sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — Förslaget inne- bär således inte att kommunerna ska behandla några nya uppgifter, utan det handlar om uppgifter som redan ska dokumenteras om enskilda enligt socialtjänstlagen och föreskrifter och allmänna råd (2014:5) om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS. Det som tillkommer avseende personuppgiftsbehandlingen är däremot, som nämnts, att fler person- uppgifter kommer att behandlas av . Den enskilde kom- mer inte att bli ”mer utredd” eller dokumenterad utan den utökade statistikinsamlingen gäller främst uppgifter som redan finns i verk- samhetssystemen. Utredningens förslag innebär att det kommer att behandlas fler uppgifter av integritetskänslig natur om främst barn, ungdomar och personer med missbruk eller beroende jämfört med , samt upp- gifter om vårdnadshavare. Det innebär att känsliga personuppgifter och personuppgifter om lagöverträdelser m.m. i vissa fall behöver behandlas. Ett barn eller en ung person som får insatser från har ofta flera olika insatser under sin uppväxt. Möjligheten att följa barn och vuxna genom hela omsorgskedjan och få kunskap om vad som är effektiva insatser utifrån olika behov är grundläggande för att genom statistikanalyser kunna följa upp och få mer kunskap om de insatser som ges. Förslaget kan innebära ett ytterligare integritetsin- trång för såväl barn, unga, vårdnadshavare och personer med miss- bruk eller beroende. Att registrerar personuppgifter om öppenvårdsinsatser innebär emellertid ingen principiell skillnad i relation till de uppgifter som samlas in . Jämfört med hälso- och sjukvården är tillgången till personbase- rade registerdata om verksamhet starkt begrän- sad. Utredningens förslag innebär att fler personbundna uppgifter behöver användas för att främja och stödja en inriktning mot en mer kunskapsbaserad socialtjänst. Det innebär ett ingrepp i skyddet för den personliga integriteten. Ingreppet i skyddet för den personliga integriteten bedöms dock som nödvändigt för att kunna beskriva orsaker till olika insatser inom samt om insatserna varit verkningsfulla eller inte. I förlängningen kommer en utökad nationell statistik bidra till en större kunskap om vilka åtgärder som ska prioriteras eftersom det kommer finnas större möjligheter att genom statistiken analysera utfallet av de aktuella insatserna. behöver veta att deras insatser gör nytta och hur metoder kan vidareutvecklas. På det sättet kan enskilda i svåra situationer få tillgång till en professionell insats som är till verklig hjälp. Utredningen ger ett flertal exempel på hur statistiken kan omsättas i praktik och ge värdefull kunskap om arbets- sätt i avsnitt 15.10.3. Vid en ny dataskyddsreglering som innebär begränsningar i skyddet av den personliga integriteten ska rimligen de som berörs av regler- ingen höras, dvs. Utredningen har inte hört berörda eller aktivt samlat in synpunkter på förslaget från personer som är föremål för insatser. Däremot har utredningen tagit del av de synpunkter från brukare och deras intresseorganisationer som samlat in i samband med att man uppvaktat reger- ingen i frågan om behovet av en utökad statistik för . I rapporten av vård och omsorg – förslag till nya regis- teruppgifter från socialtjänst och hälso- och sjukvård från 2013 redogör för sina samtal med rådet för etiska frågor och . I rapporten efterfrågar en möj- lighet att registrera personuppuppgifter om orsaken till insatser för äldre, s.k. funktionstillstånd. De båda råden ansåg att statistiken skulle kunna leda till en mer likvärdig bedömning av behov och insatser i landets kommuner. Socialtjänstlagen gäller alla äldre, men råden menade att kommuner- nas bedömningar kan variera när det gäller vilka behov som ska till- godoses och omfattningen av de beviljade insatserna. framhöll dock att det är viktigt att se till att nationella uppgifter om insatser i relation till behov inte leder till att schablonisera