sou · H8B337 · 2020-06-17 00:00:00 — iden utsträckning ersättningen trätt i stället för en försäkrads inkomst av anställning enligt 59 kap. 8–11 §§ socialförsäkringsbalken eller inkomst av annat förvärvsarbete enligt 59 kap. 14 § första stycket 1–3 nämnda balk, 2.föräldrapenningsförmåner enligt 11–13 kap. socialförsäkrings- balken, 3.närståendepenning enligt 47 kap. socialförsäkringsbalken, 4.ersättning enligt 20 § lagen (1991:1047) om sjuklön, 5.livränta enligt 41–44 kap. socialförsäkringsbalken eller annan mot- svarande livränta som bestäms med tillämpning av 41 och 42 kap. nämnda balk, 7.omvårdnadsbidrag enligt 22 kap. socialförsäkringsbalken, 8. dagpenning från arbetslös- 8. arbetslöshetsersättning från 9.statlig ersättning som lämnas för arbete i etableringsjobb, 10.aktivitetsstöd till den som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program, 14.ersättning till deltagare i teckenspråksutbildning för vissa för- äldrar (TUFF), 15.dagpenning till totalförsvarspliktiga som tjänstgör enligt lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt och till andra som får dagpenning enligt de grunder som gäller för totalförsvarspliktiga, samt 16.bidrag från och i den utsträckning som regeringen så föreskriver. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för dagpenning som har betalats ut enligt den upphävda lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring. 2.7Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 36 § inkomstskattelagen (1999:1229) ska ha följande lydelse. Följande ersättningar i samband med arbetslöshet ska tas upp: 1. dagpenning från svensk 1. arbetslöshetsersättning från svensk arbetslöshetskassa, och 2.aktivitetsstöd som betalas ut enligt bestämmelser som beslutats av regeringen eller av statlig myndighet till den som tar del av ett arbetsmarknadspolitiskt program och till andra som är likställda med dem när det gäller rätt till sådant stöd. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för dagpenning som har betalats ut enligt den upphävda lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring. 17Senaste lydelse 2007:1419. 2.8Förslag till lag om ändring i lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter Härigenom föreskrivs att 9 § lagen (2000:981) om fördelning av socialavgifter ska ha följande lydelse. 1. arbetslöshetsersättning en- 1. arbetslöshetsersättning en- ligt lagen (1997:238) om arbets- ligt lagen (202X:XX) om arbets- för tillsyn av utbetalning av sådan för tillsyn av utbetalning av sådan ersättning enligt lagen (1997:239) ersättning enligt lagen (1997:239) 2. aktivitetsstöd till den som 2. aktivitetsstöd till den som tar del av ett arbetsmarknadspoli- tar del av ett arbetsmarknadspoli- tiskt program, under förutsätt- tiskt program, under förutsätt- ning att han eller hon uppfyller ning att han eller hon uppfyller villkoren för inkomstrelaterad er- sättning enligt lagen om arbetslös- ning enligt lagen om arbetslös- 3.kostnader enligt lönegarantilagen (1992:497), och 4.sådana statliga ålderspensionsavgifter enligt lagen (1998:676) om statlig ålderspensionsavgift som betalas på ersättningar enligt 1–3. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för arbetslöshetsersätt- ning som har betalats ut enligt den upphävda lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 2.9Förslag till lag om ändring i lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten Härigenom föreskrivs att 5 § lagen (2002:546) om behandling av personuppgifter i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten ska ha följande lydelse. Arbetsförmedlingen får behandla personuppgifter för tillhanda- hållande av information som behövs inom 1.Försäkringskassans, Centrala eller arbets- löshetskassornas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av förmåner, ersättningar och andra stöd, 2.Skatteverkets verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av skatt, avser tillsyn och uppföljning samt avser tillsyn och uppföljning samt utfärdande av intyg enligt 48 § utfärdande av intyg enligt 13 kap. lagen (1997:238) om arbetslös- 12 § lagen (202X:XX) om arbets- 4.Kronofogdemyndighetens verksamhet som underlag för bedöm- ning enligt 4 kap. utsökningsbalken av i vilken utsträckning en gälde- när har utmätningsbar egendom, 5.socialnämndernas verksamhet som underlag för beslut om och kontroll av ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. socialtjänstlagen (2001:453), 6.Migrationsverkets verksamhet som underlag för beslut om bistånd enligt lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl., samt 7.kompletterande aktörers verksamhet enligt uppdrag från . Arbetsförmedlingen får även behandla personuppgifter för att tillhandahålla information till eller regeringen eller till någon 18Senaste lydelse 2018:259. annan för att fullgöra uppgiftslämnande i enlighet med lag eller för- ordning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i verksamhet som avser tillsyn och uppföljning och i ärenden om utfärdande av intyg enligt den upphävda 48 § lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. 5. som underlag och för kon- troll vid utfärdande av intyg enligt 13 kap. 12 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring. 2.10Förslag till lag om ändring i lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen Härigenom föreskrivs att 4 § lagen (2006:469) om behandling av personuppgifter vid Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen ska ha följande lydelse. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får behandla person- uppgifter, om det är nödvändigt 1.för tillsyn över arbetslöshetskassorna och uppföljning av arbets- löshetsförsäkringen enligt 89 § första stycket lagen (1997:239) om arbetslöshetskassor, 2.för tillsyn över handläggning av och rutiner för handläggning av sådana ärenden hos Arbetsförmedlingen som har samband med arbetslöshetsförsäkringen eller som rör återkallande av anvisningar till arbetsmarknadspolitiska program, 3.för tillsyn över handläggning av och rutiner för handläggning av sådana ärenden hos Arbetsförmedlingen och som rör åtgärder inom aktivitetsstöd, utvecklingsersättning och eta- bleringsersättning eller för uppföljning av sådana åtgärder, 4.för registrering av uppgifter enligt lagen om arbetslöshetskassor, 5. som underlag och för kon- troll vid utfärdande av intyg enligt 48 § lagen (1997:238) om arbets- löshetsförsäkring. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande i ärenden om utfärdande av intyg enligt den upphävda 48 § lagen (1997:238) om arbetslöshets- försäkring. 19Senaste lydelse 2018:260. 2.11Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs att 28 kap. 13 § och bilagan till offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller i ärende om Sekretess gäller i ärende enligt lagen (202X:XX) om arbetslös- (1997:238) om arbetslöshetsför- hetsförsäkring och i ärende om säkring och i ärende om medlems- medlemsavgift för arbetslös med- avgift för arbetslös medlem enligt lem enligt lagen (1997:239) om lagen (1997:239) om arbetslös- hetskassor för uppgift om en en- om en enskilds personliga förhåll- skilds personliga förhållanden, anden, om det kan antas att den om det kan antas att den enskilde enskilde eller någon närstående eller någon närstående till denne till denne lider men om uppgiften lider men om uppgiften röjs. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för uppgifter i ärende om arbetslöshetsersättning enligt den upphävda lagen (1997:238) om arbetslöshetsförsäkring. I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myn- dighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verk- samhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till numret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. prövning av ärenden om arbets- lagen (1997:239) om arbetslös- löshetsersättning (SFS 1997:238) och av ärenden om medlems- avgift för arbetslös medlem (SFS 1997:239) I enlighet med vad som anges i 2 kap. 4 § ska vad som föreskrivs i tryckfrihetsförordningen om rätt att ta del av handlingar hos myn- dighet i tillämpliga delar gälla också handlingar hos något av de organ som nämns nedan i den mån handlingarna hör till där angiven verk- samhet hos organet. Verksamheten anges i förekommande fall med hänvisning till num- ret i () på den författning med stöd av vilken verksamheten har uppdragits åt organet. prövning av ärenden enligt lagen (1997:239) om arbetslös- (SFS 202X:X) och av ärenden om medlemsavgift för arbetslös med- lem (SFS 1997:239) 2.12Utkast till förordning om arbetslöshetsförsäkring 1 § I denna förordning ges kompletterande föreskrifter till lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring. De uttryck och benämningar som används i förordningen har samma betydelse som i lagen. 2 § Arbetsförmedlingen får meddela föreskrifter om hur en sök- ande ska vara anmäld som arbetssökande hos Arbetsförmedlingen enligt 3 kap. 2 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring. Villkor för särskilda kategorier av sökanden 3 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får meddela före- skrifter om vad som ska anses vara en avvecklingsåtgärd enligt 4 kap. 7 § tredje stycket lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring. Avgångsvederlag och ekonomiskt skadestånd 4 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får meddela före- skrifter om beräkningen av tid med 1.avgångsvederlag eller ekonomiskt skadestånd som motsvarar lön enligt 4 kap. 16 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring, och 2.lönegaranti som motsvarar uppsägningslön 4 kap. 17 § samma Inkomstvillkor för rätt till arbetslöshetsersättning 5 § Den månadsinkomst av förvärvsarbete som krävs för att en sök- ande ska uppfylla inkomstvillkoret enligt 5 kap. 1 § 1 lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring ska uppgå till . 6 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får meddela före- skrifter om hur inkomster av förvärvsarbete som avser mer än en månads arbete ska omräknas till inkomst för att kunna användas vid prövning av inkomstvillkoret enligt 5 kap. 1 och 3 §§ lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring. 7 § Den totalinkomst av förvärvsarbete som krävs för att en sökande ska uppfylla inkomstvillkoret enligt 5 kap. 1 § 2 lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring ska uppgå till . Inkomster som får beaktas vid prövning av inkomstvillkoret 8 § Inkomster från förvärvsarbete som har intjänats när den sök- ande arbetat i ett land utanför EU, EES-området eller för en arbetsgivare med säte i och med lön från eller tjänstgöring vid svenska Försvarsmaktens utlandsstyrka får beaktas vid prövning av inkomstvillkoret enligt 5 kap. 1 och 3 §§ lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring. 9 § Sådant avgångsvederlag och ekonomiskt skadestånd som följer av 4 kap. 16 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring får be- aktas som inkomster av förvärvsarbete vid prövning av inkomstvill- koret enligt 5 kap. 1 och 3 §§ samma lag, även om det inte finns en skyldighet att erlägga arbetsgivaravgifter för dessa inkomster. 10 § Den högsta ersättningsgrundande inkomsten som får fast- ställas enligt 6 kap. 2 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring är . Avräkning av ersättningsdagar från en ersättningsperiod 11 § Vid beräkningen av hur många ersättningsdagar som propor- tionerligt har förbrukats i en ersättningsperiod enligt 8 kap. 5 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring ska beräknas enligt följande formel: ([ersättning innan minskning – minskning på grund av förvärvs- inkomster] / ersättning innan minskning) × 22 Samordning med andra ersättningar Samordning med inkomster av förvärvsarbete på deltid 12 § Den proportionerliga minskningen av arbetslöshetsersättningen med inkomst av förvärvsarbete på deltid enligt 9 kap. 1 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsersättning ska beräknas enligt följande formel: (inkomsten från deltidsarbetet för en månad / [den sökandes totalinkomst/tolv]) × ersättningsgrundande inkomst Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får meddela före- skrifter om hur inkomster av förvärvsarbete på deltid som avser mer än en kalendermånads arbete ska minska arbetslöshetsersättningen. 