sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — Förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. Gymnasieförordningen (2010:2039). Förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. Skolförordningen (2011:185). Förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasiesär- skolan. Förordningen (SKOLFS 2018:50) om läroplan för förskolan. föreskrifter (SKOLFS 2011:142) om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m. FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna (1948). FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter (1966). FN:s konvention om avskaffande av diskriminering av kvinnor (1979). FN:s konvention om barnets rättigheter (1989). FN:s konvention om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter (1966). Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. ramkonvention om skydd för nationella minoriteter (SÖ 2002:2). Den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritetsspråk (SÖ 2000:3). Explanations relating to the Charter of Fundamental Rights (2007/C 303/02). , Preparatory work on Article 2, Protocol 1. Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna 2010/C 83/02. Fördraget om Europeiska unionen (unionsfördraget) 2012/C 326/01. Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (funktionsfördraget) 2012/C 326/01. Rådets gemensamma ståndpunkt av om tillämpning av särskilda åtgärder i syfte att bekämpa terrorism, 2001/931/GUSP. (tidigare Regeringsrätten) RÅ 2008 ref. 33. HFD 2013 ref. 49. Kammarrätten i , mål nr 1494-13. Kammarrätten i , mål nr 4064-17. Dom Kommissionen mot , mål nr C-147/86, ECLI:EU:C:1988:150. Dom Humbel C-263/86, ECLI:EU:C:1988:451. Dom Kommissionen mot , C-480/06, ECLI:EU:C:2009:357. Dom Bressol m.fl. C-73/08, ECLI:EU:C:2010:181. vs Sociéte belge des auteurs, compositieurs et éditieurs SCRL (SABAM), C-70/10, ECLI:EU:C:2011:771. Dom SABAM vs Netlog, C-360/10, ECLI:EU:C:2012:85. Dom Deutches Weintor eG mot Land Theinland-Pfalz, C-544/10, ECLI:EU:C:2012:189. mot Österreichischer Rundfunk, C-283/11, ECLI:EU:C:2012:341. C-418/11, ECLI:EU:C:2013:588. Dom Chez C-83/14, ECLI:EU:C:2015:480. Belgiska språkmålet, Case ”Relating to certain aspects of the laws on the use of languages in education in ”, ansökningar nr 1474/62; 1677/62; 1691/62; 1769/63; 1994/63; 2126/64, . , och mot , ansökningar nr 5095/71; 5920/72; 2926/72, . och Cosans mot , ansökningar nr 7511/76; 7743/76, . mot , ansökan nr 14307/88, . mot , ansökan nr 13134/87, Europa- domstolen . Dogru mot , ansökan nr 27058/05, . Manoussakis m.fl. mot , ansökan nr 18748/91, . Valsamis mot , ansökan nr 21787/93, . Buscarini m.fl. mot , ansökan nr 24645/94, Europadom- stolen . Jimenéz och mot , ansökan nr 51188/99, . och mot , ansökan nr 309/96, Europadom- stolen . Gnahoré mot , ansökan nr 40031/98, . Dahlab mot , ansökan nr 42393/98, . K. och T. mot , ansökan nr 25702/94, . Pinchon och Sajous mot , ansökan nr 49853/99, Europa- domstolen . Gratzinger och Gratzingerova mot , ansökan nr 39794/98, . Şahin mot , ansökan nr 44774/98, . Timishev mot , ansökan nr 55762/00 och 55974/00, Europa- domstolen . m.fl. mot , ansökan nr 35504/03, . Zengin mot , ansökan nr 1448/04, . Folgerö m.fl. mot , ansökan nr 15472/02, . E.S mot , ansökan 5786/08, (Första kam- maren), . mot , ansökan nr 5786/08, (Stora kammaren) . Lautsi m.fl. mot , ansökan nr 30814/06, . Dojan m.fl. mot , ansökan nr 319/08, . Catan m.fl. mot och , ansökningar nr 43370/04, 8252/05 och 18454/06, . Eweida m.fl. mot , ansökan nr 48420/10, Europadom- stolen . Tarantino och andra mot , ansökningar nr 25851/09; 29284/09; 64090/09, . S.A.S. mot , ansökan nr 43835/11, . İzzettin Doğan m.fl. mot , ansökan nr 62649/10, Europa- domstolen . Osmanoğlu och Kocabaş mot , ansökan nr 29086/12, Europa- domstolen . mot , ansökan nr 8610/11, . X och Scientologikyrkan mot , ansökan nr 7805/66, Europa- kommissionen . Arrowsmith mot , ansökan nr 7050/75, Europakom- missionen . C mot , ansökan nr 10358/83, . Vereniging rechtwinkels mot , ansökan nr 11308/84, . Angeleni mot , ansökan nr 10481/93, . och mot , ansökan nr 11533/85, . X mot , ansökan nr 7782/77, . D mot , ansökan nr 10180/82, . W. och K.L. mot , ansökan nr 10476/83, Europakommis- sionen . mot , ansökan nr 17678/91, Europakommis- sionen . mot , ansökan nr 22838/93, Europa- kommissionen . Verein Gemeinsam Lernen mot , ansökan nr 23419/94, . ISKCON och 8 andra mot , ansökan nr 20490/92, . kommun 2012 och 2014. UF/2016:99. , tillsynsrapport 20160324. kommun, 2016KS607 718. kommun, BSN 15-335-631. kommun BUN/2017:60. kommun BUN/2018:11. kommun SK-2017/00290. kommun SK-2017/00031. kommun, 2017BOU00878. BiN 2016:361 631. 12/793/32-MBA. 1975/76:209 om ändring i regeringsformen. 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1995/96:200 Fristående skolor m.m. 1997/98:116 Staten och trossamfunden – bestämmelser om och andra trossamfund. 2000/01:36 Sjukhus med vinstsyfte. 2005/06:197 Skärpta djurskyddskrav för minkuppfödning. 2007/08:95 Ett starkare skydd mot diskriminering. 2008/09:158 Från erkännande till egenmakt – regeringens stra- tegi för de nationella minoriteterna. 2008/09:171 Offentliga bidrag på lika villkor. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2013/14:112 Villkor för fristående skolor m.m. 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. 2016/17:156 En skyldighet att erbjuda lovskola. 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upp- handling inom välfärden. 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. SOU 1993:40 Fri- och rättighetsfrågor. SOU 2009:29 Fritid på egna villkor. SOU 2013:56 Friskolorna i samhället. SOU 2015:7 Krav på privata aktörer i välfärden. SOU 2016:78 Ordning och reda i välfärden. SOU 2018:18 Statens stöd till trossamfund i ett mångreligiöst . SOU 2018:41 Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. SOU 2019:35 Demokrativillkor för bidrag till civilsamhället. Övrigt från regeringen och Regeringens skrivelse 2007/08:111 Barnpolitiken – en politik för bar- nets rättigheter. promemoria Vissa skollagsfrågor – Del 2 (U2014/5176/S). Regeringens lagrådsremiss Ökade tillståndskrav inom och skolväsendet (Fi2018/00108/K). Regeringens lagrådsremiss Tillstånd att ta emot offentlig finansiering inom , assistansersättningen och skollagsreglerad verk- samhet (Fi2018/00226/K). Dir. 2014:141 Tilläggsdirektiv till (Fi 2012:11). Dir. 2015:08 Tilläggsdirektiv till . 2017/18:FiU43 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upp- handling inom välfärden. 2017/18:SoU25 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. 2015/16:UbU14 Skolväsendet. 1993/94:246. 2009/10:UbU21 Ny skollag. 2009/10:370. 2015/16:228. 2017/18:356. 2017/18:389. A/RES/66/138 Optional Protocol to the Convention on the Rights of the Child on a communications procedure. CRC/GC/2001/1 Allmän kommentar nr 1 Utbildningens mål, 2001. CRC/GC/2003/5 Allmän kommentar nr 5 Allmänna åtgärder för ge- nomförandet av konventionen om barnets rättigheter, 2003. CRC/C/GC/7 Allmän kommentar nr 7 Genomförandet av barnets rättigheter under tidig barndom, 2006. CRC/GC/12 Allmän kommentar nr 12 Barnets rätt att bli hörd, 2009. CRC/C/GC/14 Allmän kommentar nr 14 Om barnets rätt att få sitt bästa satt i främsta rummet, 2013. CRC/C/GC/20 Allmän kommentar nr 20 Om genomförandet av barnets rättigheter , 2016. CRC/C/15/Add. CRC/C/15/Add. 226 26 2004. CRC/C/FRA/CO/422 2009. CRC/C//CO/3-4 2011. CRC/C/GRC/CO/2-3 2012. CRC/C/NLD/CO/4 2015. CRC/C/GBR/CO/5 2016. Litteratur, rapporter m.m. ., The Best Interests Principle: Towards a Reconciliation of Culture and Human Rights. ), The Best Interests of the Child, Clarendon Press, 1994. Brattlund Å., What Role of God and National Curriculum in School life? A Comparative Study of