bistånds- bedömningen. Rådet för etiska frågor ansåg att en stor del av samhällsnyttan med registeruppgifterna är att följa förändringar i hur äldres behov av vård och omsorg tillgodoses. menade rådet att det är viktigt att inse att det finns begränsningar i hur långtgående slutsatser man kommer kunna dra från den här typen av statistik. Råden poängterade att även om statistikuppgifterna samlas in från kommunernas grundläggande dokumentation är det viktigt att säkerställa att det inte blir en administrativ uppgift som i slutändan tar tid från utförandet av själva vården och omsorgen. Sammanfatt- ningsvis ansåg råden att det inte finns några principiella skillnader mellan att samla in uppgifter om funktionstillstånd från socialtjänst och från hälso- och sjukvård. Man ansåg inte heller att det finns spe- cifika omständigheter med just de här uppgifterna (jämfört med andra känsliga personuppgifter om hälsa) som gör att en enskild kan lida men av insamlingen. I en artikel i pläderade SKR tillsammans med ett flertal riksförbund och brukarorganisationer för att socialtjäns- ten ska få samma möjligheter att arbeta kunskapsbaserat som hälso- och sjukvården. Förbunden och brukarorganisationerna menade att en förutsättning för det är att får samla in person- nummerbaserade uppgifter för nationell statistik. Man framhöll att integritetsfrågan är viktig och ska beaktas, men att den inte fick stå i vägen för en konstruktiv diskussion om hur uppföljning genom personnummerbaserad statistik kan användas för att säkerställa en jämlik vård och omsorg för de mest utsatta i vårt samhälle. Bakom artikeln stod bl.a. brukarorganisationen , Attention, , Frigörelse, Hälsa, Lika- behandling och Mental Hälsa.66 I rapporten till en samlad statistik för missbruks- och bero- endevården (2006) inhämtade synpunkter från brukar- organisationer. för hjälp åt läkemedelsmissbrukare (RFHL) var negativ till tankarna i förslaget. Dels ansågs man att det inte var troligt att uppföljning, med den föreslagna statistiken som bas, skulle kunna resultera i förbättringar av kommu- nernas missbrukarvård, dels att kriminaliseringen av (ej läkarförskri- ven) narkotikaanvändning utgjorde ett så stort hinder att personer i ännu högre grad än skulle dra sig för att söka hjälp inom den specialiserade vården om en personnummerregistrering skulle bli obligatorisk. För många är anonymitetsskydd en förutsättning för att våga söka hjälp. () var däremot positiv, främst för att förslaget skulle ge en ”klarare” och mer tillförlitlig sta- tistik: alla personer med missbruk eller beroende har inte samma behov och får inte samma insatser. Med den föreslagna statistiken ansåg man att det skulle bli möjligt att skilja ut verksamma behand- lingsenheter från overksamma. Man insåg visserligen riskerna med en eventuellt ökad tvekan att söka vård, men ansåg att fördelarna ändock övervägde. ansåg att integritetsfrågorna var viktiga, men att utsikterna att genom uppföljningsstudier få information som kan bidra till att förbättra vården ändock gjorde att förbundets representant såg positivt på förslag. Förbundet fram- höll att det var viktigt att noga förklara för personer som får vård vilket syftet med registreringen är, samt hur säkerhetsrutinerna fun- gerar och hur uppgifterna ska användas. Ett argument mot att registrera personuppgifter för statistik- och forskningsändamål som förts fram av funktionshinderrörelsen är att en överenskommelse mellan brukaren och vårdgivaren bryts. innebär att det förs in ett nytt moment i relationen mellan parterna, som inte handlar om anledningen till att den en- skilde söker samhällets stöd eller hjälp. Mot denna uppfattning kan anföras att det i stället handlar om ett trepartsförhållande bestående av brukaren, biståndsbedömaren och samhället. Den sistnämnda parten är finansiär av de insatser som ges, och för denne finns där- 66Socionomen, Lagändring krävs för en jämlik och kunskapsbaserad