sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Utredningen instämmer i att detta kan vara en risk om det inte hanteras på ett adekvat sätt. Det är av särskilt vikt när det gäller inlämningsuppgifter som utgör betygsunderlag. Utredningen vill vidare betona vikten av att elever, med stigande ålder och med stöd från skolan, ges ansvar och förutsättningar för att utveckla förmåga att planera, genomföra och ta ansvar för sina studier på bästa sätt. vill vi betona att det är av stor vikt att eleverna tar sitt ansvar för skolarbetet, bland annat när det gäller att förbereda sig och att genomföra prov och inlämningsuppgifter inom tidsatta ramar. Det bör även pågå ett samtal mellan lärare och elever om att syftet med att förbereda sig och genomföra prov och inläm- ningsuppgifter inom tidsatta ramar är av vikt för elevernas möjlig- heter att lyckas med framtida studier och arbetsliv. I detta kapitel redovisar utredningen förslag gällande ikraftträdande och övergångsbestämmelser som behöver införas. Vi redovisar även förslag gällande genomförande och implementering. 15.1.1Införandet bör vara så samlat som möjligt Utredningens förslag: Förslaget om kompensatorisk betygssätt- ning ska träda i kraft och tillämpas i , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxen- utbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gym- nasial nivå1 samt för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Förslaget medför att begreppet betygskriterier ska ersätta begreppet kunskapskrav, där betyg sätts i dessa skolformer, och för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år samt även för vuxenutbildning på grundläggande nivå, som särskild utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare.2 1Från ingår särskild utbildning för vuxna (särvux) i skolformen vuxen- utbildning (komvux) med benämningen ”komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå” respektive ”komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå”. 2019/20:105, bet. 2019/20: UbU22, rskr. 2019/20:300. 2En förenklad betygsskala ska införas från i komvux på grundläggande nivå, som särskild utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare. Betygsskalan ska bestå av betyget Godkänt och betyget Icke-godkänt. 2019/20:105, bet. 2019/20: UbU22, rskr. 2019/20:300. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande För årskurser och skolformer där betyg inte sätts ska be- greppet kriterier för bedömning ersätta begreppen kunskapskrav och kravnivåer. Förslaget avser årskurs 1 och 3 i och sameskolan, årskurs 1 och 4 i specialskolan, årskurs 3 i grundsär- skolan samt för ämnesområden i grundsärskolan och gymnasie- särskolan. Förslaget om betyget Fx ska träda i kraft och tillämpas i , special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan och vuxenutbild- ning på gymnasial nivå samt för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Kravet om att läraren vid betygssättning ska ”utnyttja all till- gänglig information om elevens kunskaper”, som framgår av läroplanerna för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxen- utbildningen, ska tas bort. En omformulering som förtydligar att läraren ska göra en ”allsidig bedömning av elevens kunskaper”, ska införas. Läroplanerna i sin nya lydelse ska träda i kraft och börja tillämpas . Förslaget om ämnesbetyg ska träda i kraft och tillämpas på utbildning som påbörjas efter i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå. För vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år ska ämnes- betyg tillämpas på utbildning som påbörjas efter . Förslaget om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförar- kompetens ska träda i kraft . Våra förslag syftar till att främja elevers kunskapsutveckling och att betygen bättre ska motsvara elevernas kunskaper. Förslagen för- stärker varandra och bör därför införas så samlat som möjligt för att ge eleverna de bästa förutsättningarna för utveckling och lärande. måste skolhuvudmän, rektorer och lärare få goda förut- sättningar att planera och organisera för de olika förändringarna. Utredningen har därför fått göra flera avvägningar för att komma fram till ett införande som både främjar elevernas lärande och sam- Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande tidigt möjliggör för framförhållning och planering av verksam- heterna. I våra överväganden har vi också beaktat när förslagen ska införas i förhållande till vilken skolform som avses. Olika alternativ till införande Utredningen anser att det är av stor vikt att förslaget om kompen- satorisk betygssättning införs eftersom regleringen av den nuvarande betygsskalan har varit kritiserad och upplevts som orättvis av både elever och lärare. Utredningen föreslår