkomst.39 En annan svensk studie av klasstorlek visar att hög- inkomsttagare kompenserar sina barn mer med skolarbetet, när de går i en stor än i en liten klass. Barn till låginkomsttagare anser också att de har svårare att följa med i skolundervisningen när klassen är stor. Vårdnadshavarna har alltså olika möjligheter att kompensera för upplevd resursbrist.40 Resursfördelningsfrågan är därmed viktig utifrån skolans utjämnande uppdrag. Förändringen i skollagen 2014 tydliggjorde att särskilt stöd ska definieras som insatser av ingripande karaktär som normalt sett inte är möjliga att genomföra för lärare och övrig skolpersonal inom ramen för den ordinarie undervisningen. I och med lagändringen om extra anpassningar minskade andelen elever med åtgärdsprogram kraftigt, från /2013 till de senaste läsåren.41 Grundsärskolan ger elever med utvecklingsstörning anpassad ut- bildning.42 Drygt 12 000 elever eller av landets grundskoleelever går i denna skolform. I saknas nationell statistik över skolors budgetar; däremot är det möjligt att på ett jämförbart sätt följa upp lärarresursernas ut- veckling och fördelning –2016. Figurerna 8.3 och 8.4 visar hur lärartäthet och lärarkompetens (ett index som väger samman bl.a. formell behörighet och erfarenhet) fördelar sig över elever som går på kommunala skolor med olika förutsättningar. 38Fredriksson & (2008). 39Fredriksson et al. (2013). 40Fredriksson m.fl. (2016). 41Skolverket (2019e). 4211 kap. 2 § skollagen. Figur 8.3 Lärartäthet i kommunala skolor med olika elevförutsättningar Not: Avser 1995–2016. Figuren visar genomsnittlig lärartäthet på skolnivå (antal lärare per 100 elever) i tre elevgrupper utifrån skolornas förutsättningar: den tredjedel som går i skola med svagast, genom- snittliga och starkast förutsättningar. Elevförutsättningar beräknas med förväntade årskurs 9 -betyg. Beräkningarna inkluderar enbart kommunala skolor med årskurs 9. Källa: m.fl. (2019). Figur 8.4 Lärarkompetens i kommunala skolor med olika elevförutsättningar Not: Avser 1995–2016. Figuren visar genomsnittlig lärarkompetens på skolnivå i tre elevgrupper utifrån skolornas förutsättningar: den tredjedel som går i skola med svagast, genomsnittliga och starkast förut - sättningar. Elevförutsättningar beräknas med förväntade årskurs 9 -betyg. Beräkningarna inkluderar enbart kommunala skolor med årskurs 9. Källa: m.fl. (2019). Figur 8.4 visar att lärarkompetensen är känslig för elevkullarnas stor- lek; nedgången i kompetens förklaras av att särskilt stora födelsekohorter då befann sig i grundskoleåldern och att skolan fick anställa obehöriga lärare för att möta behoven av nya lärare. Antalet lärare per elev har däremot uppvisat måttliga variationer . När det gäller differentiering av resurser utifrån elevers behov visar figur 8.3 att lärartätheten är högre i skolor vars elever har sva- gare studiesocial bakgrund och att det kompensatoriska inslaget i resursfördelningen har ökat , i och med att resurstillskotten framför allt har tillförts skolor med svaga förutsättningar. Skillna- derna i resurser beror dock inte bara på kommunernas omfördel- ningsnycklar, utan på att kommunala huvudmän måste ha en viss reservkapacitet och att denna ofta finns i de minst populära skolorna med svaga socioekonomiska förutsättningar.43 Bakgrunden till att lärartätheten är högre i vissa skolor är alltså ibland en bieffekt av att dessa skolor håller reservkapacitet. Fristående skolor håller generellt lägre lärartäthet och har fler yngre och fler obehöriga lärare, sam- tidigt som elever från gynnad bakgrund är överrepresenterade i dessa skolor. Detta bidrar till att utjämna villkoren, men bör inte ses som ett resultat