sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Konsekvenser för små företag Flera av de enskilda huvudmän som berörs av förslagen är skolor med ett mindre antal elever och lärare. Det är av stor vikt att för- slagen och de insatser som följer med förslagen fungerar även för dessa skolor. Statsbidraget för ämnesbetygspiloterna kommer att utformas på så sätt att det inte försvårar för mindre enskilda huvudmän att ansöka om bidraget. Det innebär bland annat att ett så förenklat ansökningsförfarande som möjligt ska tillämpas. Utredningen har även betonat att insatserna inom ramen för statsbidraget bör vara anpassat så att de på ett tillfredsställande sätt även fungerar för små enskilda huvudmän. Det gäller även övriga insatser som kommer att erbjudas inom ramen för utredningens förslag. Exempelvis förslås flera insatser genomföras digitalt, till exempel genom webbkurser. 33Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. 346 kap. 26 § förordningen om vuxenutbildning och SKOLFS 2011:155. Yrkesprogrammen i gymnasieskolan ska vara grund för yrkesverk- samhet och fortsatt yrkesutbildning. Alla utbildningar ska ge kom- petens och färdigheter som leder till anställningsbarhet och förutsätt- ningar för eget företagande.35 Införandet av ämnesbetyg ska inte ska påverka elevers möjligheter att få en yrkesutbildning som gör dem attraktiva på arbetsmarknaden och utredningen har därför inhämtat synpunkter från cirka 20 bransch- organisationer om vilka konsekvenser ämnesbetyg kan få inom yrkes- programmen.36 Branschorganisationerna är generellt sett positiva till att ämnes- betyg införs i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Enligt orga- nisationerna är det av stor vikt att veta vad eleverna kan i slutet av ut- bildningen, när de ska anställas, och de ser att det är den information som ämnesbetyg ger. De anser också att kurssystemet har medfört onödiga överlappningar eftersom samma centrala innehåll kan åter- komma i flera kurser för att garantera att eleverna har rätt förkun- skaper. bedömer de att kursbetygen ger en tydligare informa- tion om innehållet i det eleven har läst än vad ämnesbetygen kommer att göra. Vidare ser många branschorganisationer att förläggningen av det arbetsplatsförlagda lärandet (APL) kan underlättas om ämnena blir mer sammanhängande. Enligt utredningen är dessa argument även giltiga för ämnesbetyg inom kommunernas vuxenutbildning på gym- nasial nivå. Branschorganisationerna är också generellt positiva till ökad styr- ning av utbildningarna. Enligt en del branschorganisationer väljer skolor att kombinera programfördjupningskurser som inte mot- svarar arbetsmarknadens behov. Skulle en ökad styrning av program- men dock innebära att smala yrkesutgångar som få elever söker till för- svinner måste det finnas en garanti för att dessa utbildningar ordnas någon annanstans i systemet, exempelvis inom kommunernas vuxen- utbildning. 2008/09:199. 36Utredningen har genom en konsult genomfört 40 möten med cirka 20 branschorganisa- tioner. 16.7.1Konsekvenser av förslagen i förhållande till betygsinflation Enligt tilläggsdirektivet ska utredningen beakta att de förslag som läggs inte ska leda till betygsinflation.37 Ämnesbetyg kan leda till ökad genomströmning men eventuellt lägre meritvärde Utredningen har tidigare resonerat om hur förslaget med ämnes- betyg kan komma att påverka genomströmningen i gymnasieskolan. Ämnesbetyg innebär att det slutliga betyget i flera ämnen kommer att sättas senare än vad som är fallet i dagens kurser, exempelvis i stället för . Vi anser det finns förutsättningar för att ämnesbetyg kan öka genomströmningen genom att eleverna får längre sammanhållen undervisningstid i flera ämnen och därmed tid till att fördjupa och utveckla sina kunskaper i ämne. finns också risken att elever skjuter upp sina studier och därmed samman- taget kan prestera sämre jämfört med . De förslag vi lämnar om att ämnen ska delas in i nivåer och att betyg ska sättas i ämnet efter varje nivå