Schools with a , De- partment of Education, , 2009. . och ., Rättsliga förutsättningar för underåriga att ingå i ideella föreningars styrelser. I: SOU 2009:29. ., Swedish religion education: Objective but Marinated in Lutheran Protestantism?. Temenos – tive Religion, 49(2), 2014. ., Frihet till religion och frihet från religion i skolan, Förvalt- ningsrättslig tidskrift, nr 3, 2017. ., Rätten att inrätta undervisningsanstalter och föräldrarätten, , 2016, s. 583. ., Svensk och europeisk marknadsrätt 1, Konkurrensrätten och marknadsekonomins rättsliga grundvalar, 4 uppl. Juri- dik 2015. . och ., Europarättens grunder, 6 uppl. ., Mänskliga rättigheter i europeisk praxis – En kommentar till om de mänskliga rättigheterna, 5 uppl. Juridik, 2015. , Religionsfrihetens rättsliga ramar. Iustus Förlag, 2013. , Skyddet för privatlivet och statens positiva förpliktelser, Europarättslig tidskrift, häfte 3, 2014. ., Article 3: The Best Interests of the Child. I: ., van de Lanotte J., Verhallen E., Ang F., Berghmans E. och Verheyde, M. ), A Commentary on the United Nations Convention on the Rights of the Child, , 2007. Fura E. och ., Om integritetsskyddet i svensk lagstiftning – några reflektioner kring målet E.S. mot mot , Europa- rättslig tidskrift 2013 s. 172. och ., Does Exactly What it Says on the ? A Critical Analysis and Alternative Conceptualisation of the So-called ’General ’ of the Convention on the Rights of the Child. ’s Rights 25(2017) s. 285–306. Kilkelly U., The CRC in Litigation under the ECHR I: Ton Liefaard and (red). Litigating the Rights of the Child. : Springer, 2014. Lerwall L., Förbud mot konfessionella skolor?, , Häfte 7, 2018. Maussen M., Vermeulen F., . och , V., (2016) Reli- gious Schools in Europe, Institutional opportunities and contempo- rary challenges, Routledge, 2016. Langaude S., The of the Child to Religious Freedom in Inter- national , , 2007. Ranstorp M., Försvarshögskolans rapport salafism och salafistisk jihadism – påverkan mot och utmaningar för det svenska samhället, Försvarshögskolan, 2018. ., Volonakis D. och . The inclusion of ’third parties’: the status of parenthood in the Convention on the Rights of the Child. I: and , Children’s Rights in the Global Human Rights Landscape. Iso- lation, Inspiration, Integration?, Routledge, 2017. , Barnets beste som rettighet, I: Ikdahl I. och Strand V.B. ), Rettigheter i velferdsstaten, Gyldendal, 2016. Schiratzki J., Barnets bästa i ett mångkulturellt , Iustus förlag, 2 uppl., 2005. Schiratzki J., Barnrättens grunder, , 7 uppl., 2019. Schiratzki J., Föräldraansvar i välfärdsrätten, juridik, , 2013. Barns rätt, Iustus förlag, 2017. , Skol- och förskoleverksamhet i kyrkan eller annan religiös lokal, juridisk vägledning, 2012. , Kommunernas tillsyn av fristående förskolor, Kvalitetsgranskning 2016:3, dnr 40-2014:5632, 2016. Konfessionella inslag i skolväsendet En särskild utredare ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Baserat på analysen ska utredningen undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen (2010:800) om konfessionella inslag i utbildningen. •analysera vad som kan anses följa av , andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och reger- ingsformen, i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fritidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild, •analysera för- och nackdelar med konfessionella inslag i olika skolformer, t.ex. förskola, grundskola och gymnasieskola, bland annat ur ett barnrättsperspektiv, •föreslå dels ett förtydligande av gränsdragningen mellan utbild- ning och undervisning, dels en definition av konfessionell respek- tive icke-konfessionell inriktning, •kartlägga hur fristående skolor, förskolor och fritidshem med en konfessionell inriktning följer regelverket, •undersöka om det finns ett behov av att, utöver Ägarprövnings- och Välfärdsutredningarnas