sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — När en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en skolenhet med en annan huvudman än hemkom- munen eller det hos en sådan hu- vudman har inletts en utredning om elevens frånvaro enligt 19 a §, ska huvudmannen lämna upp- gift om detta till hemkommunen. 13Senaste lydelse 2018:608. 14Senaste lydelse 2018:608. huvudmannen lämna upp- gift om detta till hemkommunen. Om en skolpliktig elev inte Om ett skolpliktigt barn eller fullgör sin skolgång och detta be- en skolpliktig elev inte fullgör ror på att elevens vårdnadshavare sin skolgång och detta beror på inte har gjort vad denne är skyl- att barnets eller elevens vårdnads- dig att göra för att så ska ske, får havare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, vårdnadshavare att fullgöra sina får hemkommunen förelägga bar- För en elev i special- nets eller elevens vårdnadshavare skolan, sameskolan eller förskole- att fullgöra sina skyldigheter. klass vid en skolenhet med spe- en elev i specialskolan, samesko- cialskola eller sameskola är det i lan eller förskoleklass vid en skol- stället huvudmannen för respek- enhet med specialskola eller same- tive skolform som får förelägga skola är det i stället huvudmannen elevens vårdnadshavare att full- för respektive skolform som får göra sina skyldigheter. att fullgöra sina skyldigheter. samma ska gälla för ett barn i en förskola som huvudmannen för sameskolan är huvudman för med stöd av ett avtal med en kommun om samverkan enligt 23 kap. 24 §. Ett föreläggande enligt första stycket får förenas med vite. Ett beslut om föreläggande gäller om inte annat beslutas. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–11 §§), –bestämmelser om förskola med offentlig huvudman (12–17 §§), – bestämmelser om fristående – bestämmelser om fristående förskola (18–24 §§). förskola (18–25 §§). 15Senaste lydelse 2017:1115. Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon annan skolform för fullgörande av skolplikten ska erbjudas förskola enligt vad som anges i 4–7 b §§. Förskola behöver dock inte er- bjudas , nätter, vecko- slut eller i samband med större helger.Barn ska från och med höst- terminen det år barnet fyller erbjudas förskola , om inte annat följer av 5–7 b §§.Barn ska även i andra fall än som avses i 5, 6, 7 a och 7 b §§ er- bjudas förskola, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av förskola.Direktinskrivning av barn i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska7 a §Barn som inte deltar i förskolans verksamhet ska genom direktinskrivning erbjudas allmän förskola enligt 4 § från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller , om barnet Barn som är bosatta i och som inte har börjat i någon utbildning för fullgörande av skol- plikten ska erbjudas förskola en- ligt vad som anges i 4–7 §§. För- skola behöver dock inte erbjudas , nätter, veckoslut eller i samband med större . Barn ska från och med höst- terminen det år barnet fyller erbjudas förskola , om inte annat följer av 5–7 §§. Barn ska även i andra fall än som avses i 5 och 6 §§ erbjudas förskola, om de av fysiska, psy- kiska eller andra skäl behöver sär- skilt stöd i sin utveckling i form av förskola. 16Senaste lydelse 2017:1115. 1.är ett nyanlänt barn enligt 3 kap. 12 k §, 2.har ett annat modersmål än svenska och har behov av förskola för att få en bättre språkutveckling 3.av annan anledning har be- hov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska. Direktinskrivning med erbju- dande om plats i förskola ska även ske för barn som avses i första stycket som deltar i pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola enligt 25 kap. 2 §. Av 4 § framgår att allmän för- skola ska omfatta minst 525 tim- mar . Av 16 och 20 §§ fram- går att förskola ska vara avgiftsfri. Från och med höstterminen det kalenderår då barnet fyller ska barnet erbjudas obligatorisk för- skola. Obligatorisk förskola ska be- stå av ett läsår bestående av en höst- termin och en vårtermin och omfatta under läsåret. Barn som går i obligatorisk förskola ska erbjudas kostnadsfria måltider. att utbildning i förskola kommer att utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommu- till stånd för alla barn i kommu- nen som ska erbjudas förskola och vars vårdnadshavare önskar det. 1. ska erbjudas förskola och vars vårdnadshavare önskar det, 2. ska gå i den obligatoriska för- inte fullgör sin skolplikt på annat