socialtjänst, nr 6 2017. med ett legitimt intresse av viss kunskap om de insatser som ges. Kunskapen kan t.ex. avse volymen, kostnaderna och resultatet avse- ende de gjorda insatserna. Även om det finns röster som motsätter sig en utökad nationell statistik, bedömer utredningen att en majoritet av de intressegrupper som företräder enskilda som är föremål för insatser anser att en utökad insamling och behandling av personuppgifter är nödvändig för att kunna framställa en statistik som kan ligga till grund för analyser, uppföljningar, forskning m.m. inom och att deras uppfattning är att nyttan med detta överväger eller står i rimlig proportion till det intrång som kan uppstå i de enskildas integritet. En reglering om utökad nationell statistik är godtagbar och proportionerlig Förslaget om en ny lag om socialtjänstdataregister innebär att integ- ritetskänsliga uppgifter kommer att samlas in av . Uppgifterna utgör dock ett viktigt underlag för att verksamhet ska kunna utgå från bästa möjliga kunskap i form av data. Data som kan användas som underlag för beslut som är av bety- delse för enskilda individer i behov av insatser men också för beslut om inriktning och planering på nationell nivå. Insam- ling av minst lika integritetskänsliga personuppgifter sker av från hälso- och sjukvården enligt lagen om hälso- dataregister. efterfrågar även utökade möjligheter att behandla personuppgifter för nationell statistik (se avsnitt 15.7.6). Genom att reglera och bearbet- ning i en lag kan större tydlighet och transparens skapas kring detta statistikområde. Det blir enklare för registrerade att kontrollera Social- styrelsens behandling av deras personuppgifter när statistiken samlas på detta sätt i en samlad lagstiftning. Utredningens bedömning är därmed att en reglering av en utökad nationell statistik inom område är godtagbar för vårt samhälle och proportionerlig i förhållande till det ingrepp i den per- sonliga integriteten det innebär. Lagens rubrik ger vid handen att den reglerar olika register. Det är egentligen ett föråldrat synsätt att tala om register eller personregis- ter. Utredningen har dock valt att hålla sig så nära den vokabulär som lagstiftaren använder för motsvarande lagstiftning. Som exempel kan nämnas lagen om hälsodataregister. beskriver på sin webbsida att myndigheten förfogar över ett flertal socialtjänstregis- ter. På ett tekniskt plan är det svårt att tala om personregister efter- som tekniken gör det möjligt att arbeta med ett och samma infor- mationsobjekt för många olika syften. Uppgifter härbärgeras i samma system- eller databasmiljö, men gör det möjligt att logiskt hålla i sär användningen för olika ändamål. Det är lämpligare att tala om olika typer av behandling av personuppgifter. Men i pedagogiskt syfte under- lättar det att tala om enskilda fysiska register. Det gör det lätt för registrerade att peka ut en viss typ av behandling av personuppgifter där man vill utöva sina rättigheter enligt EU:s dataskyddsförordning. Utredningen har därför valt att i rubriken till lagen tala om social- tjänstdataregister, även om sådana homogena eller rena register kanske inte existerar i praktiken. Hur de facto strukturerar sina personuppgifter är okänt för utomstående och även för utred- ningen, och bör förbli en hemlighet av hänsyn till skyddet för person- uppgifterna. I EU:s dataskyddsförordning finns ett flertal rättigheter som den registrerade kan åberopa mot personuppgiftsansvariga (kapitel III). Som exempel kan nämnas rätten till insyn, rätten till rättelse, rätten att motsätta sig behandling och rätten till begränsning, det som tidi- gare benämndes blockering i personuppgiftslagen. Alla rättigheter är dock inte tillämpliga på alla typer av behand- lingar av personuppgifter. Exempelvis kan rätten till radering i arti- kel 17 EU:s dataskyddsförordning inte åberopas för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål enligt artikel 89.1 i EU:s dataskyddsförord- ning, i den utsträckning att rätten sannolikt omöjliggör eller avsevärt försvårar uppnåendet av syftet med den behandlingen. EU:s dataskyddsförordning lämnar visst utrymme för medlems- länderna att också begränsa rättigheterna. Av lagen om den officiella statistiken framgår att artiklarna 16 (rätten till rättelse) och artikel 18 (rätten till begränsning) i EU:s dataskyddsförordning inte gäller vid behandling av personuppgifter som är tillåten enligt lagen eller före- skrifter som har meddelats i anslutning till den. Som framhållits tidigare är den rättsliga grunden för behandling av personuppgifter för statistiska ändamål en arbetsuppgift av allmänt intresse (artikel 6.1 e i EU:s dataskyddsförordning; se avsnitt 15.10.1). Det innebär att vissa rättigheter med automatik är begränsade för be- handling av personuppgifter på den grunden. Förutom rätten till radering finns begränsningar i rätten att motsätta sig (artikel 21 i EU:s dataskyddsförordning). Rätten till dataportabilitet (artikel 20 i EU:s dataskyddsförordning) är inte överhuvudtaget tillämplig. Utredningen har vid sina överväganden stannat vid att inte införa några begränsningar i registrerades rättigheter i den föreslagna lagen. Med hänsyn till arten av behandlingen som innefattar känsliga och integritetskänsliga personuppgifter är det av stort värde att registre- rade bibehåller sina rättigheter. Utredningen nöjer sig med att de begränsningar som finns i lagen om den officiella statistiken, som nämns ovan, får kvarstå för att inte alltför mycket hindra Social- styrelsens statistikarbete. Det rör sig om rätten till rättelse och rätten till begränsning. Det gäller arbetet med officiell statistik och annan statistik för . När däremot behandlar per- sonuppgifterna för de sekundära ändamålen uppföljning och utvär- dering gäller dock enbart EU:s dataskyddsförordnings rättighets- katalog, men givetvis med de begränsningar som följer av att även den behandlingen av personuppgifter är en arbetsuppgift av allmänt intresse som sätter vissa begränsningar för registrerades rättigheter. Utredningens förslag: Den nya lagen om socialtjänstdataregister ska innehålla bestämmelser om dataregister över och sådan verksamhet som bedrivs med stöd av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (socialtjänstdataregister). ska få utföra automatiserad behandling av per- sonuppgifter i socialtjänstdataregister. För behandling av person- uppgifter ska vara personuppgiftsansvarig. Den nya lagen kompletterar och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Vid behand- ling av personuppgifter enligt den nya lagen gäller lagen med kom- pletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, och föreskrifter som har meddelats i anslutning till den lagen, om inte annat följer av den nya lag eller föreskrifter som har meddelats i anslutning till nya lagen. I den nya lagen erinras om att det i lagen om den officiella statistiken och förordningen om den officiella statistiken finns bestämmelser om officiell och annan statistik för verksamheter. Den föreslagna lagen om socialtjänstdataregister är avsedd att enbart reglera och avgränsa behandling av personuppgifter för framställning av officiell och annan statistik för . Det ska uttryckligen framgå, till skillnad från lagen om hälsodata- register, att det är som får behandla personuppgifter för nationell statistik för och att den myndigheten är ensam personuppgiftsansvarig för behandlingen. Den är inte avsedd att reglera behandling av personuppgifter i samband med individu- ella insatser för enskilda individer och den automatiserade behand- ling av personuppgifter som utförs hos socialnämnder (motsvarande) och privata utförare. Vad som avses med socialtjänst i socialtjänstlagen definieras i av- snitt 5, i den definitionen ingår inte verksamhet som bedrivs med stöd av LSS och utredningen behandlar inte heller LSS i övriga av- snitt av denna utredning. Däremot ingår