sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Prioriteringar inom ramen för de befintliga medlen kommer sanno- likt behöva göras. Av avsnitt 12.6 framgår att det var ett begränsat antal branscher som –2018 beviljades medel för liknande insatser från statsbidraget för att kvalitetssäkra lärandet inom ramen för yrkesintroduktionsavtal. Det nu föreslagna stats- bidraget är inte avgränsat till branscher som tecknat ett visst avtal. Fler branscher kommer därmed kunna ansöka om statsbidrag än vad som var fallet med det tidigare statsbidraget. Detta ökar behovet av att prioritera statsbidragets inriktning. I Valideringsdelegationens branscharbetsgrupp finns en samsyn om att kvalifikationen utgör grunden i en branschmodell och att utveckling av kvalifikationer därmed är det som är högst prioriterat. Myndigheten för har i samarbete med vissa branscher tagit fram en standard för branschvalidering av yrkes- Validering mot arbetslivets kvalifikationer Den anger ett stort antal kriterier för att en bransch- modell ska vara kvalitetssäkrad och ha nationell legitimitet, varav 25 av dem anges som särskilt viktiga. För vissa branscher är det möjligt att med egna resurser, och med visst stöd från staten, utveckla en valideringsmodell i enlighet med standardens kvalitetskriterier. För branscher med mer begränsade resurser kan det vara en alltför omfattande uppgift att utveckla en hel valideringsmodell som uppfyller de viktigaste kriterierna. Kvali- tetssäkrad validering förutsätter också att branschen ansvarar för att utbilda och godkänna valideringsutförare. Att utveckla kvalifikationer motsvarar i stort de fyra första stegen i standarden för att utveckla och vidareutveckla branschmodeller: 1.identifiera branschens yrkesroller, 2.utse referensföretag och identifiera karaktäristiska arbetsuppgifter, 3.utse sakområdesexperter för identifiering och klassificering av kompetenser, 4.sortera och samla ihop kompetenser till en kvalifikation.18 När branscherna ska föra dialog med om innehåll i och utformning av aktuellt yrkesprogram eller yrkespaket så underlättar det om det finns definierade kvalifikationskrav som är förankrade i arbetslivet. Det finns inte alltid behov av att utveckla en egen vali- deringsmodell om aktuella ämnesmål och kunskapskrav motsvarar de kompetensbehov som efterfrågas på arbetsmarknaden. Valider- ingen kan då ske inom ramen för utbildningssystemet. Som exempel kan nämnas validering inom vård och omsorg där validering sker mot nationella mål och kunskapskrav i gymnasie- skolans vård- och omsorgskurser. Vård- och omsorgscollege (), som ansvarar för valideringsmodellen, har tagit fram rikt- linjer och metodmaterial för hur valideringen ska genomföras. Rikt- linjerna och metodmaterialet bildar tillsammans VO-Colleges vali- deringsmodell. Delegationen gör i avsnitt 10.5.3 bedömningen att Myndigheten för , inom ramen för de medel som 18De övriga fyra stegen omfattar att identifiera metoder och verktyg för kartläggning och bedömning av kompetenser, att formulera krav på valideringsleverantörer och yrkesbedömare, att utforma dokumentmallar och register samt välja format och gränssnitt för validerings- resultat, och att utforma modell för förvaltning och kvalitetssäkring samt en långsiktig affärs- modell. Validering mot arbetslivets kvalifikationer tillförs myndigheten för att förstärka stödet för branschvalidering, bör prioritera att utveckla det operativa stödet till branscherna, bland annat vid utveckling av metoder och verktyg för validering. Att ansökningar som avser utveckling och revidering av kvalifi- kationer bör prioriteras innebär ett likvärdigt och rättvist sätt för staten att stötta branschvalidering. Alla branscher har inte möjlighet eller viljan att utveckla en hel valideringsmodell. De flesta branscher har dock intresse och behov av att utveckla och revidera kvalifika- tioner som motsvarar branschens krav på kompetens. Kvalifikatio- nerna är användbara såväl vid rekrytering av nya medarbetare som vid kompetensutveckling av befintliga medarbetare. De är också en bra utgångspunkt för dialog med om utformning och in- riktning av bland annat kurser, yrkespaket och yrkesprov. På så sätt kan utvecklingen av kvalifikationer öka samspelet mellan utbildning och arbetsliv. Beroende på hur branschernas arbete med att utveckla modeller för validering utvecklas kan behoven av stöd komma att ändras fram- över. Omfattningen och inriktningen av statsbidraget bör därför följas upp . 