Hemkommunen får fullgöra sina skyldigheter genom att er- bjuda barnet motsvarande utbildning i fristående förskola. Om det finns särskilda skäl, får hemkommunen komma överens med en annan kommun om att denna i sin förskola ska ta emot barn vars utbildning hemkommunen ansvarar för. Kartläggning och uppsökande verksamhet Hemkommunen ska genom kartläggning och informations-in- samling hålla sig uppdaterad om vilka barn inom kommunen som 1. inte deltar i förskoleverksam- het senast höstterminen det kalen- derår då barnet fyller , och 2. vilka av dessa barn som genom direktinskrivning ska erbju- das förskola enligt 7 a §. Hemkommunen ska genom uppsökande verksamhet ta kontakt med vårdnadshavare till barn som avses i första stycket 1 och informera vårdnadshavarna om vad försko- lan innebär och barnets rätt till förskola enligt 4 §. ska syfta till att öka deltagandet i förskolan. Om ett barn inte deltar i förskolan ska kontakt enligt andra stycket tas inför varje terminsstart fram till och med vårterminen det kalenderår då barnet fyller . Hemkommunen ansvarar för direktinskrivning enligt 7 a §. Hemkommunen ska senast före höstterminens start informera barnets vårdnadshavare om vid vilken förskoleenhet barnet blivit direktinskrivet. Om barnets vårdnadshavare tackar nej till förskoleplats som er- bjudits genom direktinskrivning, eller om barnet av annan anled- ning inte blivit direktinskrivet , ska hemkommunen i stället direktinskriva barnet från och med höstterminen det kalen- derår då barnet fyller enligt vad som anges i första och andra styckena. Erbjudande av plats i den obligatoriska förskolan För barn som inte sedan tidi- gare har plats i förskola men som ska börja i den obligatoriska för- skolan enligt 7 b § ska hemkom- munen ge barnets vårdnadshavare möjlighet att anmäla önskemål om förskoleplats. Om vårdnadshavaren inte an- mäler önskemål om plats ska hem- kommunen senast före det att barnet ska börja i obli- gatorisk förskola erbjuda barnet plats vid viss förskola. Ett barn ska erbjudas plats vid en förskoleenhet så nära barnets eget hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till barnets vårdnads- havares önskemål. Ett barn som erbjuds plats ge- nom direktinskrivning enligt 7 a § ska erbjudas plats vid en för ända- målet lämplig förskoleenhet i rim- lig närhet till barnets hem. Placering vid en förskoleenhet för den obligatoriska förskolan Ett barn som enligt 14 a § ska erbjudas plats i den obligatoriska förskolan ska placeras vid en för- skoleenhet så nära barnets hem som möjligt. Skälig hänsyn ska tas till barnets vårdnadshavares önskemål. En kommun får ta ut avgift för plats i förskola som den anord- Avgifterna ska vara skäliga. Från och med höstterminen Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgif- det år barnet fyller får avgif- ten avse bara den del av verksam- ten avse bara den del av verksam- Detsamma ska gälla för För barn som erbjudits för- skola enligt 7 § får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . barn som deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. För barn som erbjudits för- skola enligt 7 § får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Detta gäller även när barnet deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. Skolskjuts till den obligatoriska förskolan i hemkommunen Ett barn i obligatorisk förskola enligt 7 b § med offentlig huvud- man har rätt till kostnadsfri skol- skjuts från en plats i anslutning till barnets hem till den plats där ut- bildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts behövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhål- landen, barnets funktionsnedsätt- ning eller någon annan särskild om- ständighet. Denna rätt gäller dock inte för barn som går i förskolan fler timmar än vad den obligato- riska delen av förskolan omfattar. Rätten till skolskjuts enligt första stycket gäller dock inte för barn som väljer att gå i en annan förskole- enhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem eller som går i en annan kommuns förskola med stöd av 13 §. Om det kan ske utan organisa- toriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen anordna skolskjuts även i fall som avses i andra stycket. Barnets hemkommun ansvarar för att skolskjuts anordnas. Skolskjuts till den obligatoriska förskolan i en annan kommun än hemkommunen Ett barn som med stöd av 13 § första stycket går i den obligatoriska förskolan enligt 7 b § i