sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Tänk dig motsvarande system för textilier, där du betalar mer för t. ex ett plagg eller tyg, för att sedan få tillbaka summan i form av en värdecheck eller liknande.” Många ser positivt på eventuellt pantsystem I vilken utsträckning instämmer du i följande påståenden? (Andel 5-7 där 1 = Instämmer inte alls, 7 = instämmer helt) Jag tror att ett sådant system skulle leda till betydande Jag tycker det är en bra idé med ett sådant system Ett sådant system skulle leda till att jag slängde mindre Jag skulle medvetet välja butiker som hade ett sådant Jag tror att företag som använder ett sådant system har lättare att locka medarbetare Jag skulle aldrig någonsin använda ett sådant system Jag har använt ett sådant system för textilier Återvinningsstation/central mest populärt Hur vill du lämna textilier och textilavfall för återvinning och återanvändning för att det ska kännas så smidigt i vardagen som möjligt? Välj de upp till fem alternativ som du tycker är viktigast. Lämna textilierna på en Lämna textilierna på en Att textilierna kan lämnas nära Lämna textilierna till en pantsystemet i föregående fråga Lämna textilierna till en second Få textilierna upphämtade vid Ge textilierna till någon annan Lämna textilierna i ett grovsoprum Lämna textilierna i matbutik Lämna textilierna på köpcentrum Sälja textilierna till någon annan, Lämna textilierna till en butik som inte är second hand Sälja textilierna till någon annan, Lämna textilierna på jobbet Annat sätt, nämligen: Utan spar- och hållbarhetsdrive önskas upphämtning Respondenternas position i kartan beror på i vilken utsträckning de instämmer i påståendena ”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare” samt ”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” Få upphämtade vid dörren Lämna textilierna i matbutik Lämna i ett grovsoprum Sälja till någon annan, fysiskt butik, ej second hand Ge till någon annan Lämna till second hand-butik Sälja till någon annan, online Grupper med olika önskan om insamlingslösningar Sälja till någon annan, fysiskt Återvinningscentral och återvinningsstation neutrala Respondenternas position beror på hur de svarar på frågorna: Politiskt, var placerar du dig på följande skalor? Är du… 1= Vänster, 6 = Höger, 1 = Globalist, 6 = Nationalist Lämna till second hand-butik Lämna till butik , Lämna via pantsystemet Lämna textilierna i matbutik Sälja till någon annan, online Ge till någon annan Lämna i ett grovsoprum F upphämtade vid dörren §Ett pantsystem för textilier är populärt. Särskilt bland respondenter som drivs av att konsumera hållbart och kan tänka sig att prova nytt sätt att samla in och handla. Många tror också att det skulle leda till mindre textilier i soppåsen. §Återvinningsstationer och återvinningscentraler förblir mittfåran. Konsumenterna vill ha fler och närmare sådana. §Frivilligorganisationer och second hand-butiker är fortsatt viktiga alternativ för de lite mer ideellt lagda. §De mer ekonomistiskt lagda säljer gärna vidare. Varför inte tjäna en hacka? §För personer utan starkare spar- eller hållbarhetsdrivkrafter är upphämtning en intressant lösning. Konsumentbeteende som leder till miljönytta har flera olika drivkrafter. och hållbarhetsvurm, sparsamhet och ekonomism, samt identitetsuttryck kan alla driva beteenden mot miljönytta generellt. Hälften har koll. Ungefär hälften av konsumenterna kan beskriva nyckelbegrepp med koppling till insamling, återvinning och återanvändning av textilier. Återvinning och återanvändning innebär politiskt neutral miljönytta. betydligt mer politiskt polariserande sätt att uppnå miljönytta, som att avstå kött och flyg. Att återanvända/återvinna är ett ”mainstream-beteende”. Hindren att ägna sig åt återvinning/återanvändning av textilier är i det perspektivet få. Fler vardagstillfällen att återanvända och återvinna skulle göra det ännu enklare. flesta önskar fler återvinningsstationer/centraler närmare där människor