sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Det framgår av 28 kap. 12 § första stycket 12 och andra stycket att endast den sökande får överklaga ett beslut i fråga om ett sådant åtagande. Tredje stycket ändras på så sätt att stycket komplet- teras med en skyldighet för hemkommunen att alltid lämna ett åtagande att svara för kostnaderna om ansökan avser sammanhållen yrkesutbildning och yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå och den anordnande kommunen och hemkommunen ingår i samma primära samverkansområde. Ändringen i tredje stycket är en följd av att kom- muner enligt 2 kap. 3 a § ska träffa ett samverkansavtal med minst två andra kommuner (primärt samverkansavtal) och att de tillsammans ska erbjuda sammanhållen yrkesutbildning och yrkesinriktade kur- ser enligt den ram som beslutats enligt 1 kap. 9 a §. Ändringarna i bestämmelsen omfattar därför endast vuxenutbildning på gymnasial nivå och inte vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Övervägandena finns i 6.6.10. Paragrafen innehåller bestämmelser om mottagande. Första–tredje styckena är oförändrade. Ett nytt fjärde stycke införs. Enligt det nya fjärde stycket ska huvudmannen i första hand ta emot de behöriga sökande till en sam- manhållen yrkesutbildning eller en yrkesinriktad kurs på gymnasial nivå som är hemmahörande inom det primära samverkansområdet för utbildningen. Detta gäller förutsatt att kommunen har åtagit sig eller, efter överklagande enligt 28 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. Hemkommunens skyldig- het att lämna ett åtagande att svara för kostnaderna om den anord- nande kommunen och hemkommunen ingår i samma primära sam- verkansområde framgår av 21 §, se kommentarerna för 21 §. Sökande som enligt 19 eller 19 b § har rätt till sådan utbildning, dvs. sökande till yrkesutbildning som i vissa fall krävs för behörighet till högskole- utbildning som påbörjas på grundnivå eller utbildning inom yrkes- högskolan eller för att uppfylla krav på särskilda kunskaper för ut- bildning inom är undantagna då dessa sökande har en rätt till utbildning och ett beslut om mottagande i dessa fall även innefattar ett beslut om antagning, se 23 §. Enligt fjärde stycket fram- går vidare att andra behöriga sökande än de som ska tas emot i första hand får tas emot i andra hand till platser som återstår sedan alla de som ska tas emot i första hand har antagits till utbildningen, och hemkommunen har åtagit sig eller, efter överklagande enligt 28 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes utbildning. När en kommun tar emot en sökande från en annan kommun eller när en region tar emot en sökande, ska det i beslutet också anges om hemkommunen har åtagit sig eller, efter ett överklagande enligt 28 kap. 12 §, ska åta sig att svara för kostnaderna för den sökandes Huvudmannens beslut om mottagande avgör om den sökande tillhör dem som kan få möjlighet att gå utbildningen. Beslutet innefattar först och främst ett ställningstagande till om de behörighetsvillkor som anges i eller har föreskrivits med stöd av 20 kap. 20 § är uppfyllda. Att en huvudman beslutar att ta emot en sökande till utbildningen innebär att han eller hon får vara med och konkurrera om tillgängliga utbildningsplatser. Det ska inte samman- blandas med beslut om antagning enligt 23 §. Ett beslut att anta en sökande innebär att den som är mottagen som sökande också till- delas en plats på utbildningen. För det fall det finns fler mottagna sökande än det finns platser måste ett urval göras vid antagningen. Ändringarna i fjärde stycket, 16 och 21 §§ innebär sammantaget att samtliga invånare inom ett primärt samverkansområde ska ha lika möjlighet att delta i sammanhållen yrkesutbildning och yrkesinrik- tade kurser på gymnasial nivå. Ändringarna i fjärde stycket, 16 och 21 §§ är vidare en följd av att kommuner enligt 2 kap. 3 a § ska träffa ett samverkansavtal med minst två andra kommuner (primärt samver- kansavtal) och att de tillsammans ska erbjuda sammanhållen yrkes- utbildning och yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå enligt den ram som beslutats enligt 1 kap. 9 a §. Ändringarna i bestämmelsen omfattar därför endast beslut om mottagande till vuxen- utbildning på gymnasial nivå och inte beslut om mottagande till kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. Det nuvarande fjärde stycket blir ett nytt femte stycke. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.10. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om riksrekryterande utbildning inom vuxenutbildning på gymnasial nivå. Enligt paragrafens första stycke får besluta att det till en nationell sammanhållen yrkesutbildning, som ryms inom en eller flera ramar som har beslutats enligt 1 kap. 9 a §, i första hand ska tas emot sökande från hela landet (riksrekrytering). En sådan bestäm- melse har inte tidigare funnits i skollagen men är en följd av ramarna enligt 1 kap. 9 a § vid behov även får ange omfattningen av yrkes- områden och vilka nationella sammanhållna yrkesutbildningar som ska erbjudas, se kommentarerna till 1 kap. 9 a §. Ett beslut om riks- rekrytering innebär att ett åtagande att svara för kostnaderna alltid ska lämnas av den sökandens hemkommun och att den anordnande kommunen får ta emot elever från hela landet. Bemyndigandet i andra stycket ger regeringen möjlighet att med- dela föreskrifter om särskilda villkor för att en viss sammanhållen yrkesutbildning ska kunna bli riksrekryterande. Det kan t.ex. handla om att begränsa möjligheten till riksrekrytering till vissa nationella sammanhållna yrkesutbildningar. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.2. Paragrafen är ny och innehåller förutsättningarna för beslut om riksrekrytering som följer av 22 a §. Beslut om riksrekry- tering enligt 22 a § ska ange beslutet ska gälla och hur många platser utbildningen får omfatta samt uppgift om det be- lopp hemkommunen ska betala i interkommunal ersättning om utbild- ningen anordnas av en annan kommun än den kommun den sökande är hemmahörande i. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.2. Erbjudande om utbildningsplats på sammanhållen yrkesutbildning Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om hemkommunens erbjudande om utbildningsplats på sammanhållen yrkesutbildning, en s.k. alternativplats. Före paragrafen inför en ny rubrik. Av bestämmelsen framgår att om huvudmannens beslut om antag- ning enligt 23 § innebär att en behörig sökande inte ska antas till en sammanhållen yrkesutbildning som erbjuds inom det primära samver- kansområde som den sökande är hemmahörande i, ska den enskildes hemkommun, om syftet med att delta i sådan utbildning är att stärka sin ställning i arbetslivet, i stället erbjuda den sökande en annan sam- manhållen yrkesutbildning enligt den ram som beslutas enligt 1 kap. 9 a §. Enligt bestämmelsen framgår vidare att erbjudandet ska avses en sådan utbildning som den sökande är behörig att delta i. En ut- gångspunkt för bedömning av behörighet enligt 20 § är att den ska göras utifrån varje enskild kurs om utbildningen består av flera kur- ser (prop. 2009/10:165, s. 485 f.). Det är den anordnande huvud- mannen som bedömer om en sökande är behörig och som fattar beslut om mottagande. Det innebär att hemkommunen inför erbjudandet behöver försäkra sig om att den utbildning de avser att erbjuda är en utbildning som den sökande är behörig till. Det är sedan frivilligt för den sökande att acceptera den erbjudna utbildningsplatsen. Kom- munens skyldighet avser endast en sammanhållen yrkesutbildning åt gången men det finns inget som hindrar att utbildningen kombineras med annan utbildning, t.ex. sfi. Erbjudandet behöver även vara till en sådan sammanhållen yrkesutbildning som ryms inom ett yrkes- område som beslutats om i ramen enligt 1 kap. 9 a §. Övervägandena finns i avsnitt 6.6.10. Tillsyn, statlig kvalitetsgranskning, nationell uppföljning, utvärdering, planering och dimensionering Paragrafen innehåller en beskrivning av innehållet i 26 kap. Ändringen utgörs av att planering och dimensionering har lagts till i fjärde strecksatsen. Även kapitelrubriken ändras. Paragrafen innehåller bestämmelser om Statens skolverks uppdrag. Närmast före 23 § införs en rubrik som lyder ”Nationell uppfölj- ning, utvärdering, planering och dimensionering”. Paragrafen ändras på det sättet att ett andra stycke läggs till. Där införs bestämmelser om att ska ha det nationella ansvaret för planering och dimensionering av utbudet i gymnasieskolan och i den sammanhållna yrkesutbildningen och yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå inom den kommunala vuxenutbildningen. Närmare bestämmelser om vad detta innebär kommer att meddelas i förordning. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om huvudmäns skyldighet att lämna uppgifter till . Paragrafen kompletteras i första stycket med skyldighet för huvud- män att lämna uppgifter om verksamheten även när det gäller planer- ing och dimensionering. Andra styckets bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter om att även någon annan som kan lämna upplysningar eller innehar handlingar och annat material som avser verksamheten ska vara skyldig att lämna uppgifter kompletteras så att det gäller även Statens skolverks nya ansvar för planering och dimensionering. Övervägandena finns i avsnitt 6.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka beslut av Statens skol- inspektion som får överklagas. I paragrafens först punkt läggs beslut om ändring av antalet platser enligt 2 kap. 5 a § till de överklagbara besluten. Övervägandena finns i avsnitt 6.10. Yttrande av expert utsedd av kommuner och regioner (SKR) Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gym- nasieskola har utfört ett gediget och grundligt arbete med att ta fram kunskap om de utmaningar som direktivet utpekar. I ett tidigt skede fick den problembeskrivning som utredningen arbetat fram en bred förankring, vilket lade en god grund för utformningen av åtgärds- förslag. Även SKR delar i allt väsentligt den problembild som utred- ningen presenterar i sitt betänkande. Denna utgör en viktig kunskaps- bas för de beslut som behöver fattas för att främja en gynnsam ut- veckling inom gymnasieskola och vuxenutbildning. Däremot har inte utredningen på ett övertygande sätt kunnat be- lägga att de åtgärder som föreslås löser de identifierade problemen och svarar upp mot de syften som finns i direktivet. Det är olyckligt att utredningen i så hög grad fokuserat på centralstyrd dimensioner- ing och organisationsförändringar, när problembeskrivningen indi- kerar behov av en bredare palett av lösningar. Exempelvis ges få argu- ment för hur förändringarna kommer att skapa ett större intresse bland elever att välja yrkesutbildning i högre utsträckning än eller hur förslagen kommer att minska segregationen i gymnasie- skolan. Många viktiga ställningstaganden och konkretiseringar är också överskjutna till skolmyndigheterna att bereda vidare, vilket gör det svårt att ta ställning till förslagen och bedöma deras sammantagna effekt. Inte minst får ett stort ansvar att arbeta fram de processer som ska ligga till grund för de statligt fastställda regionala ramarna. Är det rimligt att förvänta sig att kan utveckla den kapacitet och kompetens som kommer att krävas för att leva upp till de förväntningar och krav som utredningen uttrycker i betänk- Även samordningen med andra delar i utbildnings-Sverige, som arbetsmarknadsutbildningar som har en central roll i att trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, är otillräckligt analyserat i förslaget. som nyttan är oklar finns en hel del negativa konse- kvenser med utredningens förslag som är givna på förhand. Den före- slagna förändringen i ansvarsfördelning mellan stat och kommun ger en större otydlighet och inverkar negativt på den kommunala själv- styrelsen. Den byråkratiska överbyggnad som utredningen föreslår riskerar också att ge tröghet och bristande flexibilitet i utbildnings- systemet. Det kan i sin tur leda till minskad resurseffektivitet, snarare än ökad som direktivet efterfrågar. Sammantaget finns det flera goda intentioner och skisser på möj- liga effektiva åtgärder i utredningens förslagna modell för planering och dimensionering. Men ett flertal bärande inslag är fortfarande inte färdigutvecklade. När allt är på plats är det möjligt att modellen kom- mer att bidra till att lösa flera av de problem som förslagen syftar till att åtgärda. Det är dock lika möjligt att modellen inte kommer att göra det. Acemoglu, D. & Restrepo, P. (2017), Between : Implications of Technology for Growth, Factor Shares and Employment, , vol. 108(6). Angelov, N. & , M. (2014), Lönebidrag och skyddat arbete: en utvärdering av särskilda insatser för sökande med funktions- hinder, IFAU rapport 2014:24. Arbetsförmedlingen (2018), Behov av utveckling för att motverka oönskad överlappning mellan arbetsmarknadsutbildning och yrkes- vux. Dnr: Af-2018/0039 5057. Arbetsförmedlingen (2018), Flaskhalsar vid övergång till reguljär utbildning, Diarienummer: Af-2018/0038 4714. Arbetsförmedlingen (2019), Arbetsmarknadsutsikterna , Prognos för arbetsmarknaden –2020. Arbetsförmedlingen (2019), Var finns jobben? Arbetsförmedlingen (2019), Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen, Rapportering i enlighet med regeringsuppdrag, Dnr: Af-2019/0021 5123. Arnek, M. (2014), Med nya mått mätt – en om indika- tioner på produktivitetsutveckling i offentlig sektor. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2014:7. (2016), Sysselsättning och social rättvisa. En nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktions- nedsättning. Breen, R. van de Werfhorst H-G. (2014), Deciding under Doubt: A Theory of Risk Aversion, Time Discounting Pre- , and Educational Decision-making. , Volume 30, Issue 2, . Broady, D. & , M. (2008), ”En social karta över gymnasieskolan”, Individ – samhälle – lärande, rapportserie 2:2008, , . (2018), En värld för män och inga andra. Cedefop, EFT & (2016), Using Labour Market Information. Guide to anticipating and matching Skills and . : Publications Office of Union, 2016. (2011), Konsekvensutredning med anledning av ändrade föreskrifter om studiehjälp (Dnr 2011-119- 2594). Colt, R. (2010), Uppföljning av strukturtillägget 2018. Deloitte/(2018), Granskning av lika villkorsprincipen och ersättning till kommunala och enskilda skolor. Dersch, J. & , A. (2010), Vägen efter , i (red. ), Att bana vägen mot framtiden: karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. Ds U 1979:12, Statens skolor för vuxna. Varvad undervisning och brevundervisning i och gymnasieskolans ämnen. Ds 2015:60, Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. (2019), Yrken som försvinner, IFAU Rapport 2019:20. EEPO (2014), Skills Governance in Europe. Final report 2014. Publication Office of Union. EEPO (2014), Skills Governance in Europe – . Publication Office of Union. EEPO (2014), Skills Governance in Europe – . Publication Office of Union. EEPO (2015), Skills Governance in the EU Member States. Synthesis Report for the EEPO 2015. Publication Office of Union. (2019), Hur ska likvärdighet i skolan bäst bedömas? i 2019:01 Lika för alla? En ESO-antologi om skolans likvärdighet. , S. Hensvik, L. & , O. (2017), Den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar. IFAU Rapport 2017:5. , gymnasienämnden (2019), Inrättande av en fjärde kom- munal gymnasieskola. (2013), Lärande boende? En kartläggning av folkhögskolans internat. (2018), Varför har den psykiska ohälsan ökat bland barn och unga i ? (Artikelnummer: 18023-2). (2013), Långt kvar till skolpeng på lika villkor. (2017), Unga röster. En rapport där unga ger sin syn på framtid, jobb, skola och politik! Gutlic, S. (2015), Samverkan mellan kommuner – en fallstudie om fyra kommuner i . Masteruppsats i offentlig förvaltning. le Grand, C. Szulkin, R, Tibajev, A. & , M. (2013), Vid arbets- livets gränser. Sysselsättning, matchning, barriärer 1974–2010, Underlagsrapport till den parlamentariska social-försäkrings- utredningen. (2009), Lika skola med olika resurser? En ESO- rapport om likvärdighet och resursfördelning 2009:5. , C. Vlachos, J. & , O. (2015), Utbildning och brottslighet – vad hände när man förlängde yrkesutbildningarna på gymnasiet. IFAU Rapport 2015:11. Grönkvist, H. & Niknami, S. (2020), Studiegapet mellan inrikes och utrikesfödda elever. & , K. (2018), Changes in the Impact of Family Education on Student in –2014. (2018), Resursfördelning till gymnasieskola och gym- nasiesärskola Dnr 0100/17. (2018), Bilaga 1, , gymnasieskola/gymnasiesärskola, 2019. Hartlaub, V. (2012), Educational Choice and Risk Aversion: How important vs. Individual Risk Aversion? SOEP papers on 433, DIW , The German Socio-Economic Panel (SOEP). Hedling, M. & , M. (2013), ”med i gänget?” – Yrkes- socialisation och genus i två gymnasieprogram. IFAU rapport 2013:13. Hensvik, L. & , O. (2019), Jobbpolarisering och efterfrågan på olika förmågor på framtidens arbetsmarknad. IFAU Rapport 2019:30. , A. , M. (2006), Relative Risk Aversion and Social Reproduction in Intergenerational Educational Attainment: Appli- cation of a Dynamic Discrete Choice Model, . , H. m.fl. (2014), Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. IFAU Rapport 2014:25. Hinnerich Tyrefors, B. & Vlachos, J. (2017), The Impact of on Student . Swedish Evidence Using External and Internal Evaluations. Labour Economics 47, 1–14. & Sanandaji N. (2017), Samhällsförlusten av skolmiss- lyckande och värdet av att rädda fler i varje årskull, för livet. (2017), Gymnasieskolan i samverkan – mellankommunal samverkan och dess effekter i den lilla kommunen. Kallstenius, J. (2010), De mångkulturella innerstadsskolorna. Om skolval, segregation och utbildningsstrategier i . Studies in Sociology New Series 49, . Karbownic, K. & , S. (2014), Svenska högstadie- och gym- nasielärares rörlighet på arbetsmarknaden, IFAU rapport 2014:11. Bilaga (reviderad ) till: Revi- derat samverkansavtal 2011 avseende Gemensam beräk- ningsmodell för interkommunal ersättning i , , , och . Lagrådsremiss, Vissa skollagsfrågor som beslutades . (U2018/03429/GV). Lidegran, I. (2009), Utbildningskapital: om hur det alstras, fördelas och förmedlas, Acta Universitatis Upsaliensis, Studier i utbild- nings- och kultursociologi no 3. (2009), Bostadsområde, ekonomiska incitament och gym- nasieval, IFAU Rapport 2009:10. Liljeberg, L. Roman, S. & , M. (2019), Gymnasial yrkes- utbildning på komvux, 1995–2015 Kartläggning, utvärdering och jämförelse med arbetsmarknadsutbildningen. IFAU rapport 2019:17. (2006), Marknad och medborgare: elevers valhandlingar i gymnasieutbildningens integrations- och differentieringsprocesser. Acta Wexionensia nr 82/2006. (2003), Crime, unemployment and labor market programs in turbulent times. IFAU Working paper 2003:14 & , O. (2014), Unga vuxna som varken arbetar eller studerar. I (red.) (2014) Den långa vägen till arbetsmarknaden: om unga utanför. (2012), Sociala investeringar kring barn och unga. SEE och , idéer för livet. MUCF (2018), Det stora steget. Delrapport om ungas övergång från skola till arbetsliv. Myndigheten för (2020), Studerandes sysselsättning 2019. MYH 2019/1670 (2008), Learning for jobs. Reviews of Vocational Education and Training. (2016), Getting Skills . (2017), Skills Outlook . Skills and Global Value Chains. (2019), Vocational Education and Training in , Reviews of Vocational Education and Training. (2014), Den långa vägen till arbetsmarknaden: om unga utanför. (2016), Marknadsreglering och dess effekter på regio- nala och lokala gymnasiemarknaders funktion. (2015), Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet. (Kompetens för tillväxt; Vol. Rapport nr 19). (2008), Det kulturella kapitalet: studