sou · H8B339 · 2020-06-30 00:00:00 — Åtgärdsförslag: SKB behöver studera mekanismen av transkristallin spänningskorrosion i oxiderande miljöer med utökade experiment för att förstå hur tillförlitliga dessa tröskelvärden för spänningskorrosion verkligen är. Detta bör redovisas i Fud-pro- gram 2022. Kommentarer till Fud-avsnitt 9.2 Materialegenskaper kapselmaterial Det saknas en validerad modell för krypning baserad på den exakta mekanismen för hur kopparhöljets integritet kan upprätthållas vid olika belastningar. För att kunna utveckla modellering av krypning och utvärderingen av kapselns hållfasthet behöver den mekanistiska förståelsen förstärkas för hur ett fosforinnehåll i koppar kan ge upphov till både förbättrade mekaniska egenskaper och förbättrade kryp- Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 delar SKB:s uppfattning att det behövs en fördjupad förståelse om hur mängderna av fosfor, svavel, syre och väte påverkar koppars materialegenskaper för att kunna bestämma gränsvärdena för dessa grundämnen i kopparkapseln. Åtgärdsförslag: SKB bör i Fud-program 2022 redovisa gränsvärden för fosfor, svavel, syre och väte i den koppar som ska användas i kopparkapslarna. Det är bra att SKB fortsätter studera vätets roll i olika mekanismer av kopparkorrosion och krypning, samt hur väteinnehållet påverkar koppars materialegenskaper. Åtgärdsförslag: SKB bör i Fud-program 2022 beskriva hur väteinnehållet kan påverka kopparkapselns integritet under slutförvarsförhållanden. Kommentarer till Fud-avsnitt 9.4 Tillverkning, kontroll och provning Fud-avsnitt 9.4.1 Utformning och bearbetning av koppardelar delar uppfattningen att krypegenskaper i svetsar inte är tillräckligt karakteriserade och att studierna av inverkan av kallbearbetning och fleraxliga spänningstillstånd behöver fördjupas. Åtgärdsförslag: Erhållna forskningsresultat liksom planerad forskning bör redovisas i Fud-program 2022. delar SKB:s uppfattning att noggrann undersökning av oxidstråk i svetsgodset är viktig för att kvalificera svetsprocessen och garantera svetsfogens mekaniska egenskaper och kapselns integritet på lång sikt. Åtgärdsförslag: SKB bör i Fud-program 2022 redovisa en validerad metod för svetsning av lock på kopparkapseln. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 B)Kopparkapselns gjutjärnsinsats Saknas i Fud Kunskaperna om gjutjärns förmåga att ta upp väte och hur det påverkar dess mekaniska egenskaper är bristfälliga. Någon sådan forskning finns inte omnämnd i Fud . Åtgärdsförslag: SKB behöver initiera forskning om gjutjärns förmåga att absorbera väte, hur väteupptag påverkar gjutjärns mekaniska egenskaper, och utarbeta gränsvärden för tillåten mängd väte i gjutjärn. Detta bör redovisas i Fud-program 2022. Enligt nuvarande rekommendation tillåts vatten i en sluten kopparkapsel. Vatten kan orsaka anaerob (syrefri) korrosion av järn och bildning av vätgas. Då det finns en misstanke om att väteupptag i gjutjärn kan försämra dess mekaniska egenskaper, (se punkten ovan), är det viktigt att sätta ett gränsvärde för mängden vatten som kan tillåtas i en sluten kopparkapsel. Åtgärdsförlag: SKB bör överväga vilken största mängd vatten som ska vara tillåten i en försluten kopparkapsel för att gjutjärnsinsatsens, och eventuellt kopparns, mekaniska egenskaper inte ska påverkas negativt. SKB bör i Fud-program 2022 uppdatera vilken största mängd vatten som kan tillåtas i en försluten kopparkapsel. Kommentar till Fud-avsnitt 9.2 Materialegenskaper kapselmaterial Fud-avsnitt 9.2.3 Strålningseffekter på koppar och segjärn Mängden koppar i gjutjärnsinsatsen påverkar dess mekaniska egenskaper, särskilt under gamma- och neutronstrålning. Det är därför viktigt att göra ytterligare försök där de mekaniska egenskaperna under gamma- och neutronbestrålning hos gjutjärn med olika kopparhalt studeras. Åtgärdsförslag: SKB bör ytterligare verifiera seghet och plastiska egenskaper hos gjutjärnsinsatsen med nya försök genom att karakterisera strålskador i gjutjärnet. Detta för att kunna ställa krav på maxi- Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 malt tillåten kopparhalt i gjutjärnsinsatsen. Resultaten av dessa föreslagna försök bör redovisas i Fud . Denna forskning är avslutad enligt programmet i Fud-program 2019. Kommentarer till Fud-avsnitt 9.4 Tillverkning, kontroll och provning Fud-avsnitt 9.4.2 Gjutning av kapselns insats Gjutjärnsinsatsens kritiska defektstorlek är liten vilket ställer stora krav på tillverkning och metoder för kvalitetskontroll vilka ännu är preliminära. SKB önskar att mildra kraven på kapselns mekaniska egenskaper och tillåten defektstorlek i olika delar av gjutjärnsinsatsen. Genom att öka förståelsen om relationen mellan gjutparametrar och materialets mikrostruktur och mekaniska egenskaper såsom brottförlängning och brottseghet kan rimliga gränsvärden bestämmas. anser att eventuella lägre krav på segjärnsinsatsens defektstorlek måste ta hänsyn till alla försprödningsmekanismer hos segjärn som kan orsaka förändringar av materialegenskaperna över långa tider för att garantera långsiktig säkerhet. Åtgärdsförslag: SKB bör i Fud-program 2022 redovisa hur mycket toleransen av de mekaniska egenskaperna minskat med de eventuellt mildrade kraven. har tidigare framfört att eventuella försprödningsmekanismer hos segjärn inte studerats tillräckligt, och att SKB behöver ta hänsyn till statisk och dynamisk deformationsåldring (blåsprödhet). Denna form av mekanisk försvagning kan på ett negativt sätt påverka insatsens mekaniska egenskaper på lång sikt. SKB har föreslagit (Tabell 9–1)14 en försöksplan för en undersökning av segjärns dynamiska deformationsåldring (dynamic strain ageing, DSA). anser att den angivna försöksplaneringen inte svarar mot tillräckliga vetenskapliga krav för att få en mekanistisk förståelse av processen och dess påverkan under slutförvarsförhållanden. Åtgärdsförslag: För att definiera processfönster för DSA behöver SKB ändra försöksplanen så att den innehåller fler tester i temperaturintervallet 25–och ett betydligt bredare försöksintervall av Fud-program 2019, s. 204. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 draghastigheter bör användas. Detta bör redovisas i Fud-pro- gram 2022. 3.2.3Kommentarer till Fud-kapitel 10: Cementbaserade material Den pågående och planerade forskningen på cementbaserade material och dess tillämpningar i slutförvarsförhållanden är väl beskriven och relevant. Nedan finns dock synpunkter på förbättringar. önskade i sitt yttrande över Fud-program 2016 att redovisningen av komplexbildningen mellan relevanta aktinidjoner och potentiella komplexbildare i tillsatsämnen till cement eller sönderfallsprodukter av dessa skulle mer utförligt redovisas i Fudprogram . Tyvärr finns inte denna forskning omnämnd i Fud . Rådets synpunkt angående detta forskningsområde gäller även forskningen som redovisas under kap. 8.1 i Fud-program 2019. Åtgärdsförslag: Forskningen om relevanta aktinidjoners komplexbildning/adsorption till cementytor hos olika cementtyper måste beskrivas på större detaljnivå, eftersom stark adsorption avsevärt kan fördröja ett läckage av aktinider från ett slutförvar och därmed kunna utgöra en kemisk barriär i slutförvaret. SKB bör inkludera detta forskningsområde i ett särskilt avsnitt där kunskapsläget och pågående och planerad forskning redovisas i Fud-program 2022. 3.2.4Kommentarer till Fud-kapitel 11: Lerbarriärer och förslutning Pågående och planerad forskning på lerbarriärer och förslutning är väl beskriven i Fud-program 2019. Nedan finns dock synpunkter på förbättringar. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Då det använda kärnbränslet i kopparkapseln avger joniserande strålning (gammastrålning) till omgivningen kommer denna att inverka på bentonitbuffertens egenskaper (radiolys av porvatten, radiolysprodukter och strålningsinducerade förändringar av montmorilloniten). Hur detta påverkar bentonitbuffertens egenskaper måste klargöras. Åtgärdsförslag: Erhållna forskningsresultat liksom planerad forskning bör redovisas i Fud-program 2022. Den vattenkemi kopparkapseln exponeras för när den kommer i kontakt med grundvatten i jämnvikt med bentonit under gammastrålning kan påtagligt påverka korrosionen av kopparkapseln. Mer kunskap på detta område är därför viktig. Åtgärdsförslag: Erhållna forskningsresultat liksom planerad forskning bör redovisas i Fud-program 2022. Kommentarer till Fud-avsnitt 11.1 Bentonitmaterialets utveckling efter installation fram till mättnad Fud-avsnitt 11.1.1 Gasfasens sammansättning Transport av gaser, främst vätesulfid, till kopparkapseln och vilket skydd bentonitbarriären utgör i detta avseende är av stor vikt att förstå för att kunna modellera risken för korrosion av koppar i ett slutförvar för använt kärnbränsle. ser därför positivt på att forskningen av främst vätesulfidtransport initieras, och att transporten av vätesulfid genom bentonit med olika vattenmättnadsgrad studeras systematiskt. Åtgärdsförslag: SKB bör i Fud-program 2022 redovisa dessa resultat, samt beskriva olika scenarier hur korrosionen av kopparkapseln påverkas av ofullständig vattenmättnad och erosion av bentonitbarriären. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Fud-avsnitt 11.1.6 Mikrobiell sulfidbildning under omättade förhållanden Eftersom tiden till vattenmättnad av bentoniten kan vara mycket lång är det möjligt att eventuell mikrobiell aktivitet kan bilda avsevärda mängder vätesulfid i gasfas. Sulfidföreningar är den viktigaste orsaken till korrosion av kopparkapseln.15 Sulfidhalten i omgivningen påverkar därför hur omfattande kopparkorrosionen kan bli.16 Området är nytt och data och förståelse saknas för att kunna göra bra modellering av kopparkorrosion i olika scenarier. Åtgärdsförslag: Forskning inom detta område behöver initieras och redovisas i Fud-program 2022. 3.2.5Kommentarer till Kapitel 12: Forskningsinsatserna som berör berggrunden är väl motiverade och ofta tydligt beskrivna och innefattar modellering, mätningar i analogt material och är riktade mot en ökad processförståelse. Referenser till uppnådda resultat från tidigare relevanta studier är ofta presenterade, och vaga beskrivningar som var allmänt förekommande i Fud-program 201617 (exempelvis ”egenskaper”, ”beteende”, ”förändringar” och ”övrig utveckling”) används sparsamt vilket ökar läsbarheten och förståelsen av vad som avses. Kapitlet 12 i Fud-program 2019 är dock något ojämnt skrivet och det framgår inte alltid hur nyvunnen information från en viss modell eller visst beräkningsverktyg kommer att integreras i andra där direkt eller indirekt samverkan föreligger. I beskrivningarna av nuläget framgår det oftast vilka SKB har samarbetat med, men för de kommande programmen är det snarare ett undantag. 15Se kapitel 9 i Fud-program 2019. 16Becker m.fl. 2020. Sulphide-induced stress corrosion cracking and hydrogen absorption in copper exposed to sulphide and chloride containing deoxygenated water at . Research report 2020:01. 17Se kapitel 11 i Fud-program 2016. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Kommentarer till Fud-avsnitt 12.1 Karaktärisering och modellering av bergets egenskaper Forskningsprogrammet avser att jämföra analytiska och numeriska modeller med in situ och/eller laboratorietester. Ett flertal av modellerna är beroende av varandra, vilket innebär att mätfel som t.ex. ingår i ()-modellerna propagerar vidare till de andra modeller som är av vikt för att beskriva bergets barriärförmåga. Som randvillkor i modellerna ingår även bergspänningsmodeller, som uppdaterats och som kommer att revideras under en byggfas. Felpropagering i modellerna har uppmärksammats i Fud-program 2019 men inte hur denna osäkerhet kommer att hanteras och värderas. Åtgärdsförslag: Det bör framgå i Fud-program 2022 hur mätfel och osäkerheter i DFN-modellerna och uppdateringarna av bergspänningsmodellerna påverkar modeller som avspeglar bergmekaniska, hydrogeologiska, hydrogeokemiska, och transportrelaterade egenskaper och hur resultaten från dessa modeller