sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — 2.fylla ett arbetsmarknadsbehov. Enskilda huvudmän ska an- mäla förändringar i den krets av personer som avses i 5 b § till den som godkänt den enskilde som huvudman senast efter förändringen. eller den kommun som handlägger ärenden om godkännande av en enskild som huvudman får ta ut en avgift för ansökningar om godkännande enligt 2 kap. 5 och 5 a §§. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får 1. villkor för godkännande 1. villkor för godkännande enligt 5 § andra stycket 1 och 2 enligt 5 § andra stycket 1 och 2 och tredje stycket, samt och tredje stycket och 5 a §, och 2. avgifter för ansökningar hos 2. avgifter för ansökningar hos enligt 5 c §. enligt 5 d §. 4Senaste lydelse av tidigare 2 kap. 5 b § 2018:1158. 5Senaste lydelse av tidigare 2 kap. 5 c § 2018:1158. 6Senaste lydelse av tidigare 2 kap. 5 d § 2018:1158. Huvudmännens ansvar för allsidig social sammansättning Huvudmännen för gymnasie- skolan ska aktivt verka för en allsidig social sammansättning av elever vid sina skolenheter. Det ska finnas regionala bransch- råd för gymnasieskolans och gym- kommunen ska ansvara för. verkansavtalen för primära sam- verkansområden ska innehålla en reglering av hur branschråden ska Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de regionala Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. Kommunen kan erbjuda utbild- En kommun som ingår i ett ning som den själv anordnar eller utbildning som anordnas av en erbjuda all utbildning som anordnas annan kommun eller en region av någon av kommunerna i sam- enligt samverkansavtal med kom- verkansområdet i fråga om natio- munen eller regionen. nella program och programinrik- 7Senaste lydelse av tidigare 15 kap. 30 § 2019:947. som har ingått ett samverkans- avtal bildar ett samverkansområde för utbildningen. Vilka utbildningar som erbjuds och antalet platser på dessa ska så långt det är möjligt anpassas med hänsyn till ungdomarnas önske- mål. tat val och yrkesintroduktion, utformade för en grupp elever. Kom- munen får även erbjuda utbild- ning som anordnas av en kommun utanför det primära samverkans- området eller en region enligt sekundärt samverkansavtal med kommunen eller regionen. När kommunen bestämmer vilka utbildningar som ska erbju- das och antalet platser på dessa ska hänsyn tas till: 1.ungdomarnas efterfrågan och behov, och Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Ett primärt samverkansavtal ska utformas med ledning av 1.det som anges i 9 a § tredje stycket, 2.det som anges i 16 kap. 42 § och 17 kap. 16 §, och 3.ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser. Enskilda huvudmäns ansvar för planering och dimensionering Inom gränserna för sitt god- kännande ska enskilda huvudmän bestämma vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa med hänsyn till: 1.ungdomarnas efterfrågan och behov, och Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Regioners ansvar för planering och dimensionering När en region bestämmer vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa ska hänsyn tas till: 1.ungdomarnas efterfrågan och behov, och Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Huvudmännens information om utbildning När en huvudman informerar ungdomar och vårdnadshavare om den gymnasieutbildning huvud- mannen erbjuder ska huvudman- nen tydligt ange vilket 1.nationellt program och natio- nell inriktning utbildningen utgörs av, 2.nationellt program utbild- ningen är inriktad mot om den aktuella utbildningen är program- inriktat val, som anordnas för en grupp elever, eller 3.yrkesområde utbildningen är inriktad mot om den aktuella ut- bildningen är yrkesintroduktion, som anordnas för en grupp elever. Informationen enligt första stycket ska också innehålla upp- gifter om vad utbildningen kan leda till. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om informationen. Lydelse enligt prop. 2019/20:105 Föreslagen lydelse 14 §8 får vara gemensam för gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning på gym- nasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. vara gemensam för gymnasie- vara gemensam för gymnasie- skola anordnad av kommuner, skolan anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvud- regioner och enskilda huvud- Den ska omfatta alla skol- enheter inom minst ett primärt har föreskrivits med stöd av 2 kap. 3 a § får detta i stället avse i den Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kom- munen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella pro- allsidigt urval av nationella pro- gram och nationella inriktningar. gram och nationella inriktningar. Vid bedömningen av om ett all- sidigt urval erbjuds i kommunen får kommunen även ta hänsyn till de utbildningar som erbjuds av en- skilda huvudmän med skolenheter 8Senaste lydelse 2020:00. som ligger inom det primära sam- En kommun som på ett natio- En kommun som på ett natio- nellt program har antagit en elev nellt program har antagit en elev som inte är hemmahörande i kom- som inte är hemmahörande i kom- munen eller i samverkansområdet munen och en region som antagit för utbildningen ska ersättas för en elev på ett nationellt program, sina kostnader för elevens utbild- ska ersättas för sina kostnader för ning av dennes hemkommun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även en region som på ett nationellt pro- ningen som bestämts ska ökas eller gram har antagit en elev som inte minskas med ett kompensatoriskt är hemmahörande i samverkans- schablonbelopp per elev innan den området för utbildningen. ligt beslutas av kommunen. slaget eller avdraget ska beräknas utifrån elevens studieförutsättningar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om interkommunal ersättning. Hemkommunen ska lämna bidrag till huvudmannen för varje elev på ett nationellt program vid skolenheten som hemkommunen, enligt 42 §, var skyldig att erbjuda utbildning på nationella program när utbildningen påbörjades. Bidraget består av ett grundbelopp enligt 53 § och i vissa fall ett tilläggsbelopp enligt 54 §. Efter det att bidragets grundbelopp är bestämt ska ett påslag eller av- drag göras. Detta ska göras med ett kompensatoriskt schablonbelopp per elev innan bidraget slutligt be- slutas av kommunen. 9Senaste lydelse 2019:947. 10Senaste lydelse 2015:73. En kommun som på pro- graminriktat val har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen och en region som antagit en elev på programinriktat val, ska ersättas för sina kost- nader för elevens utbildning av dennes hemkommun (interkom- munal ersättning). avdraget ska göras utifrån elevens studieförutsättningar. Första stycket gäller inte om statsbidrag lämnas för en elevs utbildning på grund av att eleven är utlandssvensk. En kommun som på pro- graminriktat val har antagit en elev som inte är hemmahörande i kommunen eller samverkansom- rådet för utbildningen, ska ersättas för sina kostnader för elevens utbildning av dennes hemkom- mun (interkommunal ersättning). Första stycket gäller även en region som på programinriktat val antagit en elev som inte är hem- mahörande i samverkansområdet för utbildningen. Om inte den anordnande huvudmannen och hemkommunen kommer överens om annat, ska den interkommunala ersättningen beräknas enligt 24–27 §§. När den delen av den inter- kommunala ersättningen som av- ses i 24 § första stycket 1 har be- stämts ska den justeras upp eller ned med ett kompensatoriskt schablonbelopp per elev som beräk- nas utifrån elevens studieförutsätt- ningar innan den interkommunala ersättningen slutligt beslutas av kommunen. Detsamma gäller ersätt- ning enligt 26 §. 11Senaste lydelse 2019:947. Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 19, 19 a eller 19 b § har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i en region, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. När det gäller ungdomar som har sådan rätt som avses i första stycket ska bestämmelserna i 15 kap. 32 § tillämpas till och med första kalen- derhalvåret det år de fyller . 1.skolväsendet, särskilda utbildningsformer och annan peda- gogisk verksamhet enligt denna lag, 2.utbildning som avses i 29 kap. 17 §, 3.hur en kommun uppfyller sina skyldigheter enligt 7 kap. 21 och 22 §§, 24 kap. 23 och 24 §§ samt 29 kap. 9 §, 4.hur en kommun uppfyller sitt tillsynsansvar enligt 4 §, och 5. att enskilda som godkänts 5. att enskilda som godkänts uppfyller kraven i 2 kap. 5 och uppfyller kraven i 2 kap. 5 och 5 b §§. 5 c §§. Första stycket gäller inte om tillsynen är en särskild uppgift för en annan tillsynsmyndighet. Beslut av får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1. godkännande enligt 2 kap. 1. godkännande enligt 2 kap. 5 § eller 24 kap. 3 a § eller åter- 5 och 5 a §§ eller 24 kap. 3 a § eller kallelse av sådant godkännande återkallelse av sådant godkän- enligt 26 kap. 13 eller 14 §, nande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 12Senaste lydelse 2019:947. Ändringen innebär att andra stycket tas bort. 13Senaste lydelse 2018:1158. 14Senaste lydelse 2015:802. 2.medgivande enligt 24 kap. 4 a § eller återkallelse av sådant med- givande enligt 26 kap. 13 §, 3.förklaring om rätt till bidrag enligt 24 kap. 6 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 4.statliga åtgärder för rättelse enligt 26 kap. 17 §, 5.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 6.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. Beslut av en kommun eller en region får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant god- kännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §. 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 § eller 19 kap. 45 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 5.skolskjuts enligt 9 kap. 15 b § första stycket, 9 kap. 15 c § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller18 kap. 31 § första stycket, 6.ekonomiskt stöd till inack- ordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7. medgivande att fullgöra skol- 6. medgivande att fullgöra skol- plikten på annat sätt eller återkall- plikten på annat sätt eller återkall- else av sådan rätt enligt 24 kap. else av sådan rätt enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 23 eller 24 §, 8. rätt till bidrag enligt 25 kap. 7. rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 9. bidrag enligt 25 kap. 11 §, 8. bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10. tillfälligt verksamhetsför- 9. tillfälligt verksamhetsför- bud enligt 26 kap. 18 §, eller bud enligt 26 kap. 18 §, eller 26 kap. 27 §. 26 kap. 27 §. 15Senaste lydelse 2019:947. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Förutom när det gäller de upphävda bestämmelserna i 15 kap 32 § och 18 kap. 32 och den nya lydelsen av 28 kap. 5 § ska lagen tillämpas första gången för gymnasieutbildning som påbörjas höst- terminen 2024. 3.Äldre bestämmelser ska fortsätta att gälla för beslut enligt 15 kap. 32 § och 18 kap. 32 § som har fattats före ikraftträdandet. 4.Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för gymnasieutbild- ning som har påbörjats före . 5.Om en kommun vid ikraftträdandet redan är bunden av ett samverkansavtal med en annan kommun inträder skyldigheten att träffa primära samverkansavtal i 2 kap. 3 a § först när detta avtal upp- hört, dock . Äldre bestämmelser om sam- verkansavtal ska i dessa fall fortsätta att gälla. 