kan motverka detta eftersom skolan har ett ansvar att på varje nivå följa upp och sätta in åtgärder om eleven riskerar att få ett underkänt betyg. Det är mycket svårt att bedöma hur själva betygutvecklingen i varje ämne kommer att påverkas av införandet av ämnesbetyg i ett ämnesutformat system. Som nämnts tidigare är betygsutveck- lingen negativ med stigande kurser i vissa ämnen, till exempel mate- matik vilket skulle kunna innebära att införandet av ämnesbetyg generellt skulle sänka meritvärdena något.38 I flera andra ämnen som utredningen tittat på, bland annat några yrkesämnen, är betygs- utvecklingen varierande men medelvärdet relativt och få elever får underkänt betyg i sista kursen vilket skulle kunna innebära att dessa ämnen inte skulle bidra till lägre meritvärden än . 38Många elever som enbart läser en kurs (främst Ma 1a) får dessutom i hög utsträckning ett lågt eller underkänt betyg. Jämförelsen avser främst de inledande kurserna i matematik och som läses av flest elever. Vi gör bedömningen att införandet av ämnesbetygsmodellen i kombination med nya ämnen och ämnesplaner kan medföra en till- fällig förändring av betygsmedelvärdena för vissa ämnen efter införandet. Vi ser dock inte att ämnesbetyg i sig därefter skulle bidra till betygsinflation, det vill säga att modellen skulle medföra att lärare med tiden får svårt att upprätthålla en likvärdig bedömnings- praktik. Det är dock viktigt att följa utvecklingen av ämnesbetygen, både inom gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå. Kompensatorisk betygssättning kommer att resultera i högre betyg Av kapitel 17 framgår att det sannolikt förekommer betygsinflation Exempelvis har andelen A i ämnet engelska igrundskolan ökat från . Ännu tydligare är att de höga betygen (betygen A och B) har ökat i de praktiska och de estetiska ämnena i . En följd av förslaget om kompensatorisk betygssättning är att fler elever än kommer att få betyg på de högre betygsnivåerna. Detta beror till stor del på att regeln om att kunskapskravet i sin helhet ska vara uppfyllt för betygsstegen A och C tas bort. Det är dock svårt att avgöra hur många betyg det gäller. Den begränsade utprövning som utredningen genomförde visade att andelen betyg som lärarna ändrade med anledningen av en kompensatorisk betygssättning inte var så stor. Utprövningen omfattade dock endast 13 lärare från grund- skolan och gymnasieskolan (se även kapitel 10). Det är viktigt att hålla isär de två olika anledningarna till att betygen ökar. Vårt förslag kan inte anses leda till betygsinflation efter- som det handlar om en ny princip för betygssättningen där de nya betygen inte går att jämföra med betyg från det tidigare betygssyste- met utan någon kompensatorisk princip. Den ökning som sker med anledning av att en ny kompensatorisk princip införs i betygssättningen ska om lärarna bedömer någorlunda likvärdigt, endast ske inlednings- vis och sedan stanna på denna nya nivå. Det är centralt att skolhuvudmännen, inom ramen för det systematiska kvalitetsarbetet, fortlöpande följer upp elevernas betygsutveckling och vid stora avvikelser genomför rele- vanta insatser. Effekter av kombinationen av reviderade kunskapskrav och en betygsskala med inbyggd kompensatorisk princip är svåra att förutsäga Parallellt med utredningen har genomfört en revidering av kunskapskraven för främst , där kraven gjorts mindre omfattande och detaljerade. De reviderade kunskapskraven planeras att införas hösten 2021.39 Vi konstaterar att det är svårt att förutse vilka effekter revideringen kommer att få på betygssättningen. Reviderade kunskapskrav och en kompensatorisk betygssättning kan enligt vår bedömning var för sig eller i kombination komma att öka betygen. En sådan ökning handlar inte om betygsinflation efter- som det handlar om nya regler för hur betygssättningen går till. Det är dock viktigt, likt för den kompensatoriska betygssättningen, att följa betygsstatistiken för att se vilka följder de reviderade kunskaps- kraven får. Ett