sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Då det är få fristående huvudmän som har besvarat enkäten ger detta dock huvudsakligen en bild av det geografiska mönstret bland kommunala huvudmän. Ingen huvudman norr om uppger att de upp- handlar uppdragsutbildning. 11 av de 18 huvudmännen som upp- handlar uppdragsutbildning bedriver fritidshemsverksamhet i eller . Fyra av sex kommuner uppger att de upp- handlar uppdragsutbildning. Det indikerar att det finns ett visst sam- arbete mellan huvudmän kring uppdragsutbildningar i delen av landet. Betalar läromedel och anpassar schema för att underlätta studier De huvudmän som uppgett att de möjliggör vidareutbildning för att studera till lärare har fått svara på en fråga om vilken eller vilka förut- sättningar de som huvudmän i regel ger för personalens deltagande i vidareutbildning. De vanligaste sätten att underlätta studier är att stå för personalens kostnader för läromedel och att anpassa berörd per- sonals schema, åtta av tio huvudmän uppger att de gör detta. Ungefär hälften av huvudmännen uppger att de medger nedsätt- ning i tjänst. Något färre, fyra av tio, anger att de ger möjlighet att studera på betald arbetstid. Därtill har några av de som angett att de underlättar studier på annat sätt rapporterat att personalen får lön för studietid. Nära tre av tio betalar kost och logi vid utbildnings- dagar. En handfull huvudmän uppger att de ersätter resor. En huvud- man utmärker sig genom att förutom att ge stipendier ersätta flyg- resor och övernattning i samband med studier. 4.3.6Flera hinder för att vidareutbilda personal till lärare i fritidshem Som nämnts tidigare uppger sex av tio huvudmän i enkäten att de inte möjliggör för befintlig personal att vidareutbilda sig till lärare i fritidshem. Alla huvudmän i enkätundersökningen har fått svara på en fråga om de uppfattar att det finns några hinder för att vidare- utbilda befintlig personal till lärare i fritidshem. Endast en av tio huvudmän uppger att de inte upplever några hinder alls. Av både enkätundersökningen och de fördjupade intervjuerna framträder en bild av att huvudmännen upplever en kombination av hinder för att vidareutbilda personal till lärare i fritidshem, och att den kombina- tionen varierar mellan huvudmän. Det vanligaste hindret bland huvudmännen är en ansträngd eko- nomi; knappt sex av tio anger att det är ett hinder för att vidare- utbilda befintlig personal till lärare i fritidshem. Av de öppna svaren och även i de fördjupande intervjuerna framkommer att en del huvudmän dessutom uppger att det är svårt att hitta lämpliga vikarier samt avvara personal och bibehålla kvalitet och kontinuitet i fritidshemmet. Förutom organisatoriska frågor uppges en kombination av andra skäl som har att göra med möjligheten och incitamenten för perso- nalen att vidareutbilda sig. Drygt tre av tio uppger att bristande intresse bland personalen just nu är ett hinder och lika många anger att det geografiska avståndet till vidareutbildningarna är för långt. Av intervjuerna framgår att det hinder som det långa geografiska avståndet utgör på olika sätt förstärker, eller förstärks, av andra skäl som uppges i både enkät och intervjuer och som handlar om bris- tande intresse från personalen och svårigheten att avvara personal. Av både öppna svar i enkätundersökningen och i intervjuerna finns det beskrivningar som indikerar att ointresset kan hänga sam- man med att det för obehörig personal av olika skäl inte är särskilt attraktivt att påbörja en vidareutbildning. Det kan handla om svårig- heter att kombinera studier med familjeliv, begränsade ekonomiska möjligheter att studera eller att sakna grundläggande behörighet för högre studier. Några intervjuade menar att det också ska ses tillsam- mans med den större bilden att fritidshemmet, i jämförelse med , har lägre status och uppfattas ha sämre arbetsvillkor. Att välja just inriktningen mot fritidshem är därför mindre attraktivt än andra inriktningar på lärarutbildningen. Yngre personer som arbetar i fritidshemmet kan enligt flera intervjuade tendera att se det som ett genomgångsyrke som det inte är värt att utbilda sig för att fortsätta arbeta med. Var fjärde huvudman som besvarat enkäten uppger att det inte finns den typ av vidareutbildning som de efterfrågar. Av de som i fritext uppgett andra hinder än de fasta svarsalternativen har flera beskrivit denna brist närmre. Det handlar huvudsakligen dels om brist på distansutbildningar och flexibel kompletterande utbildning för att bli behörig lärare i fritidshem. Vad som efterfrågas avseende inriktning, nivå, studietakt och liknande beskrivs utförligare i nästa avsnitt. Huvudmännen efterfrågar främst distansutbildningar på deltid Både det som framkommer i de öppna svaren och i de fördjupande intervjuerna pekar mot att huvudmännen efterfrågar vidareutbild- ning som på olika sätt sänker trösklarna för obehörig personal att vidareutbilda sig, och som inte innebär ett för stort avbräck för fritids- hemsverksamheten. Det ska ses i ljuset av de hinder som huvudmän- nen upplever som både handlar om personalens förutsättningar och incitament att vidareutbilda sig men också om ekonomiska och orga- nisatoriska begränsningar hos huvudmännen. De huvudmän i enkäten som uppgett att det inte finns den typ av vidareutbildning de efterfrågar, eller som uppgett att det geografiska avståndet är för stort, har fått beskriva vilken typ av vidareutbildning till lärare i fritidshem de skulle behöva. 118 huvudmän har svarat på frågan. Av dem har 27 huvudmän angett önskemål om distansutbild- ning på deltid där de också har angett var utbildningen geografiskt bör anordnas eller har namngivit vilket lärosäte som bör anordna utbildningen. Ytterligare drygt 50 huvudmän har angett att de efter- frågar distansutbildning eller en utbildning som kan genomföras lokalt. Ytterligare ett antal huvudmän uttrycker ett generellt önske- mål om utbildning som ligger närmre geografiskt. Huvudmän rap- porterar också att det saknas närliggande lärosäten eller att inrikt- ningen mot lärare i fritidshem saknas vid det närliggande lärosätet. De mer specifika önskemålen varierar men önskan om distans- utbildning är ofta formulerad tillsammans med en önskan om möj- lighet att kombinera arbete och studier. Vad gäller utformningen av den vidareutbildning som efterfrågas går det att urskilja två huvud- sakliga önskemål •Någon form av arbetsintegrerad utbildning med möjlighet att kombinera arbete som lärare med utbildning. •Att lärosäten ska kunna validera tidigare erfarenhet från arbete i fritidshemmet eller erbjuda kortare, anpassad utbildning för de som har längre erfarenhet av arbete i fritidshemmet. Exempelvis föreslås att verksamhetsförlagd utbildning (VFU) kan exkluderas på sådana utbildningar. Ett öppet svar får illustrera vanligt förekommande önskemål som framkommer i enkätundersökning och intervjuer Distansutbildningar där man kan arbeta och studera likt utbild- ningen som förskollärare i . Däremot kan delar av praktiken tas bort för de som vi skickar eller ansöker till utbildningen har ofta lång praktisk erfarenhet. Vi saknar alltså väldigt mkt detta. 4.4Det finns för få lärare i fritidshem – vad kan göras? Det råder stor brist på behöriga och legitimerade lärare och förskol- lärare i . har ett uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av olika lärarkategorier (U2016/02335/S). En- ligt prognosen finns det ett totalt rekryteringsbehov15 av omkring 160 000 heltidstjänster. Re- kryteringsbehovet av lärare till fritidshemmet beräknas bli 9 200 hel- tidstjänster . Siffran förutsätter att andelen lärare är , vilket motsvarar dagens nivå som har en tjänst som lärare.16 Långt ifrån alla dessa är behöriga. Behörigheten i fritids- hemmet, dvs. andel personal med pedagogisk högskoleexamen, har sjunkit . (Statistik från efterfrågad. För /2019, alltså före legitimationskravets inträdande var den siffran av antal heltidstjänster (22,av andelen tjänstgörande lärare). prognos bygger på att behöriga lärare och förskol- lärare som arbetar inom skolväsendet stannar kvar och att tillsvidareanställda obehöriga lärare och förskollärare blir behöriga. Att det finns obehöriga lärare eller förskollärare som är fast anställda kan exempelvis bero på att kraven för behörighet oh legitimation såg annorlunda ut då personen anställdes, men att förutsättningarna har ändrats i samband med införandet av kravet på lärarlegitimation. De personer som inte har kompletterat för att uppnå en behörighetsgivande examen för legitimation kan därför vara tillsvidareanställda men obehöriga. I prognos har behovet av lärare i fritidshem, likt övriga skol- och verksamhetsformer, bestämts utifrån hur stor andel av personalen som arbetar som lärare. De lärare som har en peda- gogisk högskoleexamen eller är tillsvidareanställda antas i prognosen fortsätta arbeta som lärare. Omräknat i heltidstjänster utgör dessa cirka 24 000 i de aktuella skol- och verksamhetsformerna frånsett förskola och fritidshem. I fritidshemmet finns enligt prognosen 3 700 lärare i fritidshem som behöver vidareutbildas för att bli behö- riga. Skulle hänsyn tas till att även dessa skulle ersättas av nyutexami- nerade behöriga lärare och förskollärare skulle den beräknade bristen bli ännu större.17 En annan förutsättning i prognos är att obehöriga lärare och förskollärare som är visstidsanställda ersätts med behörig personal. 2018 utgjorde de visstidsanställda lärarna utan pedagogisk 15Rekryteringsbehovet anger hur många nyutexaminerade lärare och förskollärare som behö- ver rekryteras för att uppfylla det framtida lärarbehovet. Rekryteringsbehovet är inte samma sak som bristen på behöriga lärare och förskollärare i skolväsendet. Rekryteringsbehovet avser lärare och förskollärare men inte övrig pedagogisk personal i förskola och fritidshem. 16Skolverket (2019), Lärarprognos 2019, Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier, s. 4 f. 17Skolverket (2019), Lärarprognos, s. 13. högskoleexamen närmare 13 000 heltidstjänster. Det motsvarar av lärarkåren, frånsett förskola och fritidshem. I fritids- hemmet och förskolan används ett annat beräkningsförfarande. Pedagogisk examen användes som begrepp eftersom alla lärar- kategorier inom skolväsendet inte behövde lärarlegitimation för att vara behöriga, det kunde till exempel röra sig om personer som tagit ut examensbevis för en fritidspedagogexamen. gäller inte det tidigare undantaget från legitimationskravet i fritidshemmet för de som har en högskoleutbildning för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. Detta har dock inte tagits hänsyn till i prognos. Kompletterande vägar till läraryrket där obehöriga lärare och annan pedagogisk personal inom fritidshemmet kan få nytta av eventuella tidigare studier och yrkeserfarenhet kan bidra till att dessa personer når en behörighetsgivande examen som lärare eller förskol- lärare på ett mer effektivt och ändamålsenligt sätt. 4.4.1VAL är en vidareutbildning som syftar till att öka andelen lärare och förskollärare med en behörighetsgivande examen och legitimation Förlängningen av () ger utökade möjligheter för yrkes- verksamma att komplettera sin utbildning och ta examen jämfört med . Förordningen som styr omfattar lärarexamen som ingår i examensordningar från så långt tillbaka i tiden som samt utbildning för att uppnå en förskollärarexamen. Det maxi- mala antalet högskolepoäng som studenterna tillåts läsa till examen utökats från 60 högskolepoäng till som mest 120 högskolepoäng (det vill säga studier). riktar sig till lärare som har en påbörjad, men inte av- slutad, lärar- eller förskollärarutbildning och som arbetar i förskolan, skolan eller gymnasieskolan. Det är lärosätena som ger som kan göra tolkningen att vissa lärare (och förskol- lärare) med en examen och legitimation som inte är relevant för det arbete de gör i skolan, kan vara behöriga att komplettera sin utbild- ning inom . På så vis kan de uppnå rätt undervisningsbehörig- het. Till