registret över insatser enligt LSS i . att detta register av den anledningen inte bör exkluderas i förslaget om en lag om socialtjänstdataregister. Lagen ska därför avse data- register över och sådan verksamhet som bedrivs med stöd av lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade (social- tjänstdataregister). Lagen ska främst reglera framställning av statistik inom social- tjänsten och verksamhet inom LSS. Däri inbegrips såväl officiell sta- tistik som annan statistik. Någon konflikt föreligger därmed inte med lagen om den officiella statistiken, lika lite som det finns en sådan konflikt mellan lagen om hälsodataregister och lagen om den offi- ciella statistiken. Bestämmelser i den nya lagen som avviker från lagen om den officiella statistiken gäller således före den senare lagen. För andra ändamål som regleras i den nya lagen om socialtjänstdataregis- ter gäller inte lagen om den officiella statistiken. Lagen ska i övrigt reglera alla aspekter på behandlingen av person- uppgifter för nationell statistik för , såsom kategorier av uppgifter som får samlas in och behandlas, ändamål, elektronisk åtkomst, samkörning och uppgiftsskyldighet. Lagen ska komplettera EU:s dataskyddsförordning, och såvida inte annat framgår av lagen ska förordningen gälla för behandlingar. Lagen kan och bör emellertid inte detaljreglera behandling av personuppgifter. Det ska ske i en kompletterande för- ordning. ska alltjämt kunna meddela närmare före- skrifter om uppgifter som ska lämnas av både kommuner och en- skilda verksamheter. 15.10.6 Ändamålet med behandlingen av personuppgifter Utredningens förslag: Personuppgifter i ett socialtjänstdataregis- ter ska få behandlas för framställning av statistik. Personuppgifter som behandlas för framställning av statistik ska också få behandlas för ändamålen: 1.uppföljning och utvärdering, 2.forskning inom och sådan verksamhet som be- drivs med stöd av lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, och 3.utlämnande till den som ska använda uppgifterna för de ändamål som anges i punkt 1 och 2 eller för framställning av statistik. Personuppgifter i socialtjänstdataregister ska inte få behandlas för några andra än de ändamål som nämns ovan. Det primära ändamålet för socialtjänstdataregister är att behandling får ske för framställning av statistik. Däri inbegrips såväl officiell statistik som annan statistik. För behandling av personuppgifter i syfte att framställa statistik gäller lagen om den officiella statistiken. Den är således inte tillämplig på socialtjänstdataregister som avser behandling av uppgifter för något ytterligare ändamål utöver statistik- framställning. Att enbart ska få samla in personuppgifter för det primära ändamålet statistik är en skyddsåtgärd för att värna om en- skildas integritet och undvika ändamålsglidningar. Det ska inte hindra från att samla in mängdstatistik inom för t.ex. ändamålet uppföljning, men då får inga personuppgifter samlas in. Personuppgifter får enbart samlas in för det primära ända- målet statistik, men får sedan användas av för olika analyser inom ramen för ändamålen uppföljning och utvärdering. Vid behandling av personuppgifter för dessa ändamål gäller emellertid inte lagen om den officiella statistiken utan personuppgiftsbehandlingen i dessa delar regleras enbart av den föreslagna lagen. Det primära ändamålet för den föreslagna lagen är således stati- stikframställning. Det är för det syftet personuppgifter, bl.a. känsliga personuppgifter och uppgifter om lagöverträdelser ska få samlas in från hos kommunerna samt privata utförare. Upp- gifter ska inte få samlas in av för några andra ändamål. Däremot ska få behandla redan insamlade uppgifter för det primära ändamålet statistik för det sekundära ändamålet upp- följning och utvärdering. Uppföljning avser att fortlöpande och regel- bundet mäta och beskriva behov, verksamheter och resursåtgång angivet i termer av t.ex. behovstäckning, produktivitet