13 § Minskningen av arbetslöshetsersättningen med pension enligt 5 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsersättning ska, om pen- sionen betalas ut , göras med ett belopp som motsvarar den årliga utbetalda pensionen, delat med tolv. Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får meddela föreskrif- ter om hur pension, som avser annan tid än månad eller år, ska om- räknas till ett månadsbelopp. 14 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får meddela före- skrifter om lämpligt arbete enligt 10 kap. 9 § lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring. Giltig anledning att lämna ett arbete eller ett arbetsmarknadspolitiskt program 15 § En giltig anledning att lämna ett arbete enligt 10 kap. 3 §§ lagen (202X:XX) om arbetslöshetsförsäkring är att en sökande av hälsoskäl inte kan återgå vare sig till tidigare arbete eller till annat arbete hos arbetsgivaren. Hälsoskälen ska vara styrkta genom ett läkarintyg som utfärdats innan anställningen upphör. 16 § Inspektionen för arbetslöshetsförsäkringen får meddela före- skrifter om verkställigheten av lagen (202X:XX) om arbetslöshets- försäkring och denna förordning. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Genom förordningen upphävs förordningen (1997:835) om arbetslöshetsförsäkring. 3.Den upphävda förordningen gäller dock fortfarande den som har en pågående ersättningsperiod vid ikraftträdande. 3Uppdraget och dess genomförande Utredningens uppdrag framgår av utredningens ursprungliga direk- tiv (Dir. 2018:8) samt tilläggsdirektiv (Dir. 2019:34). Av direktiven följer att utredningen ska samråda med centrala aktörer och beakta relevanta utredningar. Utredningen har, under arbetets gång, tagit hjälp av en expert- respektive referensgrupp samt ett råd bestående av representanter för arbetsmarknadens parter. Utredningen har även samrått med andra relevanta parter och utredningar. Detta arbetet beskrivs nedan. Parallellt med utredningens genomförande har reformer rörande regelverk och institutioner med nära koppling till arbetslöshets- försäkringen utretts. Utöver detta har Coronapandemin gett upphov till förändringar både på arbetsmarknaden och av arbetslöshetsförsäkringen som potentiellt kunnat påverka utred- ningens arbete. En beskrivning av hur utredningen hanterat dessa båda utmaningar – pågående utvecklingsarbeten av angränsande system samt Coronapandemins effekter – återfinns i avsnitt 1.2. Expertgruppens sammansättning framgår av utredningens missiv. Expertgruppen sammanträdde vid tretton tillfällen under utrednings- tiden. Uppdraget och dess genomförande Referensgruppen var sammansatt av deltagare från expertgruppen från , Arbetsförmedlingen, Inspek- tionen för arbetslöshetsförsäkringen och a-kassor, förstärkt med biträdande avdelningschef , a-kassor och verksjurist , Inspektionen för arbetslöshets- försäkringen. Syftet med referensgruppen var att pröva förslag inför expertgruppsmöten och att inhämta särskild kunskap i sakfrågor. Referensgruppen sammanträdde vid tretton tillfällen. bestod av representanter från , , Svensk Näringsliv, Företagarna, . Syftet med gruppen var att förankra utredningens tankar och hämta in syn- punkter från arbetsmarknadens parter. sammanträdde vid fyra tillfällen, varav det sista på distans. Utredningen har deltagit vid kanslimöten hos In- spektionen för arbetslöshetsförsäkringen (IAF) och, i IAF:s regi, vid möte med de statliga representanter som ska finnas i varje arbets- löshetskassas styrelse. Utredningen har deltagit vid a-kassors kassaföreståndarkonferenser och försäkringsmöten, men även besökt enskilda arbetslöshetskassor. Utredningen har dessutom inbjudits till och deltagit vid studiebesök hos och hos a-kassor. Utredningen har även träffat intresseorganisationer såsom Egen- anställningsföretagens branschorganisation, KLYS (Konstnärliga och ) och företrädare för Unionen och Ledarna. Utredningen har, utöver partsrådet även separat träffat företrädare för , , Svensk Näringsliv, Företagarna, . Uppdraget och dess genomförande Utredningen har mött och samrått med andra utredningar under arbetet, bl.a. (A 2016:03), Delegatio- nen för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2016:07), Utredningen för ett hållbart arbetsliv (A 2017:02), räddningstjänstutredning, (Ju 2017:05), Utredningen om ett tryggare företagande i ett förändrat arbetsliv – för tillväxt och innovation (N 2018:03), Utredningen om samordning av statliga utbetalningar från välfärdssystemen (Fi 2018:05), Utredningen om bostadsbidrag och underhållsstöd – minskad skuldsättning och ökad träffsäkerhet (BUMS) (S 2018:13) och Utredningen om en moderniserad arbets- rätt (A 2019:01). Utredningens uppdrag enligt direktiven är att lämna förslag på en ny arbetslöshetsförsäkring. I direktiven finns inga särskilda uppdrag om kartläggning eller andra redogörelser. Betänkandets disposition av- speglar detta. Bakgrundsdelen, inklusive övergripande reformbehov och redogörelse för nya förutsättningar tar relativt litet utrymme i betänkandet. Betänkandet i övrigt är modellerat efter de bestånds- delar som ett regelverk om arbetslöshetsförsäkring vanligen inne- håller. Författningstexten och författningsförslagen tar stort utrymme i anspråk. I det här kapitlet beskrivs arbetslöshetsförsäkringens framväxt, sam- hällsfunktion och nuvarande utformning. Kapitlet syftar till att ge läsaren en historisk, organisatorisk och rättslig överblick över arbets- löshetsförsäkringen. I kapitlet finns också en redogörelse för nationa- lekonomisk forskning på området och tankarna bakom de mer centrala inslagen i den svenska arbetslöshetsförsäkringens konstruktion. 4.2Arbetslöshetsförsäkringen i då och nu Arbetslöshetsförsäkringen har successivt vuxit fram . Historien har stor betydelse för arbetslöshetsförsäkringens nuvarande utformning. Ersättning vid arbetslöshet var länge en fråga för fattigvården. påbörjades en förändring av denna ordning när fackligt organiserade arbetslöshetskassor började tillhandahålla under- stöd vid arbetslöshet. Rent praktiskt innebar det att arbetare inom samma yrkesgrupp valde att stödja kollegor som blev arbetslösa, i utbyte mot ett löfte att själva få hjälp i samma situation. Det första fackförbundet som startade en arbetslöshetskassa (1893) var . ansåg flera fackförbund att stöd till arbetslösa medlemmar inte var värt den eko- nomiska risken. Ett exempel på detta var de organiserade byggnads- arbetarna som bedömde att den utbrett förekommande säsongarbets- lösheten inom branschen skulle omöjliggöra varje försök att starta I flera andra fackförbund debatterades frågan häftigt under många år.1 Den statsunderstödda arbetslöshetsförsäkringen i inför- des först , trots förekomsten av flera statliga utredningar2 och riksdagsmotioner första decennier. Det är, ur ett europeiskt perspektiv, sent. När arbetslöshetssakkunniga skulle lämna sitt betänkande så kunde de bara från hämta inspiration från ett femtontal länder som redan infört en statsunder- stödd arbetslöshetsförsäkring.3 Först med att införa en obligatorisk arbetslöshetsförsäkring var (1911), medan kunde uppvisa en kommunalt finansierad, men genom arbetslöshetskassor fackligt organiserad, arbetslöshetsförsäkring. Det var den belgiska organisa- tionsmodellen av arbetslöshetsförsäkringen, kallad Gent-modellen, som infördes i . Vid det laget hade flera andra länder både hunnit införa och överge modellen, bl.a. eftersom den förutsatte en stark fackföreningsrörelse vilket i vissa fall varken upplevdes som önskvärt eller möjligt.4 Det gick inledningsvis trögt att bilda arbets- löshetskassor enligt den nya ordningen. Ännu efter införandet 