exempel kan en förskollärare med förskollärarexamen och förskollärarlegitimation som arbetar som (obehörig) lärare vara be- hörig till . Personer med visstidsanställning kan också vara behöriga att läsa utbildningen, med förbehållet att de måste kunna visa att de fortsätter att vara anställda . De riskerar annars att förlora sin utbildningsplats. Alla som söker till och är behöriga kan i princip erbjudas plats inom sats- ningen. Studierna inom är individuellt anpassade efter de kun- skaper och den kompetens som studenten har och hens individuella behov av komplettering till vald lärarexamen. Det är vanligt att ut- bildning ges på distans. Regeringen har i flera steg beslutat att satsa på vidareutbildning av obehöriga lärare. Den första satsningen på vidareutbildning av lärare som saknar lärarexamen gjordes 2007 genom förordning (2007:224) om högskoleutbildning för vidare- utbildning av lärare som saknar lärarexamen, . är en för- kortning av vidareutbildning av lärare och syftar på denna särskilda utbildningssatsning. Den Inledande satsningen kallades vände sig till lärare som påbörjat, men inte avslutat, en lärarutbildning och som arbetade i skolan eller gymnasieskolan. 2011 beslutades att sats- ningen skulle fortsätta, nu som . I det följande benämns den nuvarande satsningen endast för . Ursprungligen skulle sats- ningen pågå till 2018, men har förlängts till 2030. infördes en ny lärarutbildning. Den innebar att en tidigare allmän lärarexamen ersattes av fyra nya examina: förskollärarexamen, grundlärarexamen, ämneslärarexamen och yrkeslärarexamen. infördes även legitimationskravet och bestämmelser i skollagen (2010:800) om att i huvudsak endast legitimerade lärare och förskol- lärare får anställas tillsvidare och bedriva undervisning (2 kap. skol- lagen). Syftet med legitimationen var att alla elever och barn i skolan ska undervisas av väl kvalificerade och lämpliga lärare samt att säkra och höja kvaliteten på lärare och tydliggöra yrkesgruppernas indi- viduella yrkesansvar. Legitimationens införande ska så långt som möjligt säkerställa att lärare har en utbildning som är avsedd för den undervisning de bedriver. Även om en lärarexamen är en grundförut- sättning för att få legitimation, kan en examen uppnås på olika vägar. är en sådan väg. Den nya lärarutbildningen och kravet på lärarlegitimation med- förde att vissa yrkesverksamma lärare som hade påbörjat en lärar- utbildning mot en äldre examen kom i kläm. Obehöriga lärare med ämneskompetens och lång yrkeserfarenhet behövde en ändamåls- enlig utbildningsväg till examen. Ett sätt att möjliggöra för dessa grupper att slutföra sina utbildningar och kunna nå en behörig- hetsgivande examen för legitimation utan att behöva läsa in mer än vad som saknades var att göra bestämmelserna om mer flexibla, bland annat genom att öka poängutrymmet för lärare och att skapa en kortare utbildningsväg för lärare och förskollärare med tidigare ämnesstudier och viss yrkeserfarenhet. Det fanns också yrkesverk- samma fritidspedagoger med en omfattande tidigare utbildning och lång yrkeserfarenhet som saknade en behörighetsgivaren examen och legitimation. Syftet med är således att säkra kvaliteten i undervisningen och ge erfarna lärare, förskollärare och annan pedagogisk personal som saknar lärarexamen en möjlighet att komplettera sin tidigare påbörjade utbildning. Utbildningarna inom är också tänkta att bland annat öka andelen lärare i skolan18 som har en examen som kan vara behörighetsgivande för legitimation som lärare. Inom finns två utbildningsvägar. Dels genom kompletterande studier som syftar till en behörighetsgivande examen, dels en kortare utbild- ningsväg för den som arbetat som lärare eller förskollärare i en eller flera anställningar under . 4.4.2Det finns två utbildningsvägar inom riktar sig till yrkesverksamma lärare och förskollärare som på grund av tidigare högskoleutbildning, tidigare motsvarande utbild- ning eller arbetslivserfarenhet har förutsättningar att uppnå en be- hörighetsgivande examen för legitimation som lärare eller förskol- lärare inom ramen för utbildningarna. Det finns två utbildningsvägar inom : •Studier som ska leda till en behörighetsgivande examen för legiti- mation som lärare får omfatta kurser i ämnen och den utbild- ningsvetenskapliga kärnan (UVK) om högst 120 hp. •För den som har arbetat som lärare eller förskollärare i en eller flera anställningar under och har de ämneskunskaper som krävs för en lärar- eller förskollärarexamen finns en kortare utbildningsväg som omfattar 30 hp UVK. 18VAL II omfattar även förskollärare i förskolan, men för enkelhetens skull omnämns inte dessa i texten. För yrkesverksamma lärare i fritidshem som saknar en lärarexamen är den andra utbildningsvägen inom svår att genomföra och de har inte omfattats av den alls. Det beror på att för att kunna exami- neras som grundlärare med inriktning mot arbete i fritidshem behö- ver den sökande också ha undervisat i ett praktiskt-estetiskt ämne och att den ämneskunskapen ska kunna valideras. Detta är mycket svårt att göra, normalt har en person som arbetat i fritidshemmet – arbetat i just fritidshemmet och inte som exempelvis bild- eller idrottslärare. Den sökande har en möjlighet att examineras mot en äldre examen om han eller hon har påbörjat sin utbildning då den examensordningen gällde. Det kan t.ex. innebära att en sökande som har påbörjat ämnesstudier då en viss examensordning gällde kan komplettera sina studier inom för att kunna få en examen enligt en äldre examensordning. I frågan om lärare i fritidshem kan det för den enskilde betyda att kravet avseende ett praktiskt-estetiskt ämne inte behöver tillgodoses. 4.4.3VAL erbjuds av åtta lärosäten och finansieras med särskilda medel Åtta lärosäten erbjuder : , univer- sitet, , , univer- sitet, och samt Stiftelsen (). har ett nationellt samordningsansvar för ge- nomförandet av utbildningarna och leder en nationell ledningsgrupp för , där samtliga lärosäten har representanter. Varje lärosäte agerar dock självständigt till exempel i antagningsfrågor. I uppdraget att erbjuda utbildning inom finns för läro- sätena vissa skyldigheter. För den sökande ska lärosätet i fråga er- bjuda vägledning i fråga om bedömning (validering) av tidigare ut- bildning och verksamhet samt studieplanering (studievägledning) så att de personer som gått en äldre lärarutbildning och önskar uppnå en examen får en likvärdig behandling. Utbildningarna inom finansieras med särskilda medel som aviseras i budgetpropositionen. I budgetpropositionen av- sattes 115 miljoner till vilket motsvarar 1 220 helårsstudenter. Ersättningen är per student och år. VAL-lärosätena får också ersättning för arbetet med tillgodoräknande, studieplaner- ing och samordning av . har samtliga behöriga kunnat antas till . till har sammanlagt 1 750 studenter uppnått en behörighetsgivande examen inom av vilka 1 640 personer blivit legitimerade av . Av dessa var 1 250 personer behöriga att undervisa i . Inom val är det dock vanligt att legitimationen omfattar flera skol- former; av de behöriga grundskollärarna var även behö- riga att undervisa i gymnasieskolan och på minsvarande nivå inom den kommunala vuxenutbildningen. 4.4.4Intresset för är stort men ändå kan många inte påbörja utbildningen Det finns ett stort intresse för VAL-utbildningarna. Universitets- kanslersämbetet, UKÄ, har fått i uppdrag av regeringen att följa och utvärdera satsningen på (U2013/06568/UH). I rapporten studievillkor kan ge fler behöriga lärare19 finns bland annat statistik om antalet sökande till under mellan och . Av rapporten framgår att antal sökande fluktuerar men att totalt antal sökande legat mellan 1 100 och 1 600 personer. Andelen som bedöms aktuella för studier har dock minskat . var antalet perso- ner som var aktuella för studier , hade andelen sjunkit till . Det här betyder at det finns en diskrepans mellan de som är intresserade av och söker till och de som faktiskt kan antas till utbildningen. 4.4.5Nuvarande reglering av VAL-utbildningarna IVAL-förordningen finns inledningsvis bestämmelser om utfär- dandet av vissa examina som kan vara behörighetsgivande för legiti- mation enligt 2 kap. 16 § skollagen (2010:800). Bestämmelsen om- fattar både nuvarande och äldre examensordningar. Förordningen innehåller i övrigt bestämmelser om högskoleutbildningar som an- ordnas med särskilda medel och som syftar till att erbjuda vidare- 19UKÄ, rapport 2018:16. utbildningar av lärare och förskollärare så att de uppnår en sådan behörighetsgivande examina (1 §). 4.4.6Vad krävs för behörighet för studier inom ? Bestämmelser om behörighet för lärare och förskollärare till ut- bildningen inom finns i 8–11 §§ VAL-förordningen. Behörig till en lärarutbildning inom är den som är verksam som lärare hos en huvudman inom skolväsendet, som saknar en examen som ger behörighet för lärarlegitimation och som på grund av tidigare högskoleutbildning (eller motsvarande utbildning) eller arbetslivs- erfarenhet som lärare som har förutsättningar att uppnå en behörig- hetsgivande examen inom (9 §). I VAL-förordningen anges också att utöver vad som anges ibland annat 9 § ska den sökande ha genomgått högskoleutbildning eller på något annat sätt ha förvärvat motsvarande kunskaper i sådan om- fattning att en behörighetsgivande examen enligt 2 kap. 16 § skol- lagen kan uppnås inom ramen för en utbildning inom (11 §). Inom går det att studera mot examina som ingår i examens- ordningar som är tillgängliga för andra studenter. En av förutsättningarna är att påbörjade sin lärarutbild- ning innan den äldre examensordningen ersattes av en nyare examens- ordning. Nya lärarutbildningar, med nya lärarexamina, har införts sedan lärarutbildningen blev en del av högskolan: 1988, 2001 och 2011. Vad utredningen förstår så är förhållandet för den som har en examen för arbete i fritidshemmet följande:1977 och 1993 fritids- pedagogexamen lärarexamen och 2011 grundlärarexamen. 4.4.7Hur genomförs utbildningen? Utbildning som ska leda till en examen som kan vara behörighets- givande för legitimation som lärare enligt 2 kap. 16 § skollagen, får för en student sammanlagt omfattar högst 120 hp (14 § första stycket). För en lärare eller förskollärare med viss yrkeserfarenhet (17§) som har de kunskaper inom det fritidspedagogiska området krävs för en grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (20 §) ska utbildningen för en student sammanlagt omfatta högst 120 hp (14 § första stycket). Utbildningen ska anordnas på minst kvartstid. Om utbildningen ska leda fram till en examen som kan vara behörighetsgivande för lärarlegitimationen, får den för en student pågå under högst (14 § tredje stycket). Utbildningen ska planeras med hänsyn till varje students tidigare utbildning och erfarenhet (15 §). 4.4.8Vilka krav ställs för examen för studenter med viss yrkeserfarenhet? Ett antal bestämmelser i reglerar om en student har de kunskaper som inom det förskolepedagogiska, eller fritidspeda- gogiska eller de ämneslärarkunskaper i det undervisningsämne som krävs för examen enligt bilaga 2 till högskoleförordning (1993:100) ska studenten anses uppfylla kraven för respektive examen. Reglerna för förskollärar-, grundlärar-, ämneslärar- och yrkeslärarexamen finns i19–22 §§ och 25–29 §§ VAL-förordningen. Reglerna för ämnes- lärarexamen som omfattar något eller några av ämnena dans, teater eller rörelse och drama finns 23–24 §§ och 27–28 §§ VAL-förord- ningen. Av 17 § VAL-förordningen framgår dock att detta endast gäller stu- denter som •har arbetat i skolväsendet i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare under sammanlagt minst åtta läsår eller mot- svarande före såväl som den dag då utbildningen ska vara slutförd, •var anställda som lärare eller förskollärare i skolväsendet , och •inom ramen för utbildning enligt denna förordning har fullgjort studier inom den utbildningsvetenskapliga kärnan om 30 hp. 4.4.9VAL är en skräddarsydd vidareutbildning