1.2Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) Härigenom föreskrivs i fråga om studiestödslagen (1999:1395) dels att 2 kap. 1, 2, 3 och 7 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 2 kap. 2 a §, av följande lydelse. Studiehjälp består av studie- Studiehjälp består av studie- bidrag, inackorderingstillägg och boende och extra tillägg. Studiehjälp får lämnas till stu- Studiehjälp får lämnas till stu- derande vid de läroanstalter och derande vid de läroanstalter och utbildningar som bestäms av reger- utbildningar som bestäms av reger- ingen eller av den myndighet som ingen eller av den myndighet som bara till den som behöver inack- ordering och som studerar vid de läroanstalter och utbildningar som regeringen bestämmer särskilt. Studiebidrag till eget boende får lämnas bara till den som be- höver ett eget boende till följd av Regeringen eller den myndighet stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela närmare föreskrifter om bidrag till eget boende. Studiebidrag får lämnas från Studiebidrag får lämnas från och med kvartalet närmast efter och med kvartalet närmast efter det kvartal då den studerande det kvartal då den studerande och extra tillägg kan lämnas även boende och extra tillägg får läm- till studerande som är yngre. nas även till studerande som är Studiehjälp lämnas längst till och med det första kalenderhalvåret det år då den studerande fyller . Studiebidrag lämnas med . Studiebidrag till eget boende med lägst 1 190 och högst 2 350 kro- lämnas med ett belopp i kronor som beloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ Extra tillägg lämnas med 855, . 1.Denna lag träder i kraft . 2.Studiebidrag till eget boende enligt 2 kap. 2 a § får inte lämnas för den tid för vilken den studerande får inackorderingstillägg enligt 2 kap. 2 §, stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 §, 18 kap. 32 §, 20 kap. 19 d § skollagen (2010:800), i den äldre lydelsen. 3.Om den studerande före ikraftträdandet har beviljats kom- munalt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 §, 18 kap. 32 § eller 20 kap. 19 d § skollagen eller inackorderingstillägg enligt 2 kap. 1 § i den äldre lydelsen, med ett visst månadsbelopp får studiebidrag till eget boende, trots vad som anges i 2 kap. 2 och 7 §§, lämnas med samma månadsbelopp och för studier vid samma skola för tid efter ikraftträdandet, dock längst till och med . 1Senaste lydelse 2017:1325. 1.3Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 1 kap. 12 §, 2 kap. 3 a, 5 a och 8 d §§, 15 kap. 9 a och 9 b §§, 16 kap. 42 §, 17 kap. 16 §, 20 kap. 16, 21 och 22 §§, 26 kap. 1, 24 och 25 §§ och 28 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas nio nya paragrafer, 1 kap. 9 a–9 c §§, 20 kap. 6 a, 16 a, 18 a, 22 a, 22 b och 23 a §§ och nya rubriker närmast före 1 kap. 9 a § och 20 kap. 6 a, 18 a och 23 a §§ av följande lydelse, dels att rubriken till 26 kap. ska lyda ”Tillsyn, statlig kvalitets- granskning, nationell uppföljning, utvärdering, planering och dimen- sionering”, dels att rubriken närmast efter 26 kap. 23 § ska lyda ”Nationell uppföljning, utvärdering, planering och dimensionering”. Statens ansvar för planering och dimensionering Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer ska regelbundet besluta om regionala ramar för som innebär ett brett utbud av utbildning när det gäller gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. Besluten om ramar ska i fråga om gymnasieskolan avse en eller flera antagningsomgångar och ange antalet platser som ska erbjudas på 2.introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesin- troduktion, som är utformade för en grupp elever. För programinriktat val och yrkesintroduktion ska ramarna ange vilket nationellt program respek- tive yrkesområde utbildningen är inriktad mot. Vid behov får be- sluten om ramar även ange ramar för de nationella inriktningarna. Ramarna ska i fråga om den kommunala vuxenutbildningen 1.ange inom vilka yrkesområ- den som sammanhållen yrkesut- bildning ska erbjudas, och 2.avse ett eller flera kalenderår. Vid behov ska även ramarna ange omfattningen av yrkesområ- den och vilka nationella samman- hållna yrkesutbildningar som ska erbjudas. Ett beslut om ram för gym- nasieskolan ska omfatta samtliga huvudmän som bedriver utbild- ning inom ett primärt samverkans- område eller inom en kommun om undantag har föreskrivits med stöd av 2 kap. 3 a §. Detsamma gäller ett beslut om ram för den kommu- nala vuxenutbildningen. Ramarna ska ta hänsyn till 1.elevernas efterfrågan och be- hov, och 2.arbetsmarknadens behov, regionalt och nationellt. Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Innan ramen enligt 9 a och 9 b §§ beslutas ska samtliga huvud- män ges tillfälle att lämna syn- punkter på de omständigheter som ska ligga till grund för beslutet. Regeringen eller den myndig- het regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om 1.hur ramen ska utformas, och 2uppföljning av ramarna. Lydelse enligt prop. 2019/20:105 Föreslagen lydelse Lagen är uppdelad i 29 kapitel. –inledande bestämmelser (1 kap.), –huvudmän och ansvarsfördelning (2 kap.), –barns och elevers utveckling mot målen (3 kap.), –kvalitet och inflytande (4 kap.), –trygghet och studiero (5 kap.), –åtgärder mot kränkande behandling (6 kap.), –skolplikt och rätt till utbildning (7 kap.), –förskolan (8 kap.), –förskoleklassen (9 kap.), –(10 kap.), –grundsärskolan (11 kap.), –specialskolan (12 kap.), –sameskolan (13 kap.), –fritidshemmet (14 kap.), –gymnasieskolan (15–17 a kap.), –gymnasiesärskolan (18 och 19 kap.), –vuxenutbildning (20 kap.), –entreprenad och samverkan (23 kap.), –särskilda utbildningsformer (24 kap.), –annan pedagogisk verksamhet (25 kap.), 1Senaste lydelse 2020:00. Kommunen ska träffa ett sam- verkansavtal med minst två andra kommuner (primärt samverkans- avtal) i fråga om gymnasieskolan och vuxenutbildning. ska avse pla- nering, dimensionering och erbju- dande av utbildning.Inom gymnasieskolan ska det avse nationella program samt pro- graminriktat val och yrkesintro- duktion, utformade för en grupp elever och omfatta minst ett visst antal invånare som ingår i gym- nasieskolans målgrupp. Inom vuxenutbildning på gymnasial nivå ska det primära samverkansavtalet avse samman- hållen yrkesutbildning och enstaka yrkesinriktade kurser. Därutöver får kommunen träffa samverkans- avtal med en eller flera regioner och andra kommuner (sekundära samverkansavtal) i fråga om gym- – tillsyn, statlig kvalitetsgransk- – tillsyn, statlig kvalitetsgransk- ning och nationell uppföljning och ning, nationell uppföljning, ut- utvärdering (26 kap.), värdering, planering och dimen- sionering (26 kap.), –behandling av personuppgifter (26 a kap.), –och (27 kap.), –överklagande (28 kap.), och –övriga bestämmelser (29 kap.). När det gäller gymnasieskolan ska kommunen träffa ett samver- kansavtal som omfattar ett geo- grafiskt område med minst ett visst antal invånare som ingår i gymnasieskolans målgrupp och med minst två andra kommuner (primärt samverkansavtal). Sam- verkansavtalet ska avse planering, dimensionering och erbjudande inom gymnasieskolan av natio- nella program och programin- riktat val och yrkesintroduktion, utformade för en grupp elever. Därutöver får kommunen träffa samverkansavtal med en eller flera regioner och andra kommuner (sekundära samverkansavtal) i fråga om gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbild- ningen. nasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. De kommuner som har träffat ett primärt eller sekundärt sam- verkansavtal bildar ett primärt respektive ett sekundärt samverkans- område för utbildningen. De kommuner som ingår i ett kommunal- förbund som är av samma omfattning som ett primärt samverkans- avtal och avser samma uppgifter och utbildning som ett primärt samverkansavtal ska avse, behöver inte träffa samverkansavtal. I så- dana fall ska bestämmelserna som gäller primära samverkansavtal i denna lag i stället gälla för kommunalförbundet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om samverkansavtalens omfattning och inne- håll och om undantag från kravet på samverkansavtal. Om godkännandet avser gymnasieskola ska, utöver det som anges i 5 §, följderna beaktas för gymnasieskolor med offentliga och enskilda huvudmän som ligger inom det område där den fristående skolans elever huvudsakligen förväntas komma ifrån. Vid bedöm- ningen av om godkännande ska beviljas ska det även beaktas att ett godkännande inte negativt påverkar ett effektivt utnyttjande av sam- hällets resurser i området. För att ett godkännande ska lämnas för en gymnasieskola krävs också att utbildningen bidrar till att 1.möta ungdomars efterfrågan och behov, och 2.fylla ett arbetsmarknadsbehov. Om godkännandet avser gym- nasieskola ska ett högsta antal ut- bildningsplatser framgå. Antalet platser ska rymmas inom den be- slutade ramen enligt 1 kap. 9 a § och bestämmas med hänsyn till be- fintligt utbud och de omständig- heter som framgår av första stycket. Det högsta antal utbildnings- platser som ett godkännande avser får ändras. En sådan ändring får göras om antalet platser för den aktuella utbildningen i det om- råde där den aktuella skolenheten ligger har ändrats i ett beslut om ram enligt 1 kap. 9 a § eller om det finns särskilda skäl. göras proportionerligt i förhållande till befintligt antal utbildnings- och ramen, om inte särskilda skäl föranleder en annan bedömning. Vid bedömningen av om det finns särskilda skäl ska hänsyn tas till 1. brister som framkommit vid 2. ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser, och 3. elevers efterfrågan. Det ska finnas regionala utbildning som kommunen ska innehålla en reglering av hur innehålla en reglering av hur branschråden ska organiseras. Branschråd ska också finnas för Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om de regionala branschråden. Varje kommun ansvarar för att ungdomarna i kommunen erbjuds gymnasieutbildning av god kvalitet. En kommun som ingår i ett primärt samverkansområde ska er- bjuda all utbildning som anordnas av någon av kommunerna i sam- verkansområdet i fråga om nationella program och programinriktat val och yrkesintroduktion, utformade för en grupp elever. Kommunen får även erbjuda utbildning som anordnas av en kommun utanför det primära samverkansområdet eller en region enligt sekundärt samver- kansavtal med kommunen eller regionen. Kommunen ska bestämma vilka utbildningar som ska erbjudas och antalet platser på dessa enligt den ram som beslutas enligt 1 kap. 9 a §. Utöver det som anges i tredje vilka utbildningar som ska erbju- stycket ska kommunen, när den das och antalet platser på dessa bestämmer vilka utbildningar som ska hänsyn tas till: ska erbjudas och antalet platser på dessa, ta hänsyn till: 1.ungdomarnas efterfrågan och behov, och Betydande hänsyn ska tas till både 1 och 2. Ett primärt samverkansavtal ska Ett primärt samverkansavtal ska utformas med ledning av utformas med ledning av 1. det som anges i 9 a § tredje 1. det som anges i 9 a § fjärde 2. det som anges i 16 kap. 42 § 2. ett effektivt utnyttjande av och 17 kap. 16 §, och 3. ett effektivt utnyttjande av Hemkommunen ansvarar för att alla behöriga ungdomar i kommunen erbjuds utbildning på nationella program. Erbjudandet ska omfatta ett allsidigt urval av nationella pro- gram och nationella inriktningar. Vid bedömningen av om ett all- sidigt urval erbjuds i kommunen får kommunen även ta hänsyn till 2Ändringen innebär att andra stycket tas bort. de utbildningar som erbjuds av enskilda huvudmän med skolen- heter som ligger inom det primära samverkansområdet att alla behöriga ungdomar i hem- att alla behöriga ungdomar i hem- riktat val, yrkesintroduktion, riktat val, yrkesintroduktion, individuellt alternativ och språk- individuellt alternativ och språk- graminriktat val ska avse utbild- ningar som är inriktade mot ett allsidigt urval av de nationella program som kommunen anord- nar eller erbjuder genom sam- Utöver det som följer av första stycket ansvarar hemkommunen för att elever från grundsärskolan erbjuds yrkesintroduktion och individuellt alternativ, om de önskar sådan utbildning.