ytterligare underkänt betyg leder till högre meritvärden från Det högsta möjliga meritvärdet efter avslutad grundskola kommer även fortsättningsvis att vara 340 poäng, alltså betyget A i 17 ämnen (om eleven har fått betyg i ett modernt språk, annars 320 poäng med betyget A i 16 ämnen). Meritvärdena från kommer dock att öka som ett resultat av att betyget Fx ska motsvara 5 poäng i en elevs meritvärde. En andel av eleverna som får betyget F och som har kunskaper som är nära betyget E och kommer att få betyget Fx om förslaget införs. En konsekvens av detta blir att elever som konkurrerar om platser kan hamna i situationer som kan upplevas som orättvisa. En elev som får betyget E i samtliga 16 ämnen i kommer att ha merit- värdet 160. En annan elev kan ha olika betyg, inklusive några under- kända betyg, men ändå uppnå ett högre meritvärde än den första eleven. Förutsatt att de båda eleverna har godkända betyg i de åtta eller tolv behörighetsgivande ämnena som krävs för nationella pro- gram i gymnasieskolan kan den första eleven (med godkända betyg i alla ämnen) konkurreras ut av eleven med flera underkända betyg. Denna situation finns men kan förändras något om be- 39Skolverket har även reviderat tre ämnesplaner på gymnasial nivå: engelska, matematik och moderna språk som också planeras att införas . tyget Fx motsvarar 5 poäng i elevens meritvärde. Utredningen bedömer dock att detta endast kommer att få marginella konsekvenser efter- som det rör ett begränsat antal elever. En annan konsekvens av att införa ytterligare ett underkänt betyg är att en del elever som får så kallade ”snäll-E:n”, det vill säga de får godkänt betyg trots att kunskaperna inte motsvarar kraven för betyget E, i stället kan få betyget Fx. Det kommer sannolikt inte att handla om ett stort antal elever som får betyget Fx i stället för betyget E som sitt slutbetyg i ämnet men behöver utveck- lingen av betygssättningen av betygen F och Fx följas . 16.7.2Konsekvenser för antagning till högre utbildning Separat urvalsgrupp för antagning till universitets- och högskoleutbildningar kan övervägas Det finns tre betygsurvalsgrupper vid antagning till högre utbildning: BI som enbart konkurrerar med sina betyg från gymnasie- skolan40, BII där personer som kompletterat inom vuxenutbildning- en konkurrerar41 samt folkhögskolegruppen där sökande med studie- omdöme från folkhögskola konkurrerar. Grupperna tilldelas platser efter antal sökande i samma grupp. Platserna fördelas dock på så sätt att platserna i BII reduceras med en tredjedel och tillförs BI. Utöver ovanstående betygsurvalsgrupper finns en urvalsgrupp för högskole- provet och en där högskolan får bestämma urvalsgrunder.42 När Gy 11 infördes skapades en särskild urvalsgrupp eftersom det befarades att de som sökte till högskolan med gymnasieexamen och betyg från den nya betygsskalan skulle få lägre meritvärden än andra sökande. Antagandet byggde på att det sannolikt skulle bli svårare att få högsta betyg (A) i den nya betygsskalan (A–F) jämfört med att få MVG i den gamla skalan (IG, G, VG, MVG).43 Den särskilda urvalsgruppen, BIex, användes från och med antagningen till högskolan till och med . 40Här ingår även sökanden som har en yrkesexamen och senare kompletterat för grundläg- gande behörighet samt personer med en komvuxexamen där minst två tredjedelar av betygen är satta i komvux. 41Även sökanden som har betyg efter prövning och som inte varit elev i gymnasieskolan vid prövningen, konkurrerar i BII. 427 kap. 13 § högskoleförordningen (1993:100). visade sig också, när antagningen följdes upp, att elever med gym- nasieexamen som sökte till högskolan till hade lägre meritvärden än de med äldre betyg.44 Det finns också andra åtgärder för att kompensera grupper som blir missgynnade av ändringar i tillträdesreglerna. Det sker bland annat genom meritpoängskompensation för sökande med utländsk gymnasieutbildning då det inte varit möjligt att ta fram en mot- svarighet till meritpoäng för alla länders olika