10.5.2Statsbidrag för utveckling av branschmodeller samlas i en förordning Förslag: Bestämmelsen 4 § p. 1 i förordningen (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regio- nala stödfunktioner för yrkesutbildning ska tas bort. De utvecklingsmedel som finns administreras av olika myndig- heter. Branscherna och deras yrkesnämnder eller motsvarande har därför ofta svårt att få en överblick av var medlen finns och hur man kan ansöka om dem. Myndigheten för () ska enligt Validerings- delegationens förslag i avsnitt 10.5.1 ansvara för att administrera och besluta om statsbidraget för utveckling av modeller för branschvali- dering. På så sätt samlas stödet till branscherna i deras arbete med att utveckla valideringsmodeller hos en myndighet. Statsbidrag för utveckling av modeller för branschvalidering som finns att söka Validering mot arbetslivets kvalifikationer inom ramen för andra förordningar bör samlas inom ramen för det nya statsbidrag som delegationen har föreslagit. administrerar ett statsbidrag som får lämnas till arbetsgivar- och arbetstagarorganisationer och till organisationer som är gemensamma för arbetsgivare och arbetstagare för insatser som avser yrkesintroduktionsavtal. En del av detta statsbidrag avser insatser som syftar till att utveckla kompetensprofiler och valider- ingsmodeller för anställningsbarhet i branscher och yrken.19 Valider- ingsdelegationen föreslår att denna del av statsbidraget tas bort i för- ordningen om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning (4 § p. Dele- gationen har noterat att det inte finns några tillgängliga medel för insatser som avser yrkesintroduktionsavtal.20 Därutöver finns ett statsbidrag, som syftar till att påskynda ny- anlända invandrares etablering på arbetsmarknaden, som Arbetsför- medlingen administrerar. Inom ramen för detta statsbidrag finns möjlighet för branscherna och arbetsmarknadens parter att ansöka om medel för insatser som syftar till att påskynda de nyanländas eta- blering på arbetsmarknaden genom att synliggöra deras kompetens.21 Medel har beviljats för bland annat utveckling av valideringsmodel- ler.22 Valideringsdelegationen anser att det bör övervägas om dessa medel i stället bör hanteras inom ramen för det statsbidrag för utveck- ling av validering av yrkeskompetens som föreslås i avsnitt 10.5.1. Eventuella nya, framtida statsbidrag riktat till branscher och arbetsmarknadens parter för utveckling av modeller för validering eller som syftar till att synliggöra kompetens genom branschvalider- ing bör administreras av MYH. 194 § p. 1 förordningen (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning. 20Ändring av regleringsbrev för avseende (U2019/01622/S). 214 § p. 1 förordningen (2015:848) om statsbidrag för särskilda främjande- och utvecklings- insatser i syfte att påskynda nyanlända invandrares etablering på arbetsmarknaden. 