sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — I dessa fall fungerar kötid mer som en försäkring mot skolvalets inneboende osäkerhet än som ett uttryck för skolspecifika preferenser. Den minskade osäkerhet som tidiga anmälningar innebär för vissa elever och vårdnadshavare motsvaras emellertid av en ökad osäkerhet kring framtida skolplaceringar för andra. Kötid som urvalsgrund bidrar till förutsägbarhet för ett fåtal familjer Det har framförts att kötid som urvalsgrund ökar förutsägbarheten i skolplaceringarna och därmed möjligheten för skolväljande familjer att med god framförhållning planera för framtiden.72 Detta stämmer visserligen för de familjer som står mycket långt fram i skolornas köer men det stämmer inte för flertalet familjer. Eftersom elever kan vara anmälda till många fristående skolor och även vara intresserade av kommunala skolor så står det inte klart vilka elever som kommer att erbjudas plats på en viss fristående skola förrän skolplacerings- processen är avslutad. Den förutsägbarhet som en köplats för med sig minskar också när många familjer tidigt anmäler intresse för olika skolor, vilket är en trolig konsekvens om ett allmänt och gemensamt skolval införs utan att en tidsspärr för när ansökan är möjlig att göra införs. En uppmärksammad konsekvens av kötid som urvalsgrund är att enbart barn födda tidigt i praktiken kan erbjudas plats på populära fristående skolor. För att undvika detta låter vissa fri- stående skolor inte längre faktisk kötid avgöra köordningen. I stället baseras denna som förflutit från exempelvis barnets födelsedag eller fyraårsdag tills dess att intresseanmälan inkommit. Det har även förekommit förslag om att begränsa anmälningstid- punkten till exempelvis innan skolstart.73 Detta leder emeller- tid till att ett stort antal barn kan få samma kötid varför platserna bland eleverna måste ut. Det är sannolikt att socioekonomiskt starka vårdnadshavare har särskilt god kunskap om när anmälan öppnar och den flexibilitet som krävs för att kunna skicka in anmälningar till fristående skolor. 72Skolverket (2017). 73Partistyrelsens förslag vid . Principer för placering, mottagande och urval sen är därför att denna typ av kötid som urval bidrar till ett socio- ekonomiskt skevt elevurval som det kommer att råda en betydande osäkerhet kring skolplaceringarna.74 I de fåtal fall då kötid använts bland kommunala skolor har det hänt att platserna fördelats efter den minut som anmälningarna inkommit efter att anmälan öppnats.75 Ur de enskilda huvudmännens perspektiv kan kötid som urvals- grund ha ett organisatoriskt värde då de i förväg kan få en indikation på intresset för skolan bland framtida årskullar. Denna indikation är emellertid svag då elever ofta är anmälda till många skolor varför det är oklart hur stort intresset i praktiken är bland dem som står i den enskilda skolans kö. Även utan köer vet också skolorna hur stort intresset varit under de närmast föregående åren, vilket tillsammans med demografiska framskrivningar ger skolorna prognosunderlag. Skolvalet utgår från och försöker ta hänsyn till de enskilda vård- nadshavarnas önskemål om skola. Vårdnadshavarnas önskemål antas då gälla skolor, oberoende av vilka andra elever som erbjuds plats där. I praktiken äger emellertid elevernas skolgång rum i en social kontext vilket också avspeglas i vårdnadshavarnas och elevernas pre- ferenser. Att byta skola innebär, inte minst för elever i socialt utsatta områden, att radikalt byta social kontext vilket inte sällan uppfattas som svårt.76 I linje med detta finner en analys av övergången till antagning vid gymnasieskolor att elever med utländsk bakgrund var mindre benägna att välja bort närområdets gymnasie- skolor än inhemska elever med motsvarande betyg.77 Det är också välkänt att vårdnadshavarnas önskemål ofta beror på vilka de andra eleverna på en skola är, vilket oftast beskrivs i termer av skolans socioekonomiska, etniska eller religiösa elevsammansätt- ning. Önskemålen om skola kan emellertid även bero på vilka skolor enskilda kamrater eller familjer i grannskapet placeras på.78 En möj- 74www.lararforbundet.se/bloggar/lararforbundets-utredarblogg/anmalningstid-inte- forenligt-med-skolvalsperioder. 