rör sig i vardagen. Men det skulle lika gärna kunna vara andra sätt som de flesta inte har på kartan , i butiker, upphämtning, via försäljning, appar eller andra sätt. Åldersanpassad detaljinformation om det praktiska och övergripande information om nytta. Konsumenterna vill veta när, var, hur de kan återvinna/återanvända textilier och till viss del vilken nytta det gör. Informationskanalerna behöver åldersanpassas. Vissa visar tecken på att inte lita på insamlande aktörer och behöver information för att förvissas. kan vara nödvändigt med ökad tydlighet och transparens kring det faktum att textilier oftare säljs vidare än skänks vidare. Positiv inställning till pantsystem – framförallt hos hållbarhetsorienterade. En majoritet ser miljönyttan och många anger pantsystemet som ett av de föredragna sätten att återanvända/återvinna textilier. Anpassa insamlingssätt efter drivkraft – det finns inte bara en lösning. Återvinningsstation/central för mittfåran, upphämtning för mindre engagerade, pantsystem för de som vill prova nytt, frivilligorganisationer för ideellt orienterade, second hand-kläder för identitetsuttryckande och möjlighet att tjäna en hacka för de sparorienterade. Det finns flera ”triggers” till att samla in textilier för återvinning/återanvändning och alla dessa bör tryckas på för att så många som möjligt ska återvinna/återanvända textilier. Appendix A: Profilering av viktiga grupper §Personer med olika önskemål om insamlingslösningar §De som helst köper second hand-kläder – ”second handare” §De som helst köper nya kläder – ”nyklädare” §Personer som slängt textilier i soppåsen – ”slängare” §Personer som inte känner till de textilrelaterade begreppen (återvinning, återanvändning…) ”oinformerade” Är du kvinna eller man? Vilket år är du född? Sälja till någon annan, fysiskt Sälja till någon annan, online Lämna textilierna i matbutik Lämna i ett grovsoprum Få upphämtade vid dörrenGe till någon annan Lämna till butik, Lämna till second hand-butik Vilken är din högsta avslutade utbildning? Var bor du? Lämna i ett grovsoprum Lämna textilierna i matbutikFastighetsnära Få upphämtade vid dörren Lämna på köpcentrum Sälja till någon annan, online Lämna till second hand-butik Sälja till någon annan, fysiskt Ge till någon annan Lämna till butik, Politiskt, var placerar du dig på följande skalor? 1 = vänster, 6 = höger, samt 1 = nationalist, 6 = globalist Lämna till second hand-butik Lämna till butik, Sälja till någon annan, online Ge till någon annan Lämna i ett grovsoprum Få upphämtade vid dörren Sälja till någon annan, fysiskt ”Jag köper hellre varor från ett företag som är miljövänligt, etiskt och tar sitt sociala ansvar även om varorna är dyrare”, samt ”Jag investerar och sparar hellre de pengar jag får över än gör av med dem på konsumtion” Få upphämtade vid dörren Lämna i ett grovsoprum Lämna till butik, ej second hand Lämna på jobbet Sälja till någon Ge till någon annan Lämna till second hand-butik Sälja till någon annan, online Hur ser du på du på din egen framtid i stort och på utvecklingen i samhället i stort, är du optimistisk eller Gällande samhällets framtid i stort, samt din egen framtid i stort Samhällsoptimism Lämna till butik, ej second hand Ge till någon annan Lämna till frivilligorganisation på köpcentrum Sälja till någon annan, fysiskt Lämna till second hand-butik Nyklädare Sälja till någon annan, online Lämna på jobbet Lämna i ett grovsoprum Få upphämtade vid dörren Här är några exempel på krav och önskemål man kan ha på ett arbete. Hur viktiga känns de för Din personliga del? Välj max 10 av alternativen nedan. Positionen avgörs av sammansättningar av valda aspekter. Lämna i ett grovsoprum Sälja till någon annan, online Ge till någon annan Lämna till butik, Lämna till second hand-butik ej second hand å Få upphämtade vid dörren Lämna textilierna i matbutik Sälja till någon annan, fysiskt Grupper med olika förhållningssätt till textilier Grupper med olika önskan om insamlingslösningar Slutsatser och reflextioner, profileringskartor §Lägre engagemang kring återvinning och återanvändning hos män. bekväma, och mindre intresserade av olika insamlingslösningar generellt. De är också i mindre utsträckning second hand-konsumenter. §De flesta nya insamlingslösningar faller sig naturligare i en urban miljö. I rurala sammanhang föredras de traditionella återvinningsstationerna och frivilligorganisationerna. §Personer med kortare utbildning är mindre informerade. Väsentligt lägre kännedom om textilbegrepp hos personer med lägre utbildning. §Sälja textilier/textilavfall är ett sätt att få personer som inte har idealistiska drivkrafter att samla in textilier för återvinning/återanvändning. De som dras mer åt nationalism och pris än globalism och hållbarhet kan tänkas återvinna/återanvända för att tjäna en slant. §Lämna på jobbet en intressant möjlighet som attraherar de minst sannolika återvinnarna/återanvändarna. Möjligheten är relativt populär bland män och bland de som drivs av belöning snarare än engagemang för andra i arbetslivet. Aspekter på kemikalier i cirkulära textilier Hantering av farliga ämnen i ett producentansvar Riskkemikalier i jungfrulig textilråvara Riskkemikalier i återvunnen textilråvara Återvinning av olika textila material Kemiskt innehåll i återvunnen textil råvara Sammanställning av identifierade riskkemikalier i textila material Lagstiftning relaterat till cirkulär ekonomi Det här är en underlagsrapport till utredningen om ett producentansvar för textil. Rapporten ska ge underlag till utredningen om hur farliga ämnen och i synnerhet särskilt farliga ämnen bör beaktas i ett producentansvar för att säkerställa att de inte återcirkuleras i kretsloppet. Analyser av kemiskt innehåll i nyproducerad respektive post-konsument textil visade att farliga kemiska ämnen i de flesta fall förekom i halter lägre än de lagstiftade gränsvärden som användes för jämförelse. Det är därför osannolikt att produkter tillverkade av återvunnen textil råvara skulle innehålla avsevärt högre halter av farliga kemikalier jämfört med nyproducerad råvara. Kemiska ämnen kan dock vara skadliga för miljö och hälsa även i halter lägre än de lagstiftade gränsvärdena genom att de: •Är persistenta och därför kan ansamlas till högre halter i miljön eller i kroppen. •Är farliga vid lägre halter än de lagstiftade gränsvärdena. •Tillsammans med andra kemiska ämnen uppnår skadliga halter eller bidrar till den så kallade ”coctaileffekten”. Genom ett producentansvar förväntas insamlingsgraden öka markant vilket skapar ett stabilt flöde vilket gynnar resurseffektiv materialhantering. För att skapa giftfria sekundära råvaror där man undviker att farliga kemiska ämnen cirkuleras rekommenderas att ett producentansvar verkar för att: •Automatisera sorteringen och ta hänsyn till att man behöver ha kontroll på kemikalieinnehåll samt sortera utifrån lämplig vidare bearbetning och slutanvändning. •Öka möjligheten till informationsöverföring och transparens i den textila värdekedjan. •Utveckla specifikationer för sorterad återvunnen textil i första hand baserat på vilka fraktioner industrin behöver. Återvinning av textil är ett område under stor utveckling och man bör undvika att skapa regelverk som riskerar att hindra eller markant försena utvecklingen. Det är också viktigt att beakta att det insamlade textila materialet kan nyttjas som råvara för andra produkter än textil. Kunskapsbyggnad och utveckling av tekniskt gångbara och hållbara substitut till farliga kemikalier behövs i många fall fortfarande. Detsamma gäller teknologier för förbehandling eller rening av vissa former av vanliga blandmaterial. Rapporten omfattar också en del som sammanfattar policy och lagstiftning inom området. 1 Bakgrund och syfte Textiltillverkning omfattar en rad kemikalieintensiva processer. En del kemiska ämnen är farliga för miljön och för människors hälsa och bör undvikas i produktionskedjan för att undgå att människor eller miljö exponeras under produktion, vid utsläpp eller vid användning av textilier. I kommittédirektiv Dir. 2019:96 ’Ett producentansvar för textil’ från påtalas vikten av att farliga ämnen och i synnerhet särskilt farliga ämnen inte återcirkuleras i kretsloppet. Det här är en underlagsrapport till utredningen om ett producentansvar för textil. Rapporten ska ge underlag till utredningen om hur farliga ämnen och i synnerhet särskilt farliga ämnen bör beaktas i ett producentansvar för att säkerställa att de inte återcirkuleras i kretsloppet. Minskad miljöbelastning är ett grundläggande skäl till att införa ett producentansvar och främja återanvändning eller materialåtervinning av textilier. Genom att ge en insamlad textilvara en ny användningscykel kan man ersätta framställning av nya textilier och/eller andra material, och därmed undvika miljöbelastningen som annars hade uppstått där. Det är då viktigt att det inte uppstår ny miljöbelastning under insamling, sortering, återanvändning eller materialåtervinning – ett så kallat problemskifte. Ett kemikalierelaterat exempel på problemskifte kan vara att man har behandlat ett yttertyg med en hudirriterande kemikalie i den första användningscykeln, och att det materialet i nästa användningscykel hamnar i en produkt med hudkontakt. Kemikalier som varit oproblematiska i sin ursprungliga funktion kan då innebära en risk i ett nytt sammanhang. Målet är att bättre utnyttja den fulla potentialen för använda textilier till exempel när det gäller ekonomiskt värde eller någon teknisk egenskap som fiberlängd – utan att det innebär ett problemskifte. Till grund för den här underlagsrapporten ligger i huvudsak tidigare teoretiska studier, en laborativ studie, laborativa data och en workshop som beskrivet nedan. •Teoretiska studier och rapporter som författarna tidigare bidragit till inom återvinningstekniker och/eller farliga ämnen i textil har använts som underlag för vilka farliga ämnen som kan finnas i återvunnen textil av olika material. Bland annat har en teoretisk modell som utvecklat och som beskrivs i rapporten ’Textilåtervinning – Tekniska möjligheter och utmaningar’ använts som grund för diskussioner om vad som händer med farliga kemiska ämnen i olika återvinningsprocesser (2015). •Projektet ’Klassificering och riskbedömning av textil för materialåtervinning’ (ref 2017–03076) vid har studerat innehåll av farliga ämnen i post-konsument textil. Laborativa resultat från projektet har använts som underlag för vilka farliga ämnen som kan finnas i återvunnen textil av olika material och med olika funktion. Analysdata i denna studie refererar till material som bearbetats mekaniskt och avser därför återvunnen fiber i bulk. •Analysdata från många års studier av kemikalieinnehåll i nyproducerad textil vid har använts som underlag för att avgöra i vilken omfattning tre farliga ämnen förekommer och hur förekomsten eventuellt varierat . Dessa studier har utförts på enskilda textila produkter. •En workshop med experter inom områdena kemikalier i den textila produktionskedjan respektive textilåtervinning genomfördes för att diskutera viktiga framsteg inom textilindustri respektive återvinningsindustri , samt senare ändringar i kemikalielagstiftning och policy inom textilområdet. Rekommendationer för säker kemikaliehantering inom ett producentansvar för textil togs fram inom expertgruppen. Rapporten och de ingående studierna beaktar det textila basmaterialet, dvs själva tyget och inte accessoarer (dragkedjor, tryck, knappar etcetera) som ofta ingår som en del av en textil produkt. Textiltillverkning omfattar en rad kemikalieintensiva processer och kemikaliefrågor är viktiga för aktörer i hela produktionskedjan, både av arbetsmiljömässiga skäl och för att leva upp till aktuell lagstiftning. En del kemikalier är farliga för miljö eller människors hälsa och fasas ut för att säkerställa att textilier är säkra att använda, att arbetsmiljön vid produktion är trygg och att skadliga utsläpp till miljön kan undvikas. I en studie för ett regeringsuppdrag vid Kemikalieinspektionen identifierades cirka 2400 textilrelaterade kemiska ämnen (Kemikalieinspektionen 2015). Av dessa bedömdes kunna vara skadliga för människors hälsa medan bedömdes utgöra en risk för miljön. Det är vanligt att skilja på kemiska ämnen som tillsätts för att ge den textila slutprodukten en viss egenskap, så kallade funktionskemikalier, och kemiska ämnen som används vid produktion men som inte är avsedda att finnas kvar i produkten, så kallade processkemikalier. Processkemikalierna tvättas i många fall bort under produktionen, även om det finns exempel på processkemikalier med farliga egenskaper som finns kvar i produkten under hela dess livscykel. Funktionskemikalier är däremot avsedda att vara kvar i slutprodukten. De kan exempelvis vara färgämnen, kemikalier som ger det textila materialet smuts- eller vattenavstötande egenskaper eller biocider som tillsätts för att undgå påväxt under transport och lagring. Kemikaliehalten i slutprodukten varierar och kan utgöra en stor del av materialets totala vikt. Vid återvinning är det vanligt att en del av funktionskemikalierna har lakats ur materialet genom tvätt och slitage. Om materialet återvinns som ny textil kan nya funktionskemikalier tillsättas för att uppnå önskade egenskaper hos den nya produkten. Vilka kemikalier som används vid produktion och för funktion beror både på vilket material som framställs och vilken funktion slutprodukten behöver ha. En del farliga kemiska ämnen finns därför enbart eller i högre grad i specifika material- eller varugrupper (2015). Exempelvis fungerar vissa farliga färgämnen enbart till att färga syntetisk fiber och farliga flamskyddande ämnen används främst i produkter som har krav på sig att ha flamskyddande egenskaper. 3.1Riskkemikalier i jungfrulig textilråvara Kemikalier används i alla produktionssteg vid framställning av jungfrulig textilråvara och omfattar på så vis allt ifrån bekämpningsmedel vid råvaruframställning och lösningsmedel vid fiberproduktion, till ytbehandlingskemikalier i våtprocessen. Se Figur 1 för en översikt över den omfattning och bredd kemikalieanvändningen vid textiltillverkning har. Bilden ger en översikt över det stora antalet kemikalier som används i textilproduktionens olika faser. Bildreferens: 2016. I vissa fall används farliga kemiska ämnen för att ge önskad effekt vid produktion eller i slutprodukten, i synnerhet när ofarliga alternativ saknas. En stor utmaning inom textilindustrin är att en stor del av tillverkningen föregår i länder utanför EU där kemikalielagstiftningen kan vara mindre strikt. Det kan därför förekomma att kemikalier som är faroklassade eller till och med olagliga inom europeisk lagstiftning finns i textilier importerade från andra delar av världen. 3.2Riskkemikalier i återvunnen textilråvara I återvunnen textilråvara kan vissa farliga kemiska ämnen potentiellt återfinnas i halter över bakgrundsnivåer, vilket innebär att det finns behov för kontroll av materialets kvalitet med avseende på eventuellt innehåll av farliga kemikalier. Insamlade textilier kan vara relativt nyproducerade och därmed sannolikt följa REACH-lagstiftning, eller ha producerats före implementeringen av REACH, vilket innebär att vissa produkter i den totala insamlade volymen skulle kunna ha ett innehåll kemikalier i halter som är otillåtna. Det är mycket viktigt att vara medveten om att olika materialslag kommer att vara föremål för olika återvinningsprocesser, och att detta i hög grad påverkar vilket innehåll av kemiska ämnen som återfinns i den slutprodukt som sätts på marknaden. Detta diskuteras vidare under Sektion 4 Återvinning av olika textila material. En del materialslag kan eller kommer kunna återvinnas som nya textilier medan andra materialslag är olämpliga för produktion av ny textil, men istället kan användas i andra slutprodukter. Kemiskt innehåll i slutprodukterna påverkas då även av produktionsprocessen för den specifika nya produkten och vilka kemiska ämnen som eventuellt används i den processen. 