av kompensatorisk resursfördelningspolitik. Fördelningen av lärares kompetens inom den kommunala sfären är däremot inte kompensatorisk utan förstärker tvärtom elevers initiala förutsättningar – elever på skolor med svagast studiesocial elevsammansättning har lägst lärarkvalitet, medan skolor med goda förutsättningar har högst lärarkompetens.44 Ur ett fördelnings- perspektiv är bristen på differentiering av lärarkompetens olycklig. Lärarkompetens är en faktor vars betydelse för utbildningsresultaten är belagd i både svenska och utländska analyser.45 Slutsatserna i olika studier varierar något; vissa trycker framför allt på vad som händer i klassrummet och på lärarnas erfarenhet, medan exempelvis den cite- rade svenska studien får en signifikant effekt också av formella meriter. 43”Hemkommunen ansvarar för att utbildning i kommer till stånd för alla som enligt denna lag har rätt att gå i och som inte fullgör sin skolgång på annat sätt.” (10 kap. 24 § skollagen). 44Om fristående skolor inkluderas i analysen minskar skillnaderna i lärarkompetens mellan skoltyper, eftersom fristående skolor i genomsnitt har elever med goda studieförutsättningar och lärare med lägre kompetens (m.fl. 2019). 45Hanushek & Rivkin (2006), Aaronson et al. (2007), Koedel (2008) och et al. (2011). Fördelningen av lärarkompetens kan komma att bli en särskilt viktig policyfråga framgent. Eftersom förutser en stor lärarbrist är fördelningen av de behöriga och er- farna lärarna en viktig jämlikhetsfråga. Resultat- och kvalitetsskillnader mellan skolor Med resultat kan avses dels skolresultat, dels mer långsiktiga utfall som framtida studiedeltagande, löner och risk för fattigdom. Spridningen i skolresultat har ökat avsevärt mellan landets skolor . En jämförelse mellan slutet av och 2017 visar att den skola en elev går på vid slutet av perioden förklarar 14–av de totala variationerna i elevresultat, vilket är mer än en tredubbling . Eftersom skolsegregationen har ökat kraftigt ,47 kan en bidragande orsak till ökade resultatskillnader vara att förutsättningarna på olika skolor skiljer sig mer än för 20–. Om man tar hänsyn till att elevsammansättningen också har förändrats blir ökningen av resultatskillnaderna mer begränsad i absoluta (men inte i relativa) termer, men skolan tycks ha fått en något större betydelse för elev- resultaten . Detta kan tolkas som att kvalitetsskillnaderna mellan skolor har ökat något. Även om den ökade skolsegregationen inte i sig tycks ha drivit isär skolresultaten mycket mer än vad som rent mekaniskt förklaras av elevers förutsättningar, innebär den att elever möter en socialt och kulturellt mindre blandad kamratgrupp . Segregationen kan därför betraktas som en policyfråga i sig själv, dels eftersom den kan påverka skolans demokrati- och värdegrundsarbete, dels eftersom elevgruppens sammansättning kan påverka ”sociala” utfall som beteenden, attityder och värderingar.48 Analyser av skolors kvalitet, det vill säga skolors mervärde som beskrivits tidigare, visar att det finns relativt stora skillnader i kvali- tet mellan de bästa och sämsta skolorna. I m.fl. (2019) 46Skolverket (2019 f). Prognosen är nedskriven sedan föregående tillfälle framför allt på grund av fallande födelsetal. 47Holmlund m.fl. (2019) 48Se Sacerdote (2014) för en forskningsöversikt om kamrateffekter, samt Paluck et al. (2018) för en metastudie om kontakthypotesen. analyseras skolors kvalitet genom att beräkna hur väl skolor preste- rar i årskurs 9, efter att hänsyn tagits till elevernas förutsättningar och tidigare skolresultat i årskurs 6. Med denna metod finner man att skillnaden mellan bästa och sämsta skolan motsvarar cirka 1 stan- dardavvikelse i resultatfördelningen för hela elevpopulationen.49 Skol- kvaliteten varierar på ett systematiskt sätt mellan elever med olika förutsättningar och mellan olika kommuntyper, men dessa systema- tiska skillnader är relativt små i förhållande till de totala skillnaderna i kvalitet. Figur 8.5 visar sambandet mellan elevers förutsättningar (rangordnade från lägst till högst på den horisontella axeln) och skol- kvalitet. Elever med de bästa förutsättningarna går på skolor med högre kvalitet; skattningarna visar att skillnaden i kvalitet mellan elever med svagast och starkast förutsättningar motsvarar som mest 0,2 av en standardavvikelse vilket alltså är av de totala skillnaderna.50 Figur 8.5 Samband mellan elevförutsättningar och skolkvalitet Skolkvalitet och enskilda elevers förutsättningar, percentilrankade -0,05 -0,1 -0,15 -0,2 MV 6-9 NP Gy1 MV9 betyg åk 9 Not: Skolkvaliteten mäts dels med prestationerna i gymnasiets åk 1 (streckad kurva) justerat för elever - nas prestationer i åk 6, dels med betygen i åk 9 (heldragen). Det senare måttet tar alltså inte hänsyn till elevernas förkunskaper i kvalitetsmätningen. Källa: m.fl. (2019). 49En standardavvikelse motsvarar cirka 69 meritpoäng. 50Notera att negativa värden på den vertikala axeln inte innebär negativ kunskapsutveckling, utan sämre relativ kvalitet i förhållande till genomsnittet, som är 0. Figur 8.6 visar fördelningen av skolors kvalitet över olika kommun- typer. Landsbygdsskolor dominerar i den nedre delen av fördel- ningen – 60–av eleverna som går i skolor av sämst kvalitet bor i landsbygdskommuner. Genomsnittligt håller storstadsskolorna högst kvalitet, medan landsbygdsskolorna lyckas sämre. Skillnaden mellan genomsnittlig skolkvalitet i storstadskommuner och lands- bygdskommuner uppgår till 0,10 av en standardavvikelse, det vill säga av de totala kvalitetsskillnaderna mellan skolor. Det är viktigt att understryka att det rör sig om genomsnitt och att de största variationerna i skolkvalitet återfinns inom kommuner. Det finns också skolor på landsbygden som lyckas hålla hög kvalitet i undervisningen. Figur 8.6 Fördelningen av skolors kvalitet (ökande kvalitet åt höger i diagrammet) i olika kommuntyper (landsbygd, övriga städer resp. storstäder) Not: Skolkvalitet mäts med ett mervärdesmått för högstadiet. Figuren visar andelen av skolorna vid en given punkt i fördelningen över skolors kvalitet som är belägen i olika kommuntyper. Andelarna är be - räknade i tjugo lika stora grupper i fördelningen av skolors kvalitet, som rangordnas från svagast till starkast förutsättningar på den horisontella axeln. Källa: m.fl. (2019). Sammanfattningsvis kan man konstatera att det finns en tendens till ökade resultatskillnader mellan skolor, även efter det att hänsyn tagits till den ökade skolsegregationen, och att det finns vissa systematiska skillnader i kvalitet mellan elever med olika förutsättningar och mel- lan olika kommuntyper. Barn växer upp med olika familjeförhållanden, olika boendeförhål- landen och i olika grannskap, och det slår igenom i skolresultaten. Barn i låginkomsthushåll och med föräldrar med kort utbildning är missgynnade på mer än ett sätt. Trångboddhet gör hemarbete svå- rare för barnen. Föräldrar med kort utbildning kan inte ge samma hjälp med inlärningen som föräldrar med längre. Barn med migra- tionsbakgrund har också svårare förutsättningar. Inom denna grupp är det tydligt att åldern när barnen kommer till spelar stor roll. Betygen hos utrikes födda elever som kommer till före skolstarten ligger stabilt omkring 0,3 standardavvikelser under inrikes födda elevers, vilket är en skillnad av samma storleks- ordning som skillnaden mellan flickors och pojkars betyg. För den grupp som kommer senare ligger betygen mer än en stan- dardavvikelse under de inrikes föddas. Dessa skillnader får stor betydelse för fortsättningen inom ut- bildningssystemet. Medan strax av alla inrikes födda elever uppnår gymnasiebehörighet, är motsvarande siffra för utrikes födda elever cirka 65 procent.51 Bilden är emellertid mer komplicerad än vad dessa siffror kan ge intryck av. Utrikes födda är en mycket heterogen grupp; störst svårigheter har barn från vissa och ensamkommande ungdomar. I själva verket har de utrikes födda som grupp ett starkare föräldrastöd än inrikes födda med svag studiesocial bakgrund.52 En etniskt segregerad miljö är generellt ogynnsam, men ju fler högutbil- dade det finns i ett område som har samma nationalitet som eleven själv, desto bättre blir skolresultaten. Särskilt för missgynnade grup- per finns också långsiktigt positiva effekter på skolgången.53 Skolans kompensatoriska uppdrag handlar om att skapa förut- sättningar för dessa grupper att lyckas i skolan. En av indikatorerna på hur skolan lever upp till detta är därför styrkan i sambandet mel- 51Grönqvist & Niknami (2017). 52Jonsson & Treuter (2019). Generellt ligger föräldrastödet i något över genomsnittet inom (figur III.1.4, part 2/2, 2017 c). 53Åslund et al. (2011). lan mått på familjebakgrund och skolresultat. Ju lägre sambandet är, desto bättre har skolan lyckats med sitt uppdrag. Om familjebak- grundens betydelse ökar eller minskar , kan det ses som en indikation på att skolans utjämnande funktion har förändrats, men det är viktigt att komma ihåg att sambandet mellan familjebakgrund och skolresultat också kan påverkas av andra förändringar i samhället som ligger utanför skolans område. Familjebakgrundens betydelse kan mätas på flera sätt, och olika metoder har sina styrkor och svagheter. De mått som används har ingen tydlig referenspunkt, utan måste jämföras antingen med mot- svarande mått i andra länder, eller inom ett och samma land för att kunna tolkas. Av dessa skäl är det viktigt att måttens kvalitet håller för sådana jämförelser. Ett vanligt mått är sambandet mellan mätbara indikatorer på för- äldrabakgrund och barns skolresultat, och mätbara indikatorer ut- görs ofta av föräldrars inkomster eller utbildningsnivå. Sådana mått är lätta att tolka och möjliga att beräkna i många datamaterial. Dessa mått har dock svagheten att de dels påverkas av att innebörden av indikatorer på föräldrars bakgrund förändras , dels att data- kvaliteten både när det gäller föräldrars bakgrund och elevers skol- resultat kan förändras . Exempelvis är föräldrar med endast grundläggande obligatorisk utbildning en annorlunda grupp än för 20–, vilket gör att en jämförelse mellan barn med hög- och lågutbildade föräldrar fångar upp att sammansättningen i utbild- ningskategorierna har förändrats . Därför är det problematiskt att hänföra trender endast till förändringar inom skolan. Mätbara indikatorer på föräldrabakgrund fångar endast upp en delmängd av de bakgrundsfaktorer som samvarierar med elevens chanser att lyckas i skolan. Förutom dessa direkta mått på socioeko- nomisk status finns många andra faktorer i uppväxtmiljön som kan ha betydelse: föräldrars engagemang och ambitioner, bostadsområde och kamratgrupp.54 En vanlig ansats som fångar upp betydelsen av uppväxtmiljö i bred bemärkelse är så kallade syskonkorrelationer i skolresultat. Syskon delar uppväxtmiljö i vid bemärkelse, både familjeförhållanden och grannskap, och de går ofta i samma skola. Genom att undersöka hur lika syskon är avseende skolprestationer får man ett sammanfattande 54Se Björkund (2020). mått på betydelsen av uppväxtmiljö