kan eller ska valideras (se även 12.2.3, 12.3.4 nedan). Kommentarer till Fud-avsnitt 12.2 Seismisk påverkan på förvarets säkerhet Syftet med seismisk övervakning och studier av sentill postglaciala förkastningar är att öka förståelsen av de glacialt inducerade skalven och deras koppling med nutida seismisitet, med mål att minska osäkerheterna i analyser av frekvens, magnitud och lokalisering av skalv på både korta och långa perspektiv. Fud-avsnitt 12.2.1 Seismisk övervakning De fasta, seismiska stationerna i tillhör och administreras av det svenska nationella seismiska nätverket (SNSN). De är placerade med en tämligen jämn geografisk fördelning med undantag av inland, som har mycket få stationer. För att möjliggöra långsiktiga prognoser, förbättra skalvens lägesbestämningar som i sin tur tillåter tillförlitligare magnitudberäkningar krävs att seismisk Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 data insamlas kontinuerligt över från ett större antal, geografiskt väl utspridda stationer. Åtgärdsförslag: SNSN har ett avtal med SKB som löper ut . Det är mycket angeläget att SKB tecknar ett nytt varaktigt avtal med SNSN. Därutöver bör ett lokalt, stationärt seismiskt nätverk installeras med god marginal till den planerade byggstarten av ett slutförvar för använt kärnbränsle. Fud-avsnitt 12.2.2 Undersökning av glacialt inducerade förkastningar Att fortsätta med undersökningarna av misstänkta sentill postglaciala förkastningar i samt de föreslagna fältstudierna i är starkt rekommenderat då de har bäring på förståelsen av den postglaciala utvecklingen i Forsmarksområdet. Det framgår dock inte hur de geologiska strukturerna ska modelleras, om och i så fall vilken berggrundsdata som ska insamlas, vilka kvartärgeologiska fältmetoder som ska tillämpas eller om data från den närliggande havsbotten kommer att ingå. Åtgärdsförslag: Både strukturgeologiska data från berggrunden och data från havsbotten utanför kusten bör ingå i studien och det bör framgå vilka kvartärgeologiska fältmetoder som ska tillämpas. I programmet bör det även ingå studier i och kring området där slutförvaret är planerat (kandidatområdet) i Forsmark av större och mindre deformationszoner och deras relation till varandra som föreslogs av rådet som en åtgärd i Fud-program 2016. Detta bör redovisas i Fudprogram . Fud-avsnitt 12.2.3 Modellering av seismisk påverkan på slutförvar En ökad förståelse för uppkomst och karaktär av glacialt bildade förkastningar kommer sannolikt att bidra till att osäkerheterna i modellerna av seismisk påverkan på ett slutförvar minskar. Det framkommer dock inte om eller hur resultaten från modellering av seismisk aktivitet kommer att användas i övriga modeller av bergets mekaniska, hydrogeologiska och termala egenskaper och modellering som berör det diskreta spricknätverket. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Åtgärdsförslag: Det bör framgå hur nyinsamlade data och nya resultat från olika modelleringar integreras (se också åtgärdsförslag för 12.1 ovan). Kommentarer till Fud-avsnitt 12.3 Grundvattenflöde, grundvattenkemi och transport av lösta ämnen Fud-avsnitt 12.3.1 Utveckling av beräkningsverktyg för grundvattenflöde och transport av lösta ämnen Olika beräkningsverktyg för vattentransport som är utvecklade för olika typer men delvis överlappande vattentransportmiljöer kommer att vidareutvecklas och kopplas till DFN (se 12.1 ovan). Resultaten från dessa kommer att jämföras med varandra och eventuella skillnader ska kunna förklaras på ett försvarbart sätt, men det framgår inte hur modellerna är kopplade till fältdata och platsspecifika frågeställningar. Åtgärdsförslag: I Fud-program 2022 bör det framgå hur modellerna som bygger på de utvecklade beräkningsverktygen kan verifieras och hur anpassade de är eller hur de kan anpassas till platsspecifika frågeställningar. Fud-avsnitt 12.3.2 Processer som påverkar den hydrokemiska miljön Nedbrytning av organiskt material i låg- och medelaktivt avfall samt mikrobiella processer i ett slutförvar för använt kärnbränsle har studerats inom ramen för ett EU-finansierat project (Mind). I denna, och andra, studier har det framkommit att mikrobiell aktivitet endast förekommer i närvaro av nitrat och vid pH . Det är oklart om detta resultat hänvisar till mikrobiell aktivitet generellt i förvaret eller till specifika miljöer. Åtgärdsförslag: I Fud-program 2022 bör det förtydligas om dessa randvillkor (närvaro av nitrat och pH ) gäller all mikrobiell aktivitet som kan förekomma i ett slutförvar för använt kärnbränsle. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Fud-avsnitt 12.3.3 Transportegenskaper och processer som påverkar ämnestransport i berget Bergets transportegenskaper av vätska och gaser och däri lösta partiklar samt mekanismerna som styr transporten har bäring på bergets funktion som barriär och därmed på den långsiktiga säkerheten. Matrisdiffusion och sorption är viktiga processer som påverkar transport av lösta ämnen och modelleringsverktyg för dessa processer har utvecklats och utvecklingsarbetet kommer att fortsätta . Men förutom matrisdiffusion och sorption är även reaktioner som orsakar upplösning och utfällning av viktiga för transport av lösta ämnen och måste därför tas i beaktan i modellerna. Med syfte att reducera osäkerheter i transportparametrar kommer nya mätningar på plastspecifikt material att utföras. Sorptionsdata för radionuklider där data saknas kommer att bestämmas och målet är att uppskatta vilka parametrar osäkerheterna är relaterade till (som t.ex. skillnader mellan lab- och in situ mätningar). Hur mätresultaten ska tolkas är dock inte beskrivet och intrycket är att de endast kommer att avrapporteras som variationer och rum snarare än att förstå de processer som styr sorptionsmekanismerna. Åtgärdsförslag: Det bör framgå i Fud-program 2022 om upplösning och utfällning av kommer att ingå i modellerna av transport av lösta ämnen och hur resultatet från det platsspecifika mätprogrammet med avsikt att reducera osäkerheter i transportparametrar kommer att hanteras. Det bör också framgå hur sorptionsdata från dessa mätningar kommer att användas för att öka processföreståelsen av sorbtionsmekanismerna. Fud-avsnitt 12.3.4 Klimatets inverkan på processer i geosfären I anslutning till glaciationer med uppkomst och avsmältning av permafrost kan spricköppning, sprickpropagering och skjuvning längs sprickor ske i berget och därmed uppstår förändringar av dess termala-hydrogeologiska-mekaniska (THM) egenskaper. Platsspecifika THM-modeller som tar hänsyn till islast, permafrostvariationer, effekter av frysning på olika djup i berget och DFN-beskrivningar kommer att upprättas. Det är otydligt hur och om detta program är Särskilda kommentarer på Fud-program 2019SOU 2020:39 kopplat till övrig modellering och utveckling av modelleringsverktyg. Åtgärdsförslag: Fud-program 2022 bör klargöra hur resultaten från de platsspecifika modellerna relaterade till förändringar i berget som uppstår under en glaciationscykel integreras med andra modeller som rör bergets termala-hydrogeologiska-mekaniska egenskaper och vilken eller vilka DFN-beskrivningar som kommer att användas (se 12.1, 12.2.3 ovan). Kommentarer till 12.4 Detaljundersökningar och platsbeskrivande modellering Fud-avsnitt 12.4.3 Kritiska strukturer och volymer Enligt resultat från jordbävningsmodelleringen är strukturer som anses kritiska betydligt större än vad som redovisades i SR-Site och bedöms därför kunna identifieras med traditionella karteringsmetoder. Förekomst av kritiska strukturer kan dock förekomma i lägen som inte exponeras under uppförandet av ett slutförvar för använt kärnbränsle. I ett perspektiv kan även sprickor uppkomma och propagera (se 12.1 ovan), och sprickor som är torra under uppförandet kan bli vattenförande. Modeller är behäftade med osäkerheter och därför bör försiktighetsprincipen tillämpas och hänsyn tas även till mindre sprickor och strukturer. Åtgärdsförslag: Traditionella karteringsmetoder bör kompletteras med indirekta geofysiska metoder, med beaktande av de begränsningar dessa metoder har, för att lokalisera möjliga dolda kritiska strukturer i närheten av deponeringshål. 3.3Kommentarer till Fud-program Del III Avveckling av kärntekniska anläggningar SKB presenterar i Fud-program 2019 en översiktlig genomgång av hur arbetet med avvecklingen av de kärntekniska anläggningarna kommer att bedrivas. Det är tydligt att Uniper och planerar arbetet, var för sig, utifrån sina olika förutsättningar. För att hela kedjan från avvecklingsplanering och slutförvaring ska kunna genomföras på bästa sätt sker en samordning mellan bolagen. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 SKB svarar på uppdrag av kärnkraftsbolagen för en nationell samordning av arbetet. Enligt uppfattning är dock ansvarsfördelningen mellan tillståndshavare och SKB inte redovisat på ett tillräckligt transparent sätt. Åtgärdsförslag: SKB bör redovisa ansvarsbilden tydligare i Fudprogrammen framöver. är det fortfarande oklart när arbetet med slutförvaret för långlivat avfall ska påbörjas och var det ska lokaliseras. anser mot den bakgrunden att det fortsatt finns ett behov av en tydligare beskrivning av logistiken för hanteringen av rivningsavfallet, inklusive transporter. Kommentarer till Fud-avsnitt 15.4 Resurser och kompetens SKB anger att avveckling av kärntekniska anläggningar kommer att pågå minst . Det är värdefullt att SKB pekar på att det finns utmaningar med kompetens . Avvecklingen planeras dessutom att ske i tre etapper, och behovet av avvecklingskompetens mellan etapperna kommer att vara begränsat. SKB skriver att det med hög sannolikhet kommer att finnas relevant kompetens tillgänglig internationellt under hela den svenska avvecklingsperioden. Rådet har dragit en annan slutsats i kunskapslägesrapporten och anser att det inte är sannolikt att andra europeiska länder kommer att få ett överskott på utbildad personal inom en överskådlig framtid. Detta leder till att det sannolikt inte går att importera eller köpa tillräcklig och relevant internationell specialistkompetens.18 Åtgärdsförslag: SKB bör redovisa hur företaget hanterar utmaningarna med flera etapper i Fud-programmen framöver. En diskussion behövs om att det inte går att räkna med att det garanterat finns relevant kompetens tillgänglig internationellt. Dessutom bör SKB närmare redovisa vilka kompetenser som anses vara relevanta. föreslår i detta yttrande att även kommande Fudprogram ska innehålla en beskrivning av hur kompetensutvecklingen och kompetensförsörjningen ska säkras i ett tidsperspektiv på 50– . 19 Detta inkluderar SKB:s planer för att säkra den långsiktiga Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020, s. 20. 19Se avsnitt 3.1 i detta yttrande under Fud-avsnitt 5.5 ”Resurser och kompetens”. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 kompetensförsörjningen av arbetet med avveckling och rivning av de kärntekniska anläggningarna. Angående avveckling och rivning – rådets åtgärdsförslag 2016 Regeringen angav i sitt beslut att godkänna Fud-program 2016 villkoret för den fortsatta forsknings- och utvecklingsverksamheten att: Redovisningen ska omfatta forskning och utveckling avseende avveckling, nedmontering och rivning samt hantering och slutförvaring av kärnkraftens restprodukter.20 Utifrån rådets studiebesök i och om avveckling och rivning är en slutsats att andra länder ser behov av forskning inom området. Även i kunskapslägesrapporten skriver rådet att det bör noteras att alla länder i en studie explicit lyfter fram behovet av fortsatt forskning kring rivning av kärnteknikanläggningar och omhändertagande av avfallsprodukterna från dessa.21 Rådet konstaterar att denna typ av forskning inte är prioriterad i SKB:s Fudprogram. vidhåller sin synpunkt från yttrandet SOU 2017:42 att SKB tydligare bör motivera företagets uppfattning att det mer handlar om att anpassa teknik än att utföra grundforskning, inte minst med tanke på hur lite erfarenhet som finns i när det gäller avveckling.