en annan kommuns förskola och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen, har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för barn som är hemmahöran- de i kommunen. Den kommun som anordnar ut- bildningen ansvarar för att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kom- munens kostnader för detta ska er- sättas av barnets hemkommun. Skolskjuts till den obligatoriska förskolan när den anordnas av staten Ett barn som går i den obliga- toriska förskolan vid en förskola som anordnas av staten som huvud- man för sameskolan med stöd i ett avtal om samverkan som ingåtts Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgif- ten avse bara den del av verksam- heten som överstiger . Detsamma ska gälla för barn som deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §.För barn som ska erbjudas för- skola enligt 7 § får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Detta gäller även när barnet deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. med en kommun enligt 23 kap. 24§ har rätt till skolskjuts på samma villkor och med de begränsningar som anges i 16 a § första stycket och 16 b § första stycket. Staten ansvarar för att skolskjuts anordnas. Avgifter som huvudmannen för en fristående förskola tar ut får inte vara oskäligt höga. Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgif- ten avse bara den del av verksam- heten som överstiger . För barn som ska erbjudas för- skola enligt 7 § får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Bidragsskyldigheten enligt 21 § Bidragsskyldigheten enligt 21 § gäller bara i den omfattning som gäller bara i den omfattning som barnet ska erbjudas förskola en- barnet ska erbjudas förskola en- ligt 4–7 §§. ligt 4–7 b §§. skolskjuts för barn som går i den obli- gatoriska förskolan enligt 7 b § vid en fristående förskoleenhet inom kommunen under samma förutsätt- ningar som enligt 16 a § tredje stycket gäller för barn som valt en annan förskoleenhet än den där kommunen annars skulle ha place- rat dem. Kommunen ska sträva efter att Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritids- i stället för förskola eller fritids- hem erbjuda ett barn pedagogisk hem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnads- omsorg om barnets vårdnads- havare önskar det. havare önskar det. ta skälig hänsyn till vårdnadshavar- ta skälig hänsyn till vårdnadshavar- nas önskemål om verksamhets- nas önskemål om verksamhets- Pedagogisk omsorg får dock inte erbjudas i stället för den obli- gatoriska förskolan enligt 8 kap. 7 b §. Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Beslut av en kommun eller en region får överklagas till allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant god- kännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 §, 19 kap. 45 § eller 22 kap. 18 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 17Senaste lydelse 2020:605. 5. skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § 5. skolskjuts enligt 8 kap. 16 a § första stycket, 9 kap. 15 c § första första stycket, 8 kap. 16 b § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, stycket, 9 kap. 15 b § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 9 kap. 15 c § första stycket, 10 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 18 kap. 30 § första första stycket, 11 kap. 31 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket, 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller åter- kallelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 9.bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 11.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos allmän förvalt- ningsdomstol i fråga om 1. föreläggande för vårdnads- 1. föreläggande för vårdnads- havare att fullgöra sina skyldig- havare att fullgöra sina skyldig- heter enligt 7 kap. 23 §, eller heter enligt 7 kap. 23 §, 2. kostnadsfria resor enligt 2. kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket eller 9 kap. 15 d § första stycket eller 13 kap. 23 § första stycket. 13 kap. 23 § första stycket, eller 3. skolskjuts till den obligato- riska förskolan enligt 8 kap. 16 c §. Beslut av en kommun eller en region får överklagas till Skol- väsendets överklagandenämnd i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller tillhörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 18Senaste lydelse 2017:1115. 19Senaste lydelse 2020:605. 