4 Återvinning av olika textila material Återvinningsprocesser för post-konsumenttextilier kan förenklat sägas omfatta mekaniska, termiska och kemiska processer. Det är viktigt att komma ihåg att materialet som kommer ut ur själva återvinningsprocessen är av olika typ beroende på vilket material och vilken process som beaktas. Vid kemisk återvinning av bomull genomgår materialet en upplösning där olika lösningsmedelsystem kommer ifråga, därefter används våtspinning för att producera en regeneratfiber för textilproduktion. Vid kemisk återvinning av polyester använder man sig istället av depolymerisering följt av polymerisering, vilket innebär att polyesterkedjan sönderdelas till den minsta ingående komponenten, monomer, som sedan återuppbyggs via polymerisation. För textila material är omsmältning en teoretisk möjlighet men i praktiken kan textila material inte smältspinnas till ny textilfiber då materialet brutits ner under användarfasen, istället kan denna typ av material istället potentiellt användas för andra applikationer. Olika möjligheter för återvinning av post-konsumenttextilier av olika material beskrivs i Figur 2. Figur 2 Bilden visar en översikt över möjligheter för återvinning av post- konsumenttextil. Mekanisk återvinning är en bred kategori där slutprodukten kan vara en ny textil, en non-woven produkt eller en fiberförstärkt komposit. I de fall mekaniskt bearbetad textil ska användas som råvara för ny textil ställer detta relativt höga krav på ingående material och kräver god sortering av ingående textil. Generellt är specifik sortering nyckeln till all högkvalitativ återvinning. Eftersom lämplig återvinningsteknologi beror på vilket material som ska hanteras så är det nödvändigt att sortera post-konsumenttextilier före återvinning. Alla de textila återvinningsprocesserna är beroende av mer eller mindre rena materialfraktioner (inklusive blandfraktioner) för att kunna producera återvunnet material av god och förutsägbar kvalitet. I vissa fall kommer det vara nödvändigt att ytterligare rena den sorterade fraktionen eftersom en del material har mycket liten potential att återvinnas. Ett exempel är vissa blandfraktioner med elastan, där det är nödvändigt att avlägsna elastan för att kunna nyttogöra sig av andra materialkomponenter i textilen. Sortering kan också användas för att separera produktgrupper som är i en riskkategori avseende kemiska ämnen, exempelvis vissa typer av arbetskläder. Dessa fraktioner kan möjligen komma att användas i nya produkter med samma funktion, där man drar nytta av det kemiska innehållet. Specifik information om i vilka farliga kemikalier som finns i en viss produkt saknas, men förhoppningen är att denna information följer med produkten genom värdekedjan och hela vägen till end-of-life. Sorteringen måste alltså utföras med lämplig återvinningsteknologi taget i beaktning. Vilken teknologi detta är beror på materialsammansättning såväl som på konstruktion. Mekanisk återvinning är den minst energikrävande återvinningsprocessen för textil och en etablerad, kommersiell process för återvinning av textil för lågvärdiga slutprodukter. Knappar, dragkedjor och andra accessoarer klipps bort varefter materialet genomgår en rivningsprocess som frilägger ingående textilfibrer. Vidare processering varierar beroende på om slutprodukten är en ny textil, non-woven eller ett material baserat på fiberförstärkt plast. Den mekaniska processen, kombinerat med slitage av produkten genom användarfasen, innebär att en fiberförkortning erhålls jämfört med jungfrulig råvara. Återvinning som garn och sedermera ny textil är inte vanligt förekommande men förekommer på demo- och pilotskala för bomullsfiber från jeans bland annat. Dock är intresset för mekaniskt återvunnen fiber stort då efterfrågan på textilt material ökar och den globala produktionen av exempelvis bomull nått taket.