75Skolväsendets överklagandenämnds beslut, diarienummer 2017:101. 76Bunar & Kallstenius (2007), Bunar (2010a). 77Söderström & Uusitalo (2010). 78Att tidigare skolkamrater är viktiga för vårdnadshavarnas rangordning av skolor visas av Ruijs & Oosterbeek (2019). Att attityder till skolor har en stark grannskapskomponent visas av (2014). Principer för placering, mottagande och urval lighet är därför att i viss utsträckning ta hänsyn till sådana aspekter genom att låta vårdnadshavare göra kamratval där de ömsesidigt anger vilka kamrater de vill att eleverna skolplaceras tillsammans med. Eftersom skolvalet ger uttryck för renodlat individuella över- väganden är det svårt att i placeringen ta hänsyn till överväganden som i grunden är sociala eller kollektiva. Denna svårighet avspeglas också i den teoretiska skolvalsforskningen där olika elever ur skolans synvinkel vanligen betraktas som substitut som ersätter varandra enligt en given prioritetsordning. Om hänsyn ska tas till att två eller flera elever gärna vill gå på samma skola så måste skolan i stället betrakta dem som komplement: skolan måste med andra ord välja att ge plats åt antingen båda eller ingen av eleverna som önskar gå tillsammans. Därmed kan inte skolorna ha en strikt prioritetsord- ning för varje enskild elev (där slumpen kan vara en del av skolans prioritet om så krävs för att skilja elever som i övrigt ses som lika- prioriterade). Implikationerna av att låta skolor prioritera elever utifrån vård- nadshavarnas parvisa önskemål om kamrater (eller önskemål om mindre kamratgrupper) är inte helt teoretiskt utredda men det gör placeringsprocessen betydligt mer komplicerad.79 Möjligheten till kamratval öppnar också upp för strategiskt beteende, det vill säga att vårdnadshavarna inte uppger sanna preferenser över kamrater och skolor. I stället kan de ha incitament att överväga vilka kamrater de ska para ihop sin ansökan med för att på så sätt maximera sanno- likheten att tas in på en viss skola. Detta är starka argument mot kamratval men syftar skolval till att i möjligaste mån ta hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål. Att då bortse från vad som förefaller vara viktiga aspekter i dessa önskemål och styra önskemålen i en helt individualistisk riktning är inte heller tillfredsställande. Om kamratval ska vara en möjlighet så måste skolornas priori- tetsordning ta hänsyn till att de kamratväljande eleverna kan ha olika prioritet. För att minska risken för strategiska överväganden bör denna sannolikt baseras på den av eleverna som har svagast prioritet på de skolor som söks gemensamt. Det ska också anföras att skolor för tvillingar tar hänsyn liknande de som skulle gälla för kamratval. Dessa fall är emellertid få, de strategiska incitamenten är i princip frånvarande och tvillingar har i allmänhet samma prioritets- ordning varför en del problem med kamratval undviks. 79Teoretiska försök att utreda frågan görs av Echenique & Yenmez (2007) samt Pychia (2012). Principer för placering, mottagande och urval Hur kamratbaserade val i bred skala skulle påverka den sociala skolsegregationen är svårt att överblicka men då kamrater vanligen tillhör samma sociala grupp kan en sådan möjlighet bidra till ökad social segregation. Å andra sidan kan möjligheten till kamratval inne- bära en trygghet som får elever att tillsammans med en eller ett par kamrater våga lämna sin sociala kontext. Utredningen har inte funnit några utvärderingar av kamratval och förutom fallet med tvillingar förefaller kamratval att vara sällsynt förekommande. Däremot finns en parallell i de algoritmer som används för att para ihop blivande amerikanska AT-läkare med sjukhus. Ansökningar om görs inte sällan av par som söker en gemensam placering. Forskningen finner att det givet vissa