2. uppskjuten skolplikt enligt 2. uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 7 kap. 10 § första och andra styck- 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6. placering vid en annan skol- 6. placering vid förskoleenhet enhet än den vårdnadshavare öns- enligt 8 kap. 15 a §, placering vid kar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, en annan skolenhet än den vård- 10 kap. 30 § andra stycket eller nadshavare önskar enligt 9 kap. 11 kap. 29 § andra stycket, 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande en- ligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 §, mot- tagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket eller mot- tagande enligt 22 kap. 14 §, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 5 eller 7 §, 9.mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket, 22 eller 33 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxen- utbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje eller fjärde stycket, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos Skolväsendets överklagandenämnd i fråga om 1. barns mottagande i sameskolan enligt 7 kap. 7 §, 2. åtgärder enligt 9 kap. 15 d § 2. åtgärder enligt 9 kap. 15 d § andra stycket eller 13 kap. 23 § andra stycket eller 13 kap. 23 § andra stycket för en elev som inte andra stycket för en elev som inte bor hemma, eller 3. rätt till utbildning för någon 3. rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3, eller 4. barns placering vid en för- skoleenhet för den obligatoriska för- skolan enligt 8 kap. 15 a § som fattas med stöd i ett avtal om samverkan som ingåtts med en kommun enligt 23 kap. 24 §. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 2 kap. 22 § i den nya lydelsen tillämpas första gången i fråga om verksamhet som bedrivs efter . 3.De nya bestämmelserna i 7 kap., 8 kap., 25 kap. och 28 kap. tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas höst- terminen 2023. 20Senaste lydelse 2017:1115. 1.2Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs att det i skolförordningen (2011:185) ska in- föras en ny paragraf, 7 kap. 2 §, och närmast före 7 kap. 2 § en ny rubrik av följande lydelse. Anmälningsskyldighet vid frånvaro i den obligatoriska förskolan Om ett barn på grund av sjuk- dom eller av någon annan orsak inte kan delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda ut- bildningen inom den obligatoriska förskolan, ska hindret an- mälas till förskoleenheten. Rektorn får besluta hur anmäl- ningsskyldigheten ska fullgöras. 1.Denna förordning träder i kraft och tillämpas första gången i fråga om utbildning som påbörjas . 2Utredningens uppdrag och genomförande I detta kapitel beskriver vi utredningens uppdrag, hur vi har tolkat uppdraget och hur vi har arbetat i sekretariatet. Kapitlet innehåller även förklaringar av vissa begrepp. Slutligen redovisar vi betänkan- dets disposition. beslutade regeringen att tillsätta en särskild ut- redare som skulle lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i 3–ålder och föreslå hur förskolans arbete med barns språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn.1 Utredaren ska enligt direktivet bl.a. •föreslå åtgärder som kan öka deltagandet i förskolan för flickor och pojkar i åldern 3–, särskilt när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekono- miskt utsatta grupper, •undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan, •föreslå åtgärder för att se till att personalen i förskolan har ade- kvat kompetens för uppdraget med språkutveckling, och •lämna nödvändiga författningsförslag. 2019:71, se bilaga 1. Utredningens uppdrag och genomförande Utredningen skulle enligt direktiven redovisa sitt uppdrag . Regeringen har dock genom tilläggsdirektiv beslutade förlängt utredningstiden så att upp- draget i stället ska redovisas senast den 27 november 2020.2 Den svenska förskolan tillhör de mest populära offentligt finansie- rade verksamheterna i . I de brukarundersökningar som många svenska kommuner riktar till brukare av offentliga tjänster så ham- nar förskolan ofta i topp – och det med all rätt. Svensk förskola präglas av hög pedagogisk kvalitet som barngrupperna är relativt små. Det är också uppenbart att förskolan spelar en viktig roll för barnens framtida skolgång. Både svensk och internationell forskning visar att barn som deltagit i förskolans verksamhet tar sig genom med bättre resultat än barn som inte deltagit i försko- lans verksamhet. PISA-undersökningen visade till och