och nyckeltal. Uppfölj- ning syftar till att ge en översiktlig bild av verksamhetens utveckling och att fungera som en signal för avvikelser som bör beaktas. Utvär- dering avser analys och värdering av kvalitet, effektivitet och resultat hos en verksamhet i förhållande till de mål som bestämts för denna. Ändamålet att följa upp och utvärdera är en ange- lägen uppgift på central nivå i dagens ekonomiskt ansträngda situation inom den kommunala sfären som kräver skärpt hushållning med till- gängliga ekonomiska och personella resurser. Ändamålet är också nöd- vändigt för en kunskapsbaserad socialtjänst enligt utredningen förslag. Ett ytterligare sekundärt ändamål enligt den föreslagna lagen är forskning inom område och sådan verksamhet som bedrivs med stöd av LSS. Forskningen kan avse hela verksamheten – dvs. alla åtgärder och aktiviteter som socialnämnden genomför inom ramen för SoL och LSS – även sådana frågor som inte uteslutande tar sikte på forskning om insatser. Till område hör också exempelvis social förändring och social utveckling. Av lagen om den officiella statistiken framgår att officiell statistik ska finnas för ut- redningsverksamhet och forskning (3 §). Forskningen inom vissa områden inom är begränsad och bör stimuleras. Genom ändamålet forskning skapas incitament för utveckling av mer be- prövad erfarenhet och mer forskning om insatser och deras resultat vilket det finns ett stort behov av. En fråga är om tvekan kan uppkomma om den föreslagna lagen om socialtjänstdataregister eller lagen om den officiella statistiken ska tillämpas. Som framhållits av och andra statistik- ansvariga myndigheter reglerar lagen om den officiella statistiken i huvudsak kvaliteten på officiell statisk (se avsnitt 15.8.1), och i mindre mån behandling av personuppgifter. I den tidigare lagen (1995:606) om vissa personregister för officiell statistik, som lagen om den offi- ciella statistiken ersatte, undantogs behandling av personuppgifter som reglerades i annan lagstiftning, t.ex. lagen om hälsodataregister. Någon sådan hänvisningsbestämmelse finns inte i lagen om den offi- ciella statistiken av det enkla skälet att lagen inte i huvudsak eller enbart reglerar detta område. Det finns således ingen konflikt mellan den föreslagna lagen och lagen om den officiella statistiken och något behov av en hänvisningsbestämmelse i klargörande syfte behövs inte. 15.10.7 Personuppgifter som får behandlas Utredningens förslag: För framställning av statistik ska följande kategorier av uppgifter få behandlas om det behövs för ändamålet och om det inte är tillräckligt att använda kodade personuppgifter eller uppgifter som inte kan hänföras till enskilda fysiska personer: 1.den registrerades personnummer eller samordningsnummer, 6.mål, måluppfyllelse och aktiviteter, 7.orsak eller behov, 8.anmälan, ansökan eller information på annat sätt, 9.resultat av insats, 10.vårdnadshavare inom familje- och individomsorg, och 11.närstående inom missbruks- och beroendevård. Uppgift om närstående inom missbruks- och beroendevården får inte innehålla uppgift som genom namn, annan identitetsbeteck- ning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde. Känsliga personuppgifter ska få behandlas med stöd av arti- kel 9.2 j i EU:s dataskyddsförordning under förutsättning att det är nödvändigt för framställning av statistik. Uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa fri- hetsberövanden ska endast få behandlas om det är nödvändigt för framställning av statistik. Utredningen har tidigare framhållit att lagen ska stå på egna ben, dvs. den ska reglera alla aspekter på behandlingen av personuppgifter för nationell statistik för . Undantaget utgör givetvis EU:s dataskyddsförordning, vilken lagen om socialtjänstdataregister kom- pletterar, och lagen med kompletterande bestämmelser till EU:s data- skyddsförordning (dataskyddslagen) och föreskrifter som har med- delats i anslutning till den lagen.