utbildningssystem. Merparten av de som ansöker till högskolan konkurrerar med betyg från gymnasieskolan och/eller komvux. konstaterade att av de behöriga sökande har endast fått grundläggande behörighet genom folkhögskola. Eftersom plat- serna fördelas mellan sökande med betyg och sökande med omdöme från folkhögskolan utifrån antalet behöriga sökande i respektive grupp innebär det att folkhögskolegruppen genererar få eller inga platser till en utbildning. För att konkurrera till utbildningar som har fler sökande än antal platser krävs därför i praktiken ofta att en sökande i folkhögskolegruppen även har ett resultat från högskoleprovet. När den särskilda urvalsgruppen BIex infördes identifierades risken att urvalsgruppen skulle bli liten och på så sätt missgynna de sökan- den i gruppen. Regeringen beslutade därför att sökande med gymnasie- examen skulle konkurrera om platser i både BIex och BI. Att endast låta dem konkurrera i en egen urvalsgrupp skulle annars, åtminstone inledningsvis, innebära att få platser skulle genereras till gruppen. Syftet med att sökande från Gy fick konkurrera i dubbla urvals- grupper var således att de inte skulle missgynnas i antagningen.45 Trots att de sökande i BIex fick konkurrera både i en egen urvals- grupp och i BI missgynnades gruppen eftersom de hade lägre meritvärden, dock mindre än om BIex inte hade införts. Detta mönster bröts först när de som sökte i BIex var 50 pro- cent fler än tidigare.46 44Universitets- och högskolerådet (2017). 46Universitets- och högskolerådet (2017). Utredningen konstaterar att det inte är okomplicerat att införa en särskild urvalsgrupp och att det riskerar att bli en nackdel om de som konkurrerar i gruppen inte är tillräckligt många för att generera platser till de utbildningar där det är konkurrens. Särskild urvalsgrupp behöver utredas vidare Utredningen föreslår dels att kompensatorisk betygssättning införs i gymnasieskolan , dels att ämnesbetyg införs . Utredningens bedömning är att den kompensatoriska betygssättningen kommer att leda till något högre meritvärden. De som lämnar en gymnasieskola där kompensatorisk betygssättning tillämpas skulle som konsekvens kunna bli gynnade i urvalet. Det kan därför finnas anledning att titta på om den stora gruppen sökande kommer att missgynnas av att det kommer en ny grupp sökande som har lite högre meritvärden. Av de som sökte till högskolan till höst- terminen 2019 var av de sökanden med svenskt personnummer medan var eller äldre. Ju större den nya gruppen blir desto mer kommer det att märkas bland andra sökande eftersom meritvärdena för tillträde till vissa ut- bildningar i högskolan i så fall höjs relaterat till de sökandes merit- värden. Vad gäller införandet av ämnesbetyg resonerar vi i avsnitt 16.2.1. ovan att ämnesbetyg kan medföra att fler elever fullföljer sin utbild- ning. Vi kan dock inte utesluta att skillnader i meritvärdena skulle kunna uppstå. Det går inte att dra slutsatser från den kursutformade gymnasieskolan för att förutse den ämnesutformade gymnasieskolan där en översyn av ämnen och ämnesplaner ännu inte har genomförts. Utredningen menar också att meritvärdena kan komma att påverkas på ett annat sätt med ämnesbetyg tillsammans med meritpoäng än i nuvarande system, vilket beskrivs närmare nedan. Utredningen lämnar inga förslag på särskilda urvalsgrupper, varken för införandet av kompensatorisk betygssättning eller för införandet av ämnesbetyg. Av kapitel 15 framgår dock att utredningen gör be- dömningen att och bör få i uppdrag att utreda om särskilda urvalsgrupper behöver skapas med anledning av dessa för- slag. Nivåer i ämnen medger specificering av behörigheter Utredningens förslag att dela in ämnen i nivåer bör underlätta hög- skolornas och yrkeshögskolornas behov av att i ett ämnesutformat system kunna bedöma de sökandes behörighet vid tillträde till utbild- ningar. Utredningen bedömer att de sökandes behörigheter och merit- värden i samband med antagning till högskolestudier kommer att kunna hanteras lika effektivt som genom antagningssystemet NyA. Det förutsätter dock att betygshandlingarna i gymnasieskolor och vuxenutbildningsenheter som är anslutna till den nationella betygs- databasen () är anpassade för det. Utredningen har förslagit att medel ska tillföras Universitets- och högskolerådet i syfte att upp- datera dessa system (se avsnitt 16.4.4). Meritpoängssystemet kan behöva ses över med anledning av ämnesbetyg Som framgår av kapitel 11 kan meritpoängssystemet behöva ses över som en följd av att ämnesbetyg införs i gymnasieskolan. Beroende på hur de meritpoängsgivande ämnena (matematik, moderna språk och engelska) utformas menar utredningen att merit- poäng eventuellt inte skulle ge samma proportionella utdelning i den ämnesutformade gymnasieskolan som i den kursutformade i de fall eleven sänker sitt betyg under ämnets gång. Ett hypotetiskt exempel kan vara en elev som i kurssystemet läser matematik 1 och får be- tyget A och sedan överväger att läsa matematik 2 för att få 0,5 merit- poäng. Eleven i exemplet har i det kursutformade systemet dock säkrat betyget A i matematik 1 och om eleven får E i matematik 2 så har eleven vid meritvärderingen 100 poäng med betyget A (värt 20 poäng) och 100 poäng med betyget E (värt 10 poäng), plus 0,5 i meritpoäng. I ett ämnesutformat system, om betyget i matematik 2 skulle bytas ut betyget för matematik 1, skulle samma elev som väljer att läsa matematik 2 i meritvärderingen ha 200 poäng med betyget E (värt 10 poäng), plus 0,5 i meritpoäng. Eleven skulle å andra sidan förstås kunna höja sitt betyg under ämnets gång men just meritpoängs- ämnena är de ämnen där eleverna i dagens system ofta får lägre betyg ju längre de läser ämnet och det är inte säkert att ämnesbetyg fullt ut kan kompensera för detta (se kapitel 9). Utredningen vill med detta exempel visa att en elev i ett ämnes- utformat system kan komma att göra andra bedömningar när det gäller om det lönar sig att läsa matematik 2 för att få 0,5 i meritpoäng än en elev i det nuvarande systemet, beroende på hur ämnesplanerna, ämnenas nivåer, och meritpoängsfördelningen är utformade. Mot denna bakgrund är det av stor vikt att detta beaktas i ämnesutform- ningen, och att ämnesutformningen och en översyn av meritpoängs- systemet samordnas för att ge den effekt på elevernas val som är önskvärd. Om nuvarande meritpoängsfördelning kvarstår kan ämnen som genererar meritpoäng behöva avvika från modellen för ämnesbetyg för att elever ska våga läsa dem utan att riskera att sänka betyget i ett omfattande ämne, exempelvis genom att dessa ämnen delas in i block (se avsnitt 11.3.4). Det finns i alla utbildningssystem risker för strategiska val. Vi har i modellen för ämnesbetyg i möjligaste mån försökt motverka de stra- tegiska val som inte anses vara önskvärda. Det kan till exempel handla om att urvalssystemet förlorar i legitimitet. Strategiska val till och i gymnasieskolan påverkar även vilka lärare som behövs i huvud- mannens organisation. Om elever mer systematiskt väljer bort vissa ämnen eller program kan det leda till svårigheter att tjänstfördela redan anställda lärare och att få tag på nya behöriga lärare. För samhället kan sådana val leda till att rekryteringen inom vissa samhällssektorer försvåras när få elever utbildas inom området. Ett strategiskt val som elever skulle kunna göra är att i valet till gymnasieskolan välja bort program där exempelvis mycket matema- tik ingår om de upplever att det finns en risk att få ett lågt slutligt betyg i ämnet, och när de avser att inte söka en utbildning som kräver matematik på den nivån. De skulle i stället kunna välja att läsa ett program med färre nivåer i matematik och sedan endast vid behov läsa in resterande nivåer inom vuxenutbildning eller pröva för högre nivåer. Sådana strategiska val kan motverkas med den möjlighet som förslaget om undantag från modellen som beskrivs i kapitel 11 avsnitt 11.3.4 medger. Det innebär att eleven ”låser in” betyg i ämnet efter ett visst antal nivåer och därmed kan få flera slutliga betyg i ämnet i det slutliga betygsdokumentet. Ett annat val, för att inte riskera att sänka sitt betyg i ämnet, är att inte frivilligt fördjupa sig ytterligare i ämnen som eleven redan läst på lägre nivåer inom programmet. Detta kan motverkas genom att göra nivåer i ämnen obligatoriska, det vill säga öka styrningen och minska dagens valbara delar i programmet. Ett ytterligare strategiskt val är att elever medvetet skulle ”ta” ett underkänt betyg i ett ämne när de ser att de inte kommer att få det betyg de vill ha. De skulle sedan kunna göra en prövning eller läsa in den sista nivån i ämnet inom vuxenutbildning. Skillnaden mot det nuvarande kursutformade systemet är att det slutliga bety- get i ämnet skulle omfatta fler poäng och på så sätt vara mer high- stakes. Vi ser det dock som en krävande strategi och därmed en liten risk att många elever skulle använda sig av den. För vissa elever som behöver ett visst meritvärde för att komma in på en utbildning med hög konkurrens kan det dock utnyttjas. Om dessa elever söker till högre utbildning med kompletteringsbetyg från vuxen- utbildning hamnar de dock i en annan urvalsgrupp med färre hög- skoleplatser än de som söker med enbart en gymnasieexamen. För att förhindra sådana strategiska val är det därför viktigt att nuvarande urvalsgrupper finns kvar. Möjligtvis kan det ses som en strategi i nuvarande system att läsa in särskild behörighet genom de basår som en del lärosäten erbjuder. Intyget från dessa ges inte något meritvärde och den sökande riskerar således inte sitt gamla meritvärde. Det finns även möjlighet att läsa basår inom vuxenutbildning. Skillnaden från att läsa på högskola eller universitet är att ett basår inom vuxenutbildningen på- verkar meritvärdet samt att den sökande får konkurrera i urvals- gruppen BII. Om ämnesbetygssystemet skulle medföra att det blir svårare att få höga betyg på program som ger breda behörigheter (främst naturvetenskapsprogrammet) kan strategin att läsa ett annat högskoleförberedande program som sedan kompletteras med ett basår på högskola eller universitet bli än mer populär. En åtgärd för att förhindra ett sådant strategiskt val är blockindelningen som vi föreslår för matematikämnet. bedömer vi att detta med all sannolikhet inte kommer att användas som ett strategiskt val efter- som det innebär ett helt års extra studier vilket är ett kostsamt alter- nativ för den enskilde. Även skolor kan göra strategiska val för att till exempel locka till sig elever och detta kan även ses som en möjlighet till strategiskt val för eleverna. För att höja skolans totala meritvärde kan skolor välja att inte erbjuda fördjupningar i ämnen utan i stället inom program- fördjupningen och det individuella valet erbjuda nya ”lättare” ämnen. Vår bedömning är att ämnesbetygen kan komma att innebära att skolors ”friutrymme” intecknas i större utsträckning än , vilket i sig minskar skolornas utrymme att göra strategiska val på detta sätt. Utredningen vill även påpeka att det är viktigt att följa utveck- lingen av att ämnesbetygssystemet fungerar i förhållande till sitt syfte och att åtgärder vidtas om det visar sig att alltför många oönskade strategiska val uppstår. En grundläggande rättighet i både konventionen om barnets rättig- heter (som blev svensk lag47 ) och konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning är att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla åtgärder som rör barn. Vi har genom hela arbetsprocessen strävat efter att inhämta barns och ungas perspektiv. Detta har vi gjort genom att träffa och samtala med elever om bedömning och betygssättning. Vi har genomfört ett stort antal möten med elever från yrkesprogram och högskoleför- beredande program i gymnasieskolan. Vi har även träffat elever från högstadiet, gymnasieskolans introduktionsprogram och gymnasie- särskolan. Eleverna har varit blandade utifrån såväl kön, som socio- ekonomisk bakgrund och språkbakgrund.