med att barn som gått i förskolan hade resultat som mot- svarade ett helt års kunskaper jämfört med de jämnåriga elever som inte gått i förskola lika . Att förskolan spelar en så viktig roll för barnens framtida kun- skapsutveckling har varit en viktig utgångspunkt för denna utred- ning. Barn som får gå i förskolan har helt enkelt större chans att klara sig bra i livet efter avslutad skolgång. Det är därför djupt oroväckande att barn med svag socioekono- misk bakgrund och barn med utländsk bakgrund deltar i förskolan i lägre utsträckning än andra barn. Detta är särskilt problematiskt efter- som en relativt hög andel av barnen i förskoleåldern dessutom har ett annat modersmål än svenska. Under utredningens gång har det stått alltmer klart att det sanno- likt är de barn som behöver förskolan allra mest som deltar i dess verksamhet i minst omfattning. Tyvärr finns det mycket lite forsk- ning om varför vissa föräldrar väljer bort förskolan, men bland dessa är andelen med utländsk bakgrund hög. Det innebär att deras barn riskerar att ha sämre kunskaper i det svenska språket när de börjar skolan än jämnåriga klasskamrater som gått i förskola. 2020:94, se bilaga 2. Utredningens uppdrag och genomförande En viktig förklaring till varför barn inte deltar i förskolan fullt ut är sannolikt att kvinnor som invandrat till förvärvsarbetar i lägre utsträckning än genomsnittet. Detta förklarar dock inte varför många barn inte ens deltar i den allmänna, avgiftsfria förskola som erbjuds 3–5-åringar. som det är självklart att låta sina barn gå i den obligatoriska , så tycks en del föräldrar vara betydligt mer skeptiska till förskolan. Det är dock viktigt att understryka att det inte endast är familjer med utländsk bakgrund som väljer bort förskolan. Det finns också andra socioekonomiska faktorer som påverkar deltagandet. Exem- pelvis går barn till högutbildade föräldrar i förskola i högre utsträck- ning än barn till lågutbildade. som det blivit alltmer uppenbart hur viktig förskolan är för barns utveckling så står svensk förskola inför stora utmaningar. Andelen förskollärare sjunker och en mycket stor andel av barnskö- tarna har ingen eller mycket liten pedagogisk utbildning. Det inne- bär att kvaliteten i förskolan riskerar att sjunka. Om förskolan ska kunna spela samma viktiga roll för barns utveckling även framgent måste dessa utmaningar mötas. Barn har rätt till utbildning. Det slås fast i bl.a. FN:s barnkonven- tion och det är den viktigaste utgångspunkten för den här utredningen. Som vi kommer att visa i betänkandet är förskolan av fundamental betydelse för att det ska gå bra för barnen i . Att påbörja utan att behärska det svenska språket gör att barn ham- nar i en uppförsbacke i skolan. Att hitta nya vägar för att få fler barn att gå i förskolan är utredningens övergri- pande mål. Utredningens sekretariat påbörjade sitt arbete . En grupp bestående av sakkunniga och experter från , , , Kommuner och Regioner samt har varit knuten till utred- ningen och har under arbetets gång haft fem möten. Enligt utredningens direktiv ska utredaren inhämta synpunkter och erfarenheter från kommuner, enskilda huvudmän för förskolor samt ett antal utpekade myndigheter och organisationer. Utredningens uppdrag och genomförande har under arbetets gång haft kontakt med , , , Statens skolinspek- tion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Kommuner och Regioner, , , och . Utöver dessa har utredningen även träffat företrädare för förskollärarutbildningarna vid och samt företrädare för för svenska som andraspråk. Vidare har utredningen haft ett möte med , professor i pedagogik vid ling och ledarskap vid . Forskare har även närvarat vid mötena med och Nationellt centrum för svenska som andraspråk. Utredningen har i enlighet med direktiven även varit i kontakt med Sameskolstyrelsen, som dock avböjt medverkan. Under arbetets gång har utredningen även träffat ett flertal kom- munföreträdare för att diskutera frågor kopplade till barns deltag- ande i förskolan, förskolans arbete med barns språkutveckling samt förskolepersonalens utbildning och kompetensutveckling. Utred- ningen har haft enskilda möten med företrädare från , , , och kommuner. Vidare har utredningen deltagit vid ett möte med Kommuner och Regioners förskolenätverk. Under mötet inhämtade utredningen synpunkter från skol- eller verksamhetschefer med ansvar för förskolan i , , , , , , , , , , , , , , och kommuner.