som inkluderar både de mätbara och de icke-mätbara faktorerna i hemmiljön. Syskonkorrelationer har en metodmässig fördel i att de inte krä- ver jämförbara data på föräldrars socioekonomiska position, vilket underlättar tolkningen av trender . De kan däremot vara känsliga för hur man mäter elevers skolprestationer, och påverkas av byte av betygssystem och liknande förändringar i utfallsmåtten. Om sambandet mellan syskon (mätt som statistisk korrelation) har ökat, ses detta som ett tecken på att uppväxtmiljön har fått större genomslag och som att skolans kompensatoriska uppdrag fungerar sämre. Oavsett vilken metod som används är det tydligt att familje- bakgrunden har stor betydelse för elevers skolprestationer.55 Studier som fokuserar på mätbara bakgrundsfaktorer, visar att den mätbara socioekonomiska bakgrunden har fått ökad betydelse. m.fl. visar att den senaste tioårsperioden har skillnader i skolresultat mellan barn med föräldrar i olika delar av utbildnings- och inkomstfördelningen ökat. Ökningen i betydelsen av mätbar familjebakgrund är särskilt tydlig bland utrikes födda elever, och relativt begränsad bland de svenskfödda. finner också att familjeinkomsten fått större betydelse för skolresultaten och Skol- verket visar att detta även gäller specifikt för elever med svensk bakgrund.56 En ökad betydelse av familjeinkomst har också noterats i andra rapporter.57 En annan studie som specifikt undersöker be- tydelsen av föräldrarnas utbildningsnivå finner att denna ökat även för elever med svensk bakgrund men att ökningen ägde rum främst under 1990-talet.58 Syskonkorrelationer som fångar upp även de dolda uppväxtfakto- rernas betydelse har länge visat på stabila samband – och visar att av de totala skillnaderna i skolresultat kan förklaras av faktorer som delas av syskon.59 Detta är en hög andel –enskilda indikatorer på föräldrars inkomst eller utbildningsnivå förklarar inte alls så stor andel av variationen. ”dolda” faktorer i uppväxtmiljön är minst lika viktiga för att förklara elevers förutsättningar som exempelvis föräldrarnas utbildningsnivå. 55Holmlund m.fl. (2019), (2018 b), m.fl. (2009). 56Skolverket (2018b), figur B.2.3 och B.2.3a; m.fl. (2019), figur 6.13. 57Fredriksson & Vlachos (2011), s. 53.; Böhlmark & (2012), s. 31 ff.; m.fl. (2014), s. 157 ff. 58Gustafsson & (2018). 59Se t.ex. m.fl. (2003), Böhlmark och (2012), m.fl. (2014). har dock den tidigare stabila trenden brutits, och syskonkorrelation i årskurs 9-betyg har stigit något i genomsnitt. Detta har dock skett som invandringen varit stor och invandringsåldern stigit, vilket är externa faktorer som kan påverka måtten. Det har därför varit relevant att undersöka syskon- korrelationerna för en mer homogen grupp elever som både gått i svensk förskola och skola, för komma närmare en tolkning om sko- lans utjämnade funktion. Figur 8.7 visar syskonkorrelationen uppdelat på svenskfödda ele- ver och utrikes födda elever. av de totala skill- naderna i svenskfödda elevers årskurs 9-betyg kan förklaras av familj och uppväxtmiljö, och denna andel har varit . Bland utrikes födda elever har uppväxtmiljöns betydelse ökat . Sammansättningen inom denna grupp har förändrats , med en växande andel elever som invandrat efter skolstartsålder, vil- ket innebär att skolans fått mindre tid på sig för att utjämna skillna- der i förutsättningar. Det kan dock inte uteslutas att skolans utjäm- nande funktion blivit sämre för just denna grupp. Mätbara bakgrundsfaktorer har alltså ökat något i betydelse , som syskonkorrelationerna är stabila för svenskfödda elever. Dessa resultat står inte i motsats till varandra, eftersom mät- bara faktorer kan bli viktigare, som ”dolda” faktorer tappar betydelse och den sammanlagda betydelsen av bakgrund förblir oför- ändrad.60 Vid en bedömning av det totala kunskapsunderlaget om familje- bakgrundens betydelse får syskonkorrelationerna stor tyngd, efter- som de fångar uppväxtmiljö i vid mening och är mindre känsliga för mätfel i familjebakgrundsvariablerna. Utifrån detta drar Långtids- utredningen slutsatsen att familjebakgrunden haft i stort sett kon- stant betydelse för svenskfödda, medan bedömer att det finns en liten ökning även för elever födda i 60Holmlund m.fl. (2019) visar att betydelsen av ”dolda” faktorer har minskat . 61Skolverket (2018 b), figur 2.2. Möjligen beror de något olika resultaten på skillnader i defini- tionen av svenskfödda och att i sin analys inkluderat bidragsberoende i den socio- ekonomiska bakgrunden. Figur 8.7 Andel av variationen i betyg i årskurs 9 som kan förklaras av uppväxtmiljön, uppdelat på inrikes och utrikes födda elever Uppväxtmiljöns betydelse mätt med syskonkorrelation Not: Figuren visar syskonkorrelationer i betyg i kärnämnen i åk 9, uppdelat på elevernas födelseland. Analysen begränsas till syskon födda högst ifrån varandra. Den första brottet i kurvan anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i , medan det andra avser införandet av nuvarande betygssystem. Källa: m.fl. (2019). Sammanfattning – likvärdighetens utveckling Sammanfattningsvis visar analyserna att likvärdigheten trots tydliga resursförstärkningar i svaga skolor inte har omvandlats till högre lärarkompetens. Skolan har dessutom fått ett svårare uppdrag i och med en växande grupp elever med svaga förutsättningar. Skol- segregationen har ökat, vilket innebär att elever möter en mer socialt och etniskt mer begränsad kamratgrupp . En till karaktären annorlunda likvärdighetsfråga, som inte i första hand handlar om skolans utjämnande uppdrag, är den om rättvis be- dömning i skolan. Den svenska skolan har en lång tradition av de- centraliserad bedömning och betygsättning, där ansvaret för rättvis och likvärdig bedömning ligger på lärarprofessionen. I det relativa be- tygssystemet fanns inbyggda mekanismer som motverkade betygs- inflation och som garanterade viss likvärdighet i betygssättningen på skolnivå. Betygssystemets relativa konstruktion innebar per defini- tion att betygen höll sig inom en förutbestämd fördelning. På skol- nivå var betygen förankrade vid resultaten på centralproven, vilket innebar att skolors genomsnittliga betyg inte kunde avvika från re- sultaten på de nationella proven. Efter införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssyste- met har den svenska skolan fått större problem med betygsinflation och brister i likvärdig bedömning. har i ett flertal rappor- ter visat på systematiska skillnader i bedömning mellan olika skol- typer.62 Ett tydligt resultat är att det finns ett kompensatoriskt inslag i betygssättningen, eftersom det givet samma resultat på de natio- nella proven är lättare att få ett högt betyg på en skola med genom- snittligt svagare elever. Detta gynnar alltså elever på svaga skolor i genomsnitt. finns det klara belägg för att elever med ut- ländsk härkomst diskrimineras i rättningen av prov.63 Effekten är betydande; vid blind rättning, det vill säga när den som rättar ett prov inte känner till elevens identitet, höjs resultatet för barn med ut- ländsk härkomst med i genomsnitt 0,2 standardavvikelser. Vi åter- kommer till frågan om likvärdighet i bedömningen i avsnitt 8.4. 8.3.5Skillnader mellan pojkar och flickor Vid sidan av de rent individuella skillnaderna som finns mellan elever har skillnaden i studieprestationer mellan flickor och pojkar stude- rats ingående.