22Se bland annat Arbetsförmedlingen (2018b), s. 29. Validering mot arbetslivets kvalifikationer 10.5.3Myndigheten för stöd till branscherna bör utvecklas Bedömning: Myndigheten för bör, vid använd- ning av de medel som tillförs för att förstärka stödet för bransch- validering, prioritera att: •bistå branscherna med operativt processtöd vid framtagande av kvalifikationer, •lämna stöd för att utveckla metoder och verktyg för validering, •erbjuda mötesplatser för utbyte av erfarenheter av operativt arbete med att utveckla valideringsmodeller, •sammanställa och sprida uppdaterad information om vilka branschmodeller som är operativa och när, var och för vem de är tillgängliga, •genomföra pilotprojekt för att öka kännedomen om aktuell valideringsmodell när det finns tydliga behov av kompetens- försörjning i en bransch, samt •regelbundet samla in och redovisa statistik över antalet vali- deringar enligt branschmodell. Myndigheten för () har i uppgift att stödja branscherna i deras arbete med att utveckla, kvalitetssäkra och infor- mera om modeller för validering. Valideringsdelegationen bedömer att MYH:s stöd till branscherna behöver utvecklas för att tillgången till och kännedomen om validering mot arbetslivets kvalifikationer ska kunna öka. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) också aviserat att MYH ska förstärka stödet för branschvalidering och att medel tillförs myndigheten för detta ända- mål. Branschernas erfarenheter är att det ofta tar att ta fram kompetensstandarder och de har behov av stöd i processen. De bran- scher som medverkat i har haft tillgång till expert- stöd när man utvecklat nya eller reviderat befintliga branschmodeller och kompetensstandarder. Branscherna har uttryckt önskemål till delegationen om att ett sådant expertstöd bör finnas tillgängligt även framöver. Validering mot arbetslivets kvalifikationer Delegationen bedömer att ledtiden för att ta fram en kvalifikation kan förkortas om MYH ger branscherna stöd i processen. Genom att bygga upp kunskap på myndigheten om hur en kvalifikation tas fram, behöver arbetet inte börja från början varje gång. är ett exempel på hur arbetet med att ta fram kvalifika- tioner kan effektiviseras. Där bistår The Education and Center branscher med processtöd vid framtagande av kom- petensstandarder eller jobbprofiler (se avsnitt 5.3). Processen som helhet tar i genomsnitt ungefär . har självfallet andra förutsättningar än (färre företag, begränsad geografi etc.), men exemplet visar ändå på den effektiviseringspotential som ligger i ett kvalificerat processtöd. Branscherna kan även ha behov av stöd för att ta fram metoder och verktyg för att kartlägga och bedöma kompetens. Metoder och verktyg är likartade, oavsett vilket kunnande som ska kartläggas och bedömas. MYH bör därför kunna tillhandahålla en ”bank” av metoder och verktyg, som branscherna kan använda och anpassa efter egna behov. Branscherna har uppskattat möjligheten till utbyte av erfarenheter och lärande inom . Genom att ta del av andra bran- schers erfarenheter kan processen för att ta fram en branschmodell effektiviseras och onödiga misstag undvikas. De deltagande bran- scherna har efterfrågat fortsatt stöd för erfarenhetsutbyte och lärande. MYH bör därför stödja branscherna genom att erbjuda mötesplatser för erfarenhetsutbyte om operativt arbete med att utveckla valider- ingsmodeller. MYH bör också utveckla stödet till branscherna genom att sam- manställa, tillhandahålla och sprida uppdaterad information om vilka branschmodeller som är operativa. Informationen kan med fördel också omfatta en beskrivning av valideringsmodellerna så att olika användare snabbt får en överblick av i vilka situationer, i vilka regio- ner och för vilka målgrupper respektive modell är tillgänglig och lämplig. Sådan information är viktig, inte minst för att regionerna ska kunna bidra i sin samordnande och pådrivande roll. I avsnitt 7.5.3 och 7.5.4 förslår delegationen att regionerna får ett tydligare mandat att samordna det regionala kompetensförsörjningsarbetet och bidra till att etablera regionala strukturer för validering. När det i en bransch finns tydliga kompetensförsörjningsbehov kan det också vara lämpligt att rigga pilotprojekt för att öka känne- Validering mot arbetslivets kvalifikationer domen om aktuell valideringsmodell och snabbt få upp använd- ningen av validering. Erfarenheter av sådana pilotprojekt finns såväl inom strategi för nyindustrialisering Smart industri, som inom olika projekt som finansieras av Europeiska socialfonden. Som framgår av avsnitt 9.2 har MYH på uppdrag av Validerings- delegationen samlat in och sammanställt uppgifter om branschvali- dering. Det finns ett värde av att sådana uppgifter regelbundet samlas in och sammanställs. MYH bör därför regelbundet samla in och redovisa statistik över antalet branschvalideringar. Valideringsdelegationen bedömer att MYH, inom ramen för de medel som regeringen aviserat ska tillföras myndigheten för att för- stärka stödet till branschvalidering, bör prioritera ovanstående upp- gifter för att utveckla stödet till branscherna i deras arbete med att utveckla, kvalitetssäkra och informera om sina modeller för validering. 11Validering inom kommunernas vuxenutbildning Tillgång till vuxenutbildning ger människor en andra chans och för- utsättningar för karriärväxling, ett livslångt lärande och personlig utveckling. Vuxenutbildningens roll har blivit allt viktigare även för kompetensförsörjningen. Med utbildning som möter arbetsmarkna- dens behov får människor möjlighet att utvecklas och stärka sin ställning på arbetsmarknaden, som förutsättningarna för kompetensförsörjningen stärks. Validering är ett centralt begrepp inom vuxenutbildningen. Ut- bildningen ska ta till vara de kunskaper och erfarenheter som eleverna förvärvat genom arbetsliv eller tidigare studier. På så sätt kan utbild- ningen möta elevernas individuella behov och förutsättningar. I departementspromemorian Validering med mervärde (Ds 2016:24) lämnades flera förslag som avser validering inom vuxen- utbildning. Promemorian har remissbehandlats och remissvaren visade på behov av ett fördjupat beredningsunderlag avseende vissa av förslagen. Ett av förslagen avsåg ändring av definitionen av validering i skollagen. I kapitel 6 lämnar Valideringsdelegationen för- slag om att definitionen av validering i skollagen ska ändras. I samma kapitel lämnar delegationen också förslag om en ny förordning med generella bestämmelser om validering. Förordningen ska gälla valider- ing för samtliga kvalifikationer som omfattas av referensram för kvalifikation för livslångt lärande, SeQF, om inte annat framgår av annan författning. I detta kapitel beskrivs vuxenutbildningens omfattning och in- riktning (avsnitt 11.1) samt vilken validering som förekommer (avsnitt 11.2). I avsnitt 11.3 lämnar Valideringsdelegatio- nen förslag som syftar till att öka tillgången till validering inom komvux och särvux och underlätta utbildningsanordnarnas arbete med validering. 11.1Vuxenutbildningens omfattning och inriktning Kommunernas vuxenutbildning spelar en viktig roll för vuxnas möj- ligheter att komplettera sitt tidigare kunnande och hitta vägar vidare i arbetslivet och till olika utbildningar. Fejes m.fl. (2018) identifierar tre funktioner för vuxenutbildningen: en arbetsmarknadsfunktion, en medborgerlig och demokratisk funktion samt en kompensatorisk funktion. I skollagen (2010:800) anges att målet för kommunernas vuxenutbildning är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar.1 Vuxenutbildningen omfattar skolformerna vuxenut- bildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux).2 Den 1juli 2016 upphörde Svenska för invandrare (sfi) som egen skolform och blev en del av komvux. Både komvux och särvux omfattar ut- bildning på grundläggande nivå (motsvarande ) och gym- nasial nivå (motsvarande gymnasieskolan respektive gymnasiesär- skolan). finns en egen läroplan för vuxenutbildningen som understryker att utbildningen ska vara individanpassad och alltid måste möta varje elev utifrån hans eller hennes behov och förutsätt- ningar.3 För att kunna möta vuxna elevers varierade behov ska vuxenutbildningen ta till vara de kunskaper och erfarenheter som vuxna elever inhämtat genom arbetsliv eller tidigare studier. Det framgår också av skollagen att det för varje elev inom vuxenutbild- ningen ska finnas en individuell studieplan.4 Studieplanen kan på- verkas av att eleven får eller har fått sina kunskaper och kompetenser validerade. 120 kap. 2 § och 21 kap. 2 § skollagen (2010:800). 2Komvuxutredningen (SOU 2018:17) har föreslagit att särvux ska upphöra som egen skol- form och i stället ingå som del i komvux. Regeringen har aviserat en proposition om kommu- nal vuxenutbildning . 420 kap. 8 § och 21 kap. 8 § skollagen (2010:800). Möjligheten till validering är inskriven i skollagen och gäller elever inom såväl komvux som särvux. Gällande rätt beträffande bestäm- melser om validering i vuxenutbildning och särskild ut- bildning för vuxna presenteras i kapitel 6 (se avsnitt 6.1.1). 11.1.1Komvux växer i omfattning och andelen utrikes födda ökar Den kommunala vuxenutbildningen har varierat kraftigt i omfatt- ning beroende dels på statliga satsningar som och yrkesvux, dels på storleken på invandringen. I slutet av 1990- talet var antalet elever inom komvux (exklusive sfi) som högst, för att därefter minska med nära 100 000 elever. har antalet elever inom komvux åter ökat stadigt. De senaste årens stora invand- ring har medverkat till denna ökning. Detta innebär också att en ökande andel av de studerande inom komvux är födda utomlands. Nära 250 000 personer studerade inom komvux på grundlägg- ande eller gymnasial nivå 2018 (2019a). Detta motsvarar av befolkningen i åldern 20–. Merparten, knappt 194 000 personer, studerade huvudsakligen på gymnasial nivå. An- talet elever ökade jämfört med på både grundläggande och gymnasial nivå, en ökning . Antalet ele- ver inom komvux som studerade sfi var 2018 drygt 159 000,5 vilket var en liten minskning innan (2019b). Knappt 24 000 elever läste både sfi och kurser på grundläggande eller gym- nasial nivå. Det totala antalet elever inom komvux inklusive sfi uppgick därmed till nästan 390 000. Särskild utbildning för vuxna har en betydligt mindre omfattning. studerade 3 670 elever i särvux. Andelen utlandsfödda inom komvux (exklusive sfi) har ökat med (2019a). På grundläggande nivå var nästan samtliga elever 2018 (96 pro- cent) födda utomlands, medan andelen utlandsfödda på gymnasial nivå var . Utbildningsnivån varierar stort inom gruppen utrikes födda elever. Bland eleverna på grundläggande nivå hade en eftergymnasial utbildning. Majoriteten av dessa studerade svenska 5Därutöver deltog knappt 4 000 elever i utbildning motsvarande sfi med en folkhögskola som huvudman. hade av eleverna högst en för- gymnasial utbildning. På gymnasial nivå hade av de ut- landsfödda eleverna en tidigare eftergymnasial utbildning, medan hade högst förgymnasial utbildning . Sam- mantaget hade av de utlandsfödda eleverna 2018 en efter- gymnasial utbildning, vilket kan jämföras bland de svenskfödda eleverna (2019a). Fler kvinnor än män studerar inom komvux. Kvinnorna är i majoritet både på grundläggande och gymnasial nivå. Andelen män har dock ökat , från 2018. Könsfördelningen är likartad bland elever födda i och elever födda utomlands. Åldersfördelningen ser däremot olika ut bland elever födda i respektive utomlands. Bland de svenskfödda eleverna är nästan hälften () under , vilket kan jämföras bland de utlandsfödda eleverna. 11.1.2Skiftande behov och förutsättningar behöver mötas av ett flexibelt studieupplägg Vuxenutbildningens målgrupp är heterogen och eleverna är individer med mycket olika förutsättningar och varierade erfarenheter från både arbetsliv och tidigare studier. Även elevernas mål med utbild- ningen varierar. Flexibilitet ska därför alltid eftersträvas. Det kan handla om flexibilitet vad gäller plats för utbildningens genomförande, tid, studietakt, studieform och sätt att lära (2012, s. 6). vuxenutbildning (komvux) är uppbyggt kring kur- ser.6 Eleverna kombinerar olika kurser utifrån målet med sina studier, till exempel arbete eller vidare studier. Det är få elever inom komvux som studerar för att ta ut en examen eller ett slutbetyg.7 Av alla elever som huvudsakligen studerade på gymnasial nivå 2018 var det enbart som tog ut ett slutbetyg eller en examen (Skolver- ket 2019a). Majoriteten av dessa () var födda i och deras slutbetyg eller examen omfattade även betyg från gymnasieskolan. 620 kap. 5 § skollagen (2010:800). 7Gymnasieexamen inom vuxenutbildning infördes och omfattar 2 400 poäng. Vård och omsorg är vanligaste yrkesinriktningen inom komvux uppgick det totala antalet kursdeltagare på komvux grund- läggande och gymnasial nivå till 883 000. Knappt 374 000 av kurs- deltagarna läste yrkeskurser. Räknat i antal personer var det 93 000 elever som läste yrkeskurser 2018, vilket var en ökning då 79 000 elever läste yrkeskurser inom komvux. Vård och omsorg är den vanligaste yrkesinriktningen följt av inriktning mot barn och fritid. Nära hälften () av eleverna som läste en yrkesin- riktning på gymnasial nivå 2018 gjorde detta med inriktning mot vård och omsorg (2019a). kan kommuner söka statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux).8 För att söka statsbidraget behöver minst tre kommuner samverka om planeringen och genomförandet av utbildningen. Dessutom ska de samverkande kommunerna finansiera utbildning som i antal platser motsvarar den utbildning de får statsbidrag för. Ett villkor för stats- bidrag är att de samverkande kommunerna ska erbjuda elever möj- lighet till validering. Syftet med statsbidraget för regionalt yrkesvux är att åstadkomma ett utökat och bredare kursutbud inom den kommunala yrkesut- bildningen. Den yrkesutbildning som finansieras av statsbidraget för regionalt yrkesvux har dock en relativt likartad inriktning som kom- munernas övriga vuxenutbildning. Nästan hälften () av deltagarna studerade vård och omsorg 2017, och 2018 var det 38 pro- cent av deltagarna som gjorde det (2019c). Utbildning inriktad mot barn och fritid kommer på andra plats även inom regionalt yrkesvux med av deltagarna både 2017 och 2018. Den minskade andelen deltagare inom vård och omsorg 2018 förklaras av att ersättningen för de dyrare utbildningarna i yrkesvux ökade 2018 medan ersättningen för resterande utbildningar, bland annat vård och omsorg, var i stort sett oförändrad. Utvecklingsbehov för en flexibel och individanpassad utbildning Utbildning inom komvux ska kunna erbjudas flexibelt, bland annat när det gäller tid, plats och studieform. Andelen elever som studerar på distans har ökat kraftigt , från 8Förordning (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. några enstaka procent 2018 (2019a). Inom komvux på gymnasial nivå läste av kursdel- tagarna på distans. I vissa kommuner är distansundervisning den enda studieform som erbjuds. Distansundervisning är en studieform som ställer krav på både självständighet och hög studiedisciplin. När distansunder- visning är det enda alternativet finns en betydande risk att elever kanske inte ens påbörjar studierna, eller att de riskerar att misslyckas med sina studier (Skolinspektionen 2019, s. 6). Skolinspektionen (2019) har granskat om elever som studerar teoretiska kurser inom komvux på gymnasial nivå erbjuds en flexibel och individanpassad utbildning. Av de 30 verksamheter som ingick i granskningen bedömde Skolinspektionen att 29 behövde utveckla arbetet. Bland annat pekade granskningen på att undervisningen sällan anpassas efter elevernas studie- och yrkesbakgrund eller mål med studierna. En av de framgångsfaktorer som Skolinspektionen identifierade var att lärarna använder sig av elevernas individuella studieplaner. Det saknas dock ofta rutiner för att ta del av elevernas studieplaner. Många individuella studieplaner är dessutom av låg kvalitet där flera viktiga uppgifter saknas, som exempelvis elevens mål med utbild- ningen och tidigare utbildnings- och yrkeserfarenhet. 11.1.3Ett kommunalt ansvar med många olika utförare Kommuner och vissa landsting9 är ensamma om huvudmanna- skapet för vuxenutbildning (komvux) och särskild ut- bildning för vuxna (särvux).