1935 fanns det bara 6 arbetslöshetskassor i , men –1945 bildades 19 nya arbetslöshetskassor.5 Arbetsförmedlingen har historiskt sett utgjort en naturlig utgångs- punkt för arbetslöshetsförsäkringen. Ett allmänt krav i dagens arbets- löshetsförsäkring är, liksom i tidigare lagar och förordningar, att den sökande ska vara anmäld som arbetssökande vid den offentliga arbets- förmedlingen. Däremot hanterades Arbetsförmedlingens nuvarande grundläggande uppdrag – att matcha arbetssökande med arbetstill- 1Arbetslöshetsförsäkringen i –1980, Arbetslöshetskassornas samorganisation, Erici. B., , N. 2Socialförsäkringskommitténs betänkande och förslag angående offentlig arbetsförmedling och statsbidrag till arbetslöshetskassor, SOU 1922:59 och 1926 arbetslöshetssakkunniga betänkande och förslag angående arbetslöshetsförsäkring, arbetsförmedling och reservarbeten, SOU 1928:9. betänkande var nummer 3 i ordningen, del 1 och 2 omfattade sjukförsäkringen respektive olycksfallsförsäkringen. 5Arbetslöshetsförsäkringen i –1980, Arbetslöshetskassornas samorganisation, Erici. B., , N. fällen – liksom eventuellt stöd i händelse av arbetslöshet, ursprung- ligen av skråväsendet. första år tog städerna succes- sivt över denna uppgift. Därefter förmådde städerna statsmakten att inrätta en ordning och ett stöd för arbetsförmedling, men ordningen byggde på frivillighet. En nationell struktur och samordning sakna- des ännu i början av förra seklet.6 En lagskyddad arbetsförmedling identifierades som en lämplig utgångspunkt för en nationell arbetslöshetsförsäkring. utredning hette följaktligen Betänkande och förslag angående offentlig arbetsförmedling och stats- bidrag till arbetslöshetskassor.7 En statlig arbetsförmedling inrättades först i form av en s.k. . Arbets- marknadskommissionen fick utöver att förmedla arbeten dessutom i uppgift att handlägga arbetsmarknadspolitiska insatser. Arbetsför- medlingarna blev därmed statliga och länsarbetsnämnder inrättades.8 Fler grupper har inkluderats över tid Arbetslöshetsförsäkringen i har successivt omfattat en allt större andel av arbetskraften. Innan den statsunderstödda arbetslös- hetsförsäkringen infördes omfattade försäkringen enbart de branscher och yrkesområden för vilka det fanns arbetslöshetskassor. Det ställde dåligt organiserade eller yrkesgrupper som helt saknade organisa- tioner som företrädde dem utanför arbetslöshetsförsäkringen. När arbetslöshetsförsäkringen blev statsunderstödd ökade antalet perso- ner som omfattades av den statsunderstödda arbetslöshetsförsäk- ringen, men initialt ingick varken tjänstemän eller företagare. har arbetslöshetsförsäkringen kommit att omfatta alla som förvärvsarbetar eller har förvärvsarbetat i . Arbetslöshets- kassorna var ursprungligen tvungna att särskilt skriva in i sina stadgar om arbetslöshetskassan ville försäkra företagare eller inte. för- säkrar arbetslöshetskassorna alla som arbetar inom kassans verksam- hetsområde. Det har också blivit enklare att bli medlem i en arbets- löshetskassa. Kravet på hur mycket den sökande ska arbeta för att kunna bli medlem har mildrats betydligt. 8Uppgiften hämtad från Arbetsförmedlingens hemsida. En sammanhållen försäkring? Arbetslöshetsförsäkringen i har alltid byggt på yrkes- och branschanknutna arbetslöshetskassor. Den som inte hade ett för- säkringsbart yrke saknade ursprungligen helt möjlighet till försäk- ringsskydd. Glappet mellan försäkrade och oförsäkrade täcktes av andra ordningar vid sidan om arbetslöshetsförsäkringen, exempelvis genom kommunalt kontantunderstöd eller statligt omställnings- bidrag. Att ett kontant arbetsmarknadsstöd, förkortad KAS, infördes 19749 var en avgörande förändring jämfört med tidigare. KAS skulle betalas ut till arbetslösa som tidigare hade haft ett arbete, men som inte var försäkrade hos en arbetslöshetskassa eller inte uppfyllde villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning. KAS administrerades och utbetalades av de dåvarande länsarbetsnämnderna.