därför in- förande från . Införandet medför inte omfattande imple- menteringsinsatser, likt implementeringen för ämnesbetyg, efter- som förslaget inte berör grunderna i betygssystemet och inte heller grunderna för bedömning eller betygssättning. Förslaget avser enbart att en kompensatorisk princip ska tillämpas vid betygssätt- ningen samt att begreppet betygskriterier ersätter begreppet kun- skapskrav. Detsamma gäller för betyget Fx som bidrar till att synlig- göra elevers kunskapsnivå och kunskapsutveckling även om eleven får ett underkänt betyg. Vi anser att inte heller införande av bety- get Fx innebär omfattande eller mer långsiktiga implementerings- insatser. Som framgår nedan av 15.3 kommer att få i uppdrag att genomföra adekvata implementeringsinsatser för dessa förslag. Förslaget om ändring i läroplanerna, där formuleringen om all tillgänglig information tas bort, innebär ett förtydligande och en omformulering i läroplanernas riktlinjer om bedömning och betygs- sättning. Utredningen bedömer att ändringen medför ringa imple- menteringsinsatser. Utredningen har övervägt att avvakta med införandet av kompen- satorisk betygssättning för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan så att det sker samlat med införandet av ämnesbetyg från . Det vore dock olyckligt att införa kompensatorisk betygssättning och betyget Fx i den obligatoriska skolan innan samma förslag införs i gymnasieskolan. I så fall skulle de elever som lämnar den obligatoriska skolan , och som har fått betyg enligt en kompensatorisk princip och med ytterligare ett underkänt betyg, börja i en gymnasieskola som fortfarande tillämpar de gamla bestäm- Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande melserna i form av kunskapskrav enligt en icke kompensatorisk princip och endast ett underkänt betyg. Utredningen vill ändå framföra att ett alternativ skulle vara att införa ämnesbetyg, kompensatorisk betygssättning och betyget Fx samlat för elever som påbörjar sin gymnasieutbildning efter . Det skulle dock innebära att elever som påbörjar den kurs- utformade gymnasieskolan och gymnasiesärskolan höstterminerna 2022 och 2023 och som skulle kunnat få betyg enligt en kompensa- torisk princip, inte får fördelen av förslaget. Det bör i så fall över- vägas att elever i , grundsärskolan (berörs inte av betyget Fx), specialskolan och sameskolan får ta del av införandet av kompen- satorisk betygssättning och Fx först . Det skulle innebära att en årskull elever i den obligatoriska skolan går miste om den kompensatoriska betygssättningen jämfört med om införandet sker . Alla elever ska så snabbt som möjligt få ta del av insatser som gynnar dem För att alla elever, oavsett skolform, ska kunna ta del av förslag som syftar till att främja deras kunskapsutveckling och även få betyg som bättre motsvarar deras kunskaper anser utredningen att kompensa- torisk betygssättning och betyget Fx ska införas i samtliga skolformer . Vidare ändras läroplanerna så att formuleringen tas bort om att läraren vid betygssättningen ska ”utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper” och förtydligandet införs om att läraren ska göra en ”allsidig bedömning av elevens kunskaper”. Det innebär att dessa förslag införs samlat och att även kan genomföra en samlad implementering. Vi ser dock att införandet av ämnesbetyg i gymnasieskolan, gym- nasiesärskolan och inom kommunernas vuxenutbildning på gym- nasial nivå kräver mer framförhållning för att ge goda planerings- förutsättningar för huvudmän, rektorer och lärare. Det krävs även tid för översynen av ämnen och ämnesområden (se nedan). Vi anser därför att ämnesbetyg ska införas från . Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande Kompensatorisk betygssättning och betyget Fx införs i alla skolformer Utredningen föreslår att kompensatorisk betygssättning ska införas från i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå samt för vidareutbildning i form av ett fjärde tek- niskt år. Som en följd av förslaget om kompensatorisk betygssättning föreslår vi även att begreppet betygskriterier ersätter begreppet kun- skapskrav. En förenklad betygsskala med enbart två betygssteg (betygen Godkänt och Icke godkänt) ska införas från för vuxenutbildning på grundläggande nivå, som särskild utbildning på grundläggande nivå och i svenska för invandrare. För att begreppsapparaten för bedömning och betygssättning ska vara enhetlig föreslår vi att betygskriterier ersätter kunskapskrav även för dessa verksamheter. En konsekvens inom den gymnasiala nivån (samt för fjärde tek- niskt år) av att förslagen om kompensatorisk betygssättning och betyget Fx införs från är att det blir två förändringar när förslaget om ämnesbetyg införs (se nedan). Som nämnts ovan anser vi att både kompensatorisk betygs- sättning och betyget Fx är förslag som gynnar eleverna och därför inte bör vänta . En annan konsekvens av att förslaget om kompensatorisk betygssättning införs är att inför det kommer att behöva göra justeringar av ämnes- planerna. Justeringarna är visserligen av mer administrativ karaktär (begreppet betygskriterier ska ersätta begreppet kunskapskrav och upplysningsbestämmelsen om B och D som finns i varje ämnesplan behöver tas bort eller ändras eftersom regleringen kommer att ändras) men ämnesplanerna är många till antalet vilket leder till ett omfattande arbete. kommer sedan i samband med ämnes- översynen och inför införandet av ämnesbetyg att behöva arbeta om samtliga ämnesplaner. Det innebär två förändringar av ämnes- planerna för . Vi är medvetna om att detta blir ett merarbete för , som vi anser att för- delarna för eleverna inom den gymnasiala nivån överväger denna nackdel. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande Förslaget om betyget Fx ska införas som kompensa- torisk betygssättning införs, det vill säga från i grund- skolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå samt för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Utredningen har bedömt att övergångs- bestämmelser inte behövs för de elever som går ut den obligatoriska skolan innan Fx införs och som av olika anledningar tar studieuppehåll och sedan söker till gymnasieskolan i konkurrens med sökande som har betyg där Fx kan ingå. Eftersom Fx motsvarar 5 poäng i merit- värde skulle det kunna innebära olikvärdiga förutsättningar i samband med fördelningen av platser till en utbildning. Utredningen konsta- terar dock att den stora majoriteten av elever påbörjar sina studier direkt efter den obligatoriska skolan, antingen på nationella program eller på introduktionsprogram i gymnasieskolan. Det är svårt att uppskatta hur mycket betyget Fx kommer att betyda i urvalet men det krävs generellt höga meritvärden till utbildningar där det är stor konkurrens. Utredningen bedömer att betygsvärdet för Fx i några ämnen inte bör bli särskilt kännbart vid urval. Förslaget som innebär att kravet om att läraren vid betygssättning ska ”utnyttja all tillgänglig information om elevens kunskaper” ska tas bort och formuleringen i riktlinjen om bedömning och betygs- sättning om att läraren ska göra en ”allsidig bedömning av elevens kunskaper” ska införas från . Förslaget gäller läro- planerna för , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen. Som nämnts tidigare handlar detta utöver att kravet på ”all tillgänglig information” tas bort snarare om en omformulering i läroplanerna än nya bestämmelser. Utredningen föreslår att ämnesbetyg införs för utbildning som påbörjas efter för elever som påbörjar sina studier i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå. Vi anser att det behöver ges tid för att förbereda införandet av ämnesbetyg, både för och för skolhuvudmännen. Att införa ämnesbetyg är en lång process med många olika steg. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande kräver att ges i uppdrag av regeringen att göra en översyn av ämnenas konstruktion och innehåll och utifrån utredningens för- slag till modell för ämnesbetyg ta fram nya ämnesplaner (se av- snitt 11.1.2). Själva processen med översynen av ämnen och ämnes- planer kommer uppskattningsvis att ta 1–1,. Innan själva uppdra- get kan ges till har dessutom detta betänkande remitterats och en proposition ska ha beslutats i . För att tidsplanen om införande ska kunna genomföras innebär det att bör få ett förberedande uppdrag innevarande år (2020). behöver besluta om nya ämnesplaner för de nationella programmen för att det ska finnas tillräckligt med tid för skolor att ansöka om särskilda varianter och riksrekryterande utbildningar. Det behöver också finnas tid för tillståndsprövning av fristående gymnasieskolor i det fall regeringen bedömer att för- ändringar av inriktningar och program även bör ingå i uppdrag. Utredningen lämnar dock inga förslag på förändringar av inriktningar eller program. Vidare behöver tid för att förbereda och genomföra omfattande implementeringsinsatser. Skolhuvudmännen, rektorerna och lärarna behöver i sin tur tid till att planera för och vid behov organisera sin verksamhet så att den är anpassad till en ämnes- utformad gymnasial utbildning med ämnesbetyg. Förslaget om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompe- tens, där kurs ersätts med ämne, ska träda i kraft . Det ger de myndigheter som ska samråda i frågan tid för detta innan lagen ska börja tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 15.1.2Författningsändringar – det behövs två olika lagar om ändring i skollagen Förslagen i denna utredning innebär i några fall att flera ändringar behöver göras i samma paragraf i skollagen och att dessa ändringar behöver börja tillämpas . Utredningen föreslår därför att ändringarna genomförs genom två olika lagar om ändring i skollagen, en lag som träder i kraft (se avsnitt 1.1) och en lag som träder i kraft (se avsnitt 1.2). Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande Även på förordningsnivå behövs två olika förordningar om änd- ring för gymnasieförordningen (avsnitt 1.5 och 1.6), högskoleför- ordningen (avsnitt 1.7 och 1.8), förordningen om läroplan för gym- nasieskolan (avsnitt 1.13 och 1.14) och förordningen om läroplan för gymnasiesärskolan (avsnitt 1.15 och 1.16). Förutom ovan nämnda förordningar görs konsekvensändringar i skolförordningen och i läroplanerna för , grundsär- skolan, specialskolan och sameskolan. Motsvarande förordningar för vuxenutbildningen kommer också att behöva ändras. Andra förordningar som behöver ändras som konsekvens av utredningens förslag och som vi inte presenterar förslag för listas i avsnitt 18.4. 15.2.1Elever ska slutföra sin utbildning inom samma system men det ska finnas flexibilitet mellan systemen Utredningens förslag: De elever som påbörjat sin utbildning innan ska ha rätt att fullfölja sin utbildning enligt äldre bestämmelser på ett nationellt program i gymnasieskolan, på introduktionsprogram i gymnasieskolan, på program i gym- nasiesärskolan samt inom vuxenutbildning på gym- nasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbild- ning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock meddela föreskrifter om att dessa elever, efter att de påbörjat sin utbildning, ska fullfölja utbildningen enligt de ämnesplaner som gäller i den ämnes- utformade gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan. En gymnasieexamen och en gymnasieingenjörsexamen får ut- över betyg i ämnen innehålla kursbetyg enligt äldre bestämmel- ser. Det ska även gälla gymnasiesärskolebevis, gymnasieintyg och studieintyg. Det ska införas en övergångsbestämmelse där får meddela föreskrifter om vilka kurser enligt de ämnesplaner som tillämpades före som motsvaras av ämnen och nivåer enligt de ämnesplaner som tillämpas efter . Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande Utredningen föreslår också en övergångsbestämmelse för an- sökan om att en utbildning ska godkännas som särskild variant, om att en utbildning ska vara riksrekryterande eller om att få en avvikelse i form av så kallade riksrekryterande utbildning. Ansökan ska få göras något senare (i stället för ) inför den termin ämnesbetyg införs så att de nya ämnesplanerna är kända när huvudmännen ska utforma sina ansökningar. Elever ska kunna påbörja och slutföra sin utbildning i samma system En följd av införandet av ämnesbetyg är att det kommer att finnas dubbla system inom den gymnasiala ut- bildningen, vilket framför allt får vissa konsekvenser för skolhuvud- männen (se vidare kapitel 16). Vid införande av förändringar i skolan går det inte alltid att undvika att nya system pågår parallellt med tidigare system och det handlar oftast om en övergångsperiod om ett fåtal år. För att elever i möjligaste mån inte ska genomföra sin utbild- ning i två system föreslår utredningen att de elever som läs- /25 redan går i den kursutformade gymnasieskolan med kursbetyg också ska slutföra sin utbildning inom det kursutformade systemet. Vuxenutbildningen är en mer flexibel skolform som utgår ifrån individens behov och förutsättningar och det medför naturligt att det finns parallella system inom denna skolform. Detta innebär att äldre föreskrifter fortsatt ska gälla för elever som före påbörjat sin utbildning på ett nationellt pro- gram i gymnasieskolan, på introduktionsprogram i gymnasieskolan, på program i gymnasiesärskolan samt inom vuxenutbild- ning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får dock meddela föreskrifter om att dessa elever efter att de påbörjat sin utbildning ska fullfölja utbild- ningen i de ämnesplaner som gäller i den ämnesutformade gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande ”Blandbetyg” ska vara möjligt Enligt utredningen bör det inte innebära svårigheter för en elev att gå över från det kursutformade till det ämnesutformade systemet. Övergången från kursbetyg till ämnesbetyg behöver inte innebära en lika skarp övergång som när till exempel den nya gymnasieskolan Gy 11 infördes. Medan ”blandbetyg” ansågs problematiskt efter Gy 11, ser utredningen att det är möjligt att efter ha både kursbetyg och ämnesbetyg, bland annat eftersom betygen är satta utifrån samma betygsskala. Beräkningen av meritvärdet vid tillträde till högskolan kommer inte heller att förändras eftersom betyget Fx inte kommer att ge poäng på den gymnasiala nivån. Möjligheten att blanda kurs- och ämnesbetyg i en examen ger också långsiktiga möjligheter för personer med kursbetyg att slut- föra eller komplettera sin utbildning utan särskilda tidsfrister. Ut- redningen har inte föreslagit förändringar i bärande delar av den nuvarande kursutformade gymnasieskolan som utredningen konsta- terat fungerar väl, till exempel kraven för gymnasieexamen, gymnasie- poängen och betygsskalan vad gäller de godkända betygen. Vi före- slår därför att en gymnasieexamen och en gymnasieingenjörsexamen ska kunna innehålla både kursbetyg och ämnesbetyg. Det ska även gälla för gymnasiesärskolebevis, gymnasieintyg och studieintyg. Exa- mensbeviset får dock inte innehålla både ämnen och kurser som enligt ”motsvarandelista” motsvarar varandra. Om möjligt bör de nya ämnena och nivåerna kunna motsvara kurser För att underlätta övergången från kursbetyg till ämnesbetyg före- slår utredningen en övergångsbestämmelse i gymnasieförordningen enligt vilken får meddela motsvarandelistor. Dessa med- delas i form av föreskrifter om vilka kurser enligt de ämnesplaner som tillämpades före som motsvaras av ämnen och nivåer enligt de ämnesplaner som tillämpas efter . Utredningen menar att en elev som har betyg från en kurs ska kunna fortsätta läsa ämnen utan att behöva börja om från början. Det kan till exempel handla om en elev som påbörjar sin gymnasieutbildning och byter program på så sätt att eleven behöver gå om första året i gymnasieskolan. Utredningen menar att eleven Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande ska kunna ta med sig relevanta kursbetyg till det nya ämnes- utformade programmet. Utredningens utgångspunkt är att de nya ämnesplaner som tar fram kommer att vara möjliga att ”översätta” vad gäller gamla kurser och de nivåer som de nya ämnena består av. Det innebär att en elev som har börjat i det kursutformade systemet och gjort avbrott i sina gymnasiestudier, eller byter studieinriktning och börjar på ett nytt program, ska ha möjlighet att fortsätta i det ämnesutformade systemet. Utredningen föreslår där- för en övergångsbestämmelse där rektorn, om en elev i gymnasie- skolan önskar det, får besluta att ett kursbetyg omvandlas till ett ämnesbetyg. Det innebär ett ansvar för eleven eftersom eleven kan behöva komplettera med visst centralt innehåll för att ha förut- sättningar att på ett framgångsrikt sätt klara de fortsatta ämnes- studierna. Eftersom utredningen inte kan förutse hur ämnen och nivåer kommer konstrueras kan vi inte utesluta att vissa övergångar inte kommer att bli möjliga från kurs till ämnesbetyg. I så fall ska eleven kunna fortsätta utbildningen i ett visst ämne enligt den gamla ämnesplanen enligt den gällande övergångsbestämmelsen. Vidare ska möjligheten att genomgå prövning enligt äldre ämnesplaner finnas till och med . Det ska framgå av den individuella studieplanen hur en elev som har påbörjat utbildningen i den kursutformade gymnasieskolan och som fortsätter i den ämnesutformade gymnasieskolan ska läsa. De gamla bestämmelserna för studieplanen gäller för kurserna och de nya bestämmelserna för ämnena. Utredningen har föreslagit hur kurs- betyg ska hanteras för en elev som läser vidare i det ämnesutformade systemet (se vidare kapitel 11 om förslag till ämnesbetyg). Att kunna ta med sig kurser och läsa vidare inom den ämnesutformade gym- nasieskolan skulle också möjliggöra smidiga övergångar från intro- duktionsprogrammen till de nationella programmen. Ikraftträdande, övergångsbestämmelser och genomförande 15.3.1Skolverket ska ansvara för genomförande och implementering av förslagen Utredningens förslag: ska ges i uppdrag av regeringen att: –se över ämnen och ta fram nya ämnesplaner för utbildning på gymnasial nivå, –utifrån utredningens förslag revidera relevanta föreskrifter samt även genomföra andra följdändringar som bedöms som nödvändiga, –planera för att informera om kommande förändringar, och –genomföra implementeringsinsatser av samtliga förslag. Utredningens förslag kommer att innebära att får ett om- fattande uppdrag av regeringen som kommer att bestå av flera delar. Implementeringen kommer att bestå av två delar, eftersom förslagen införs dels från , dels från . Det är av stor vikt att adekvata stödinsatser finns att tillgå för lärarna innan förslagen börjar tillämpas. Förslaget om kompensatorisk betygssättning innebär inga ändringar för betyget E. Begreppet betygskriterier ersätter begreppet kunskaps- krav men betygskriterierna kommer även fortsättningsvis innehålla värdeord som lärarna måste relatera sitt betygsunderlag till, på mot- svarande sätt som med dagens kunskapskrav.