förutsättningar kan finnas möjlighet till stabila matchningar om kamratvalet inskränks till par. Förutsättningar som måste vara uppfyllda är emellertid kraftigt begränsande. Till exempel krävs att det är ganska få par som söker och att deras preferenser är begränsade till ett fåtal av alla möjliga skolor.80 Att säkerställa att dessa villkor är uppfyllda i skolvalssammanhang låter sig svårligen göras. Avståndet mellan hem och skola är viktig för skolväljande familjer. ökar toleransen för ett längre avstånd till skolan när ele- verna blir äldre vilket innebär att möjligheten att bryta segregations- mönster som beror på boendesegregation på mellan- eller högstadiet är större än på lågstadiet och i förskoleklass. Detta avspeglas också i skolornas historiska organisation där eleverna från olika skolor i lägre årskurser sammanstrålade på en gemensam skola i högre års- kurser. Dylika så kallade skolspår förekommer men för att de ska vara förenliga med skollagens närhetsgaranti får inte andra elevers berättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsido- sättas, dvs. kommunala skolor kan inte ge förtur till elever baserat endast på kriteriet vilken skola de tidigare gått på, utan att kunna garantera elever en skolplacering vid en skolenhet nära hem- met.81 I normalfallet utlöser i stället övergången från en 80Roth & Peranson (1999), Kojima, Pathak & , (2013. 81Umeå kommun använder så kallade ”utbildningsspår” för att möjliggöra kontinuitet i skol- gången för elever på låg- och mellanstadium. /umeakommun/utbildningochbarnomsorg/grundskola/utbildningsspar.4.6856 729316a4c558ff082f9.html. Principer för placering, mottagande och urval skola vars verksamhet upphör efter låg- eller mellanstadium ett skol- val där elever likabehandlas. Detta minskar möjligheten att hålla sam- man elevgrupper från tidigare årskurser. Att välja skola har tydliga sociala aspekter vilket bland annat av- speglas i önskan att välja samma skola som kamrater, antingen från närområdet eller från tidigare skolgång. Som diskuterats i före- gående avsnitt är det emellertid tekniskt svårt att inom ramen för ett individualiserat skolval hantera denna typ av gruppbaserade prefe- renser som skolornas prioritetsordningar respekteras. Att allt fler skolor organiseras som sammanhållna F-9-skolor kan tro- ligen delvis hänföras till svårigheten att förena vårdnadshavarnas gruppbaserade preferenser med skolvalet, även om det också finns andra organisatoriska skäl bakom utvecklingen.82 Genom att skapa sammanhålla F-9-skolor ökar förutsägbarheten i skolplaceringarna då den osäkerhet som ett skolval innebär undviks. Sammanhållna F-9-skolor innebär emellertid att den närhet som behövs för att säkerställa närheten till hemmet i de lägre årskurserna får ett genom- slag även i högre årskurser. Forskningen visar också att skolsegrega- tionen ökar när skolorna drivs med ett fåtal parallellklasser snarare än ett flertal.83 Sammanhållna F-9-skolor med ett fåtal parallell- klasser kan också göra det svårt att bemanna skolor med rätt kom- petens i högre årskurser där lärare generellt är behöriga i färre ämnen än lärare i lägre årskurser. Detta kan potentiellt medföra kvalitets- problem och en svensk studie finner också att övergången till 1–9- skolor orsakade vissa bemanningsproblem. Däremot verkar över- gången inte att ha påverkat elevernas skolresultat.84 I princip kan därför skolspår minska boendesegregationens inver- kan på skolsegregationen i högre årskurser som kvalitén på undervisningen gagnas. Skolspår ger också förutsägbarhet i skol- placeringarna och möjliggör bibehållna sociala band mellan eleverna även i ett skolvalssystem. Huruvida skolspår i praktiken får gynn- samma konsekvenser för skolsegregationen beror emellertid på hur de används och vilka skolor som binds samman. Skolspår kan exem- pelvis utnyttjas för att säkerställa ett för de ingående skolorna sär- skilt attraktivt elevurval som andra elevgrupper stängs ute och får hanteras av övriga skolor. Att bindas samman med en populär 82Böhlmark & (2017). 83Malmberg & (2019). 84Böhlmark & (2017). Principer för placering, mottagande och urval skola i de högre årskurserna kan också ses som en stor fördel för en skola i de lägre årskurserna, vilket innebär både risker och möjlig- heter. Risken består i att kopplingen gör en låg- eller mellanstadie- skola populär trots att utbildningen inte är av särskilt hög kvalitet. är en skolas popularitet intimt förknippad med dess elev- underlag vilket innebär att ett dylikt skolspår kan öka attraktions- kraften hos en skola med sociala utmaningar.85 Konceptuellt kan därför skolspår minska segregationen även i lägre årskurser. Sammanfattningsvis är alltså skolspår förenade med både möjlig- heter och risker ur både segregations- och kvalitetsperspektiv. Vilka konsekvenser en sådan urvalsgrund får beror på den exakta utform- ningen och vilka skolor som binds samman i dylika kedjor. Verksamhetsmässiga samband är en tillåten urvalsgrund för fri- stående skolor. Verksamhetsmässiga samband gäller vanligen mellan en fristående förskola och skola men kan även gälla mellan skol- enheter med olika stadier. Verksamhetsmässiga samband föreligger när till exempel en fristående förskola och skola samutnyttjar perso- nal och/eller lokaler (organisatoriskt samband) eller när det finns pedagogiskt samband av exempelvis Waldorf- och Montessorityp.86 Urvalsgrunden innebär att barn vid t.ex. en viss förskola garanteras plats i en fristående skolas förskoleklass. Det kan också vara elever som går sista årskursen vid en skola som garanteras en plats vid en annan av huvudmannens skolor som har fortsatta årskurser. Urvals- grunden påminner om skolspår i och med att den ger förtur till elever beroende på vilken skola eller förskola de tidigare gått på. Urvalsgrunden förefaller vanlig och enligt en undersökning används verksamhetsmässigt samband mellan förskola och skola bland 28 pro- cent av de fristående skolor som gör intag i förskoleklass.87 Utredningen kan konstatera att förtur med hänvisning till verk- samhetsmässiga samband även förekommer när dessa samband i 85Ett exempel på detta är en regel som gjorde det lättare för elever från relativt lågpresterande gymnasieskolor att antas till universiteten i . En del elever valde då mer socialt utsatta gymnasieskolor än de annars hade gjort. Cullen, Long& Reback (2013). 86Skolinspektionen (2015). 87Lärarförbundet (2020). ”Då undersökningen gjorts på skolor som slutar med årskurs 9 finns det en viss osäkerhet i siffran, bland skolor som har sin sista årskurs tidigare kan andelen vara högre eller lägre”. Principer för placering, mottagande och urval praktiken ter sig svaga. Till exempel ges förtur grundat på ett organi- satoriskt samband i vissa fall till sökande från fristående förskolor lokaliserade i skilda orter, som det varken föreligger några uppenbara pedagogiska eller organisatoriska samband annat än att verksamheterna har samma huvudman. Verksamhetsmässiga samband mellan förskola och skola Verksamhetsmässiga samband mellan förskola och skola innebär att förtur till en obligatorisk skolform ges på grundval av deltagande i en icke-obligatorisk skolform. En sådan ordning innebär att placer- ingsreglerna för förskolor i praktiken blir styrande även för skol- placeringarna. Förtur till en viss skola baserat på verksamhetsmässigt samband med en förskola innebär därmed att skolplaceringar i prak- tiken avgörs innan skolstart, vilket kan ifrågasättas på samma sätt som förtur baserad på kötid. Familjers förhållanden ändras också mellan förskole- och skolstart varför det inte kan förutsättas att behovet av en viss skolplats har en stark koppling till elevens för- skoleplacering. Det finns ett värde för vårdnadshavarna i den trygghet och förut- sägbarhet som möjligheten till förtur innebär. Att kunna påbörja skol- gången i en välbekant miljö tillsammans med sina förskolekamrater kan också ha ett värde. Dessa tydliga fördelar måste emellertid vägas mot dels andra vårdnadshavares berättigade önskemål om en viss skolplacering, dels det faktum att denna rätt inte gäller för barn i kommunala skolor. Att ge förtur till attraktiva fristående skolor på grundval av att eleven gått på en viss förskola kan därför te sig tvek- samt ur rättvisesynpunkt. Det faktum att vårdnadshavarna har valt en viss pedagogisk inrikt- ning i förskolan eller skolan kan tyda på att de har en stark preferens för denna inriktning, vilket det kan finnas skäl att beakta. Dylika pre- ferenser kan också utvecklas när barn och vårdnadshavare exponeras för en viss pedagogik. Preferenser för viss pedagogik kan emellertid också utvecklas under barnens förskoletid eller skoltid: flertalet vård- nadshavare har sannolikt inte utvecklad kunskap om barnets peda- Principer för placering, mottagande och urval gogiska behov innan barnen nått förskoleålder. Önskemålen om en viss pedagogisk form kan därför vara mycket starka även hos dem som valt – eller placerats på – en förskola eller skola med en annan pedagogisk inriktning. Förtur baserat på förskoleplacering kan även ha ett särskilt värde för vårdnadshavare och elever för vilka tillhörigheten till en viss grupp är särskilt viktig av kulturella skäl.88 kan hänsyn till dylika skäl under vissa omständighet ses som särskilt problematiska ur segregationssynpunkt eftersom de ökar möjligheterna för en själv- vald segregation. Det finns alltså ett genuint dilemma mellan att via förtur säkerställa vårdnadshavarnas önskemål om en sammanhållen kulturell inriktning på barnens förskola och skola och ambitionen om minskad segregation. Delvis relaterat är förtur baserat på förskoleplacering i fall där vårdnadshavarna själva är aktivt involverade i själva verksamheten, exempelvis i ett föräldrakooperativ eller som medlemmar i en eko- nomisk förening som driver både förskola och skola. Det kan då te sig rimligt att förtur mellan verksamhetens olika grenar ges till de deltagande familjerna. innebär detta att förtur kan komma att ges till de barn vars vårdnadshavare har tidsmässiga eller ekono- miska resurser att bidra med till den förskola som via ett verksam- hetsmässigt samband är knuten till en attraktiv skola. Ur segregationssynpunkt gäller i övrigt likartade risker och möj- ligheter med urvalsgrunden verksamhetsmässigt samband som för skolspår. Detta gäller särskilt verksamhetsmässigt samband mellan förskola – skola. Eftersom den geografiska närheten mellan hem och förskola i allmänhet är större än mellan hem och skola riskerar emeller- tid boendesegregationen att få ökat genomslag i skolåldern när förtur ges till barn på vissa förskolor. Risken med urvalsgrunden är att den, utan större hänsyn till hur det påverkar andra skolor eller segrega- tionen i stort, också kan användas för att knyta samman fristående förskolor och skolor med särskilt attraktiva elevunderlag. Att knyta en förskola till en attraktiv skola kan också öka förskolans popula- ritet även om den inte håller god kvalitet. Den trygghet som verk- samhetsmässigt samband mellan en förskola och en viss skola inne- bär kan därmed cementera den segregation som finns i förskolan. 88Förtur till barn från förskola ges bland annat vid judiska, katolska, frikyrkliga och muslimska friskolor. Dessa är ibland tydligt verksamhetsintegrerade medan förskolorna ibland är spridda på olika platser. Principer för placering, mottagande och urval Organisatoriskt samband mellan olika skolenheter Vad gäller verksamhetsmässiga samband mellan olika fristående skol- enheter gäller delvis liknande överväganden som mellan förskola och skola. Det kan finnas utbildningsmässiga värden i att via förtur säkerställa att en elev kan fortsätta sin skolgång på en viss skola. Det förekommer att fristående skolor med nära verksamhetsmässiga samband mellan årskurser är förlagda på olika platser. I dessa fall kan förtur baserat på verksamhetsnära samband vara befogat av liknande skäl som tidigare diskuterade skolspår kan vara det. Det finns dock en problematik med att skolplatser vid en attraktiv skola utestänger andra elever på grund av att platserna i förhand fördelats till elever som tidigare gått vid en annan skola. Det bör här noteras att även om verksamhetsnära samband ofta är uppenbara så kan det i praktiken vara svårt att fastslå om sam- banden mellan olika skolenheter verkligen är tillräckligt starka för att motivera förtur. Som diskuterats ovan har utredningen funnit exempel där de verksamhetsnära sambanden förefaller svaga men efter- som fristående skolors placeringar inte kan överklagas har någon praxis inte vuxit fram som avgör i vilka sammanhang verksamhets- mässigt samband föreligger och inte. Precis som för skolspår är det konceptuellt möjligt att urvalsgrun- den kan användas för att integrera olika elevgrupper med varandra. När skolor fattar beslut om urvalsgrunder oberoende av varandra så kan emellertid incitamenten att etablera verksamhetsnära samband vars huvudsyfte är att säkerställa ett särskilt attraktivt elevunderlag vara mycket starka.89 Det mest rättframma sättet att inom ramen för ett skolvalssystem påverka skolornas elevsammansättning är att använda kvoter. Inter- nationellt används också kvoter i olika skolsystem även om utform- ningen skiljer sig beroende på lokala förhållanden och vilka juridiska förutsättningar som finns för att använda dem. I har det till exempel i vissa skoldistrikt förekommit kvoter syftande till att minska segregationen mellan etniska grupper. Efter att sådana kvoter visat 89För en diskussion om detta ur holländsk kontext, se Ladd Fiske & Ruijs, (2011). Principer för placering, mottagande och urval sig stå i strid med diskrimineringslagstiftning har de ersatts av kvoter baserade på socioekonomiska kriterier.90 I används frivilliga kvoter som möjliggör för fristående skolor att göra avsteg från sina vanliga urvalsgrunder till förmån för nyanlända elever för av skolans totala platser. Möjlighet till dessa kvoter infördes i samband med den stora flyktingvågen 2015. Eftersom begreppet nyanländ i skollagen tar sikte på elevens migrationsbakgrund snarare än elevens etnicitet räknas även hemvändande utlandssvenskar till gruppen nyanlända i detta sammanhang. Kvoter syftande till att ge företräde till en viss grupp (ofta en minoritetsgrupp) kan i princip utformas som hårda eller mjuka. Hårda kvoter innebär att skolorna ska fylla kvoten med den grupp kvoten tillhör och om det inte finns tillräckligt många sökande inom kvotgruppen så måste platserna lämnas tomma. Som diskuterats utförligt i den teoretiska skolvalslitteraturen kan emellertid hårda kvoter missgynna också de elever som är tänkta att gynnas av dem.91 Att (majoritets)gruppen som inte primärt är tänkt att gynnas för- lorar på denna typ av kvoter är inte förvånande; de stängs ute från en skola som de föredrar trots att den har lediga platser. Detta innebär emellertid även att konkurrensen om platserna på andra skolor ökar, vilket då kan missgynna (minoritets)gruppen som kvoterna är tänkta att gynna. Forskningen visar också att detta inte är ett ovanligt scenario utan att en betydande andel av eleverna ofta missgynnas i meningen att de placeras på en lägre rankad skola än de gjort utan kvoterna.92 När det gäller kvoter som syftar till att minska segrega- tion är det dock inte uppenbart vad som avses med gynnade respek- tive missgynnade grupper. Skolpreferenser följer ofta etniska och socioekonomiska linjer och att exempelvis socioekonomiskt svaga elever stängs ute från en skola de hellre vill gå på kan därför vara helt i överensstämmelse med en strategi för minskad segregation. Som alternativ till hårda kvoter lyfter forskningen i stället så kal- lade mjuka kvoter. Dessa bygger på att en grupp har företräde till ett visst antal platser på skolorna men om det inte finns tillräckligt antal sökande från gruppen för att fylla dessa så kan de tilldelas andra elever.93 90Se till exempel (2019). 91Kojima (2012). 92Hafalir, Yenmez & Yildirim (2013). Principer för placering, mottagande och urval