förslag, ställa särskilda krav för att godkännas som huvudman för en fristående skola, förskola eller fritidshem med konfessionell inriktning, •undersöka om det finns behov av att ändra skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skol- avslutningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Bestämmelser om konfessionella inslag i svensk skola En av de grundläggande fri- och rättigheter som enligt regeringsfor- men (RF) gäller för var och en gentemot det allmänna är religions- friheten. Varje medborgare har rätt att utöva sin religion, antingen ensam eller tillsammans med andra. Regeringsformen ger också skydd mot tvång att uppge politisk, religiös åskådning eller kulturell tillhörighet. Religionsfriheten innebär bl.a. att alla har rätt att utöva sin religion och i övrigt ge uttryck för sin religiösa tillhörighet men även att var och en har rätt att avstå från att delta i religiösa aktivi- teter som inte är förenliga med ens religiösa övertygelse (2 kap. 1 och 2 §§ RF). Av FN:s konvention om barnets rättigheter (barn- konventionen) framgår att barnets rätt till religionsfrihet ska respek- teras. Vidare framgår av konventionen att barnets bästa ska komma i främsta rummet vid alla beslut som rör barn och att varje barn har rätt att uttrycka sin mening och höras i alla frågor som rör barnet. Barnet har även autonoma rättigheter i förhållande till sina vårdnads- havare. Barnet kan t.ex. ha andra uppfattningar än vårdnadshavarna om deltagande i konfessionella inslag och vårdnadshavarna kan i sin tur ha olika uppfattningar sinsemellan. Den svenska skolan är, och har länge varit, uppbyggd utifrån utgångspunkten att utbildningen ska vara saklig och allsidig samt icke-konfessionell. Detta framgår av såväl skollagen (2010:800) som läroplanerna för de olika skolformerna. I läroplanerna kommer detta bl.a. till uttryck genom formuleringen att ”alla föräldrar ska med samma förtroende kunna skicka sina barn till skolan, förvissade om att barnen inte blir ensidigt påverkade till förmån för den ena eller andra åskådningen” (se bl.a. läroplanen [SKOLFS 2010:37] för grund- skolan, förskoleklassen och fritidshemmet, Lgr 11 avsnitt 1 Skolans värdegrund och uppdrag, Saklighet och allsidighet). Av 2 kap. 19 § RF följer att lag eller annan föreskrift inte får meddelas i strid med åtaganden på grund av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grund- läggande friheterna (). Enligt artikel 2 första meningen i första tilläggsprotokollet till får ingen förvägras rätten till undervisning. Enligt andra meningen ska staten vid utövandet av den verksamhet den kan ta på sig i fråga om utbildning och undervisning respektera föräldrarnas rätt att tillför- säkra sina barn sådan utbildning och undervisning som står i överens- stämmelse med föräldrarnas religiösa och filosofiska övertygelse. Av artikel 9 i följer att även religionsfriheten är skyddad av konventionen Enligt FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättig- heter är även skyldigt att respektera föräldrars frihet att till- försäkra sina barn sådan religiös bildning som stämmer överens med deras egen övertygelse. Av ramkonvention om skydd för nationella minoriteter följer bl.a. skyldigheten att främja de förutsättningar som är nödvändiga för att personer som tillhör natio- nella minoriteter ska kunna bibehålla och utveckla sin kultur och bevara de väsentliga beståndsdelarna av sin identitet. I skollagen har förtydliganden gjorts i regelverket om fristående förskolor, skolor och fritidshem med konfessionell inriktning i syfte att klargöra vilket utrymme som finns för konfessionella inslag. Undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fri- stående fritidshem ska vara icke-konfessionell, men utbildningen i övrigt får ha en konfessionell inriktning (1 kap. 7 § skollagen). Med ”undervisning” avses sådana målstyrda processer som under ledning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Med ”utbild- ning” avses den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål (1 kap. 3 § skollagen). Det kan t.ex. vara fråga om annan verksamhet än undervisning i den inre och yttre miljön, t.ex. på skolgården och i matsalen (propositionen Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet prop. 2009/10:165 s. 218). I en fri- stående skola med konfessionell inriktning finns det således utrymme för andakter, bönestunder eller annan form av religionsutövning. Detta gäller dock endast inom den del av utbildningen som inte är undervisning (prop. 2009/10:165 s. 226 och 636). Deltagandet i kon- fessionella inslag ska vara frivilligt (1 kap. 7 § skollagen). Utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell (1 kap. 6 § skollagen). Uppdraget att analysera vad som kan anses följa av och andra internationella åtaganden Utvecklingen av praxis pågår kontinuerligt. Det är därför nödvändigt att låta göra en förnyad och fördjupad analys av vad som kan anses följa av och andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, i relation till konfessionella inslag i offentligt finansierad skola, förskola och fri- tidshem. Det är även nödvändigt att göra en komparativ analys av hur andra jämförbara länders regleringar ser ut och hur de har tolkat och den praxis som följer av domar i Europa- domstolen. •analysera vad som kan anses följa av , andra internationella åtaganden om mänskliga rättigheter och regerings- formen, i relation till konfessionella inslag i skola, förskola och fri- tidshem, oavsett om huvudmannen är offentlig eller enskild. Uppdraget att analysera för- och nackdelar med konfessionella inslag i olika skolformer, bland annat ur ett barnrättsperspektiv All utbildning i det svenska skolväsendet ska utformas i överens- stämmelse med de grundläggande demokratiska värderingar och de mänskliga rättigheter som det svenska samhället vilar på. Utbildningen ska vila på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet (1 kap. 5 § skollagen). Dessa grundläggande utgångspunkter gäller utan inskränk- ningar även för fristående skolor, förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning. finns inslag i utbildningen som kan uppfattas som konfes- sionella både inom fristående skolor och skolor drivna av offentlig huvudman. Även om utbildningen i skolor med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell kan en skolavslutning vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman enligt äga rum i kyrkan om tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron. Detta då inte anser det vara ett konfessionellt inslag (se vidare s. 10). Frågor om bland annat religiös påverkan och religionsfrihet behöver genomlysas ur flera perspektiv. Den juridiska analys som utredaren ska göra av , andra internationella åtaganden och regeringsformen i relation till konfessionella inslag i skolväsendet utgör grunden för att utvärdera konfessionella inslag inom olika skolformer. Omfattningen av och formerna för konfessionella inslag inom skolan, hos fristående och offentliga huvudmän, är en ideologisk och principiell fråga. Därför behövs en bred analys av för- och nackdelar med konfessionella inslag i skolan som omfattar de perspektiv som utredaren bedömer vara nödvändiga, inte minst ett barnrättsper- spektiv. Utredaren ska särskilt beakta barnets rätt att uttrycka sin egen livsåskådning men också barnets rätt att inte behöva delta i någon form av konfessionella inslag som det inte vill medverka i. Det är en avvägning som kan se olika ut beroende på verksamheten och på barnets ålder. Till detta måste också läggas samhällets behov av en skola för alla och skolan som samhällsbärande institution. Under- visningen ska leva upp till kravet på allsidighet och saklighet. •analysera för- och nackdelar med konfessionella inslag i olika skol- former, t.ex. förskola, grundskola och gymnasieskola, bland annat ur ett barnrättsperspektiv. Uppdraget om att förtydliga definitioner En bestämmelse om att en fristående skola får ha konfessionell inrikt- ning infördes första gången (9 kap. 8 § tredje stycket skol- lagen [1980:100], prop. 1995/96:200 s. 39 f.). Denna bestämmelse kompletterades vid införandet av skollag med bestämmel- sen om att utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell (1 kap. 6 § skol- lagen [2010:800]). Som nämnts tidigare definieras i den nya skol- lagen ”utbildning” respektive ”undervisning” (1 kap. 3 §). Däremot föreslogs inte någon definition av vad som i skollagen avses med uttryck som ”icke-konfessionell”, ”konfessionell inriktning” eller ”konfessionella inslag”. Lagrådet ansåg att uttrycken är av så av- görande betydelse för förståelsen av lagtexten att även dessa för- tjänade att definieras i lagen. Regeringen följde dock inte Lagrådets förslag (prop. 2009/10:165 s. 227 och 1 304). Svensk skola har utmaningar när det gäller att dra gränser utifrån nuvarande bestämmelser, t.ex. när det gäller vad som kan anses vara konfessionella inslag och vad som är utbildning respektive under- visning. Det är inte närmare reglerat hur t.ex. kravet på att det ska vara frivilligt för barn och elever att delta i konfessionella inslag i utbildningen ska hanteras av huvudmännen. Begreppen ”icke-kon- fessionell” och ”konfessionell inriktning” är heller inte definierade i skollagen. Vidare kan gränsdragningen mellan undervisning och ut- bildning ibland vara svår att göra, särskilt när det gäller förskolan, där undervisningsbegreppet omfattar ett brett pedagogiskt perspektiv där omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Det kan därför vara svårt för den ansvariga tillsynsmyndigheten, respektive kommunerna, att i tillsynen kontrollera att skollagens regler följs. Dessa omständigheter får inte innebära att barns och elevers rätt till en utbildning som lever upp till författningarnas krav riskerar att åsidosättas. •föreslå dels hur gränsdragningen mellan utbildning och undervis- ning kan förtydligas, dels en definition av konfessionell respektive icke-konfessionell inriktning. Uppdrag om kartläggning av hur fristående förskolor, skolor och fritidshem följer regelverket för konfessionella inslag Som nämnts tidigare tillåts konfessionella inslag i utbildningen, men inte i undervisningen, hos fristående förskolor, skolor och fritids- hem. Deltagandet i konfessionella inslag ska vara frivilligt (1 kap. 7 § skollagen). Skolinspektionen handlägger ärenden om godkännande av enskild som huvudman för fristående skolor och har också till- synsansvar för sådana skolor (1 kap. 3 §, 2 kap. 7 § och 26 kap. 3 § skollagen). En ansökan om godkännande som huvudman för en fri- stående förskola eller ett fristående fritidshem handläggs av den kommun där utbildningen ska bedrivas, och det är också den kom- munen som har tillsynsansvaret för sådana verksamheter (1 kap. 3 §, 2 kap. 7 § och 26 kap. 4 § skollagen). Skolinspektionen genomför både regelbunden och oanmäld till- syn samt kvalitetsgranskningar. Skolinspektionen bedömer hur den granskade verksamheten följer regelverket. Det finns kunskap, både i form av forskning och studier på området, och i form av Skol- inspektionens respektive kommunens beslut och rapporter om till- synen. Men det saknas en samlad bild av kvaliteten på och omfatt- ningen av den tillsyn som görs, vilka svårigheter som finns i dagens system, samt en överblick av hur fristående förskolor, fritidshem och skolor med en konfessionell inriktning följer regelverket. •kartlägga hur fristående förskolor, fritidshem och skolor med en konfessionell inriktning följer regelverket. Uppdraget om särskilda krav för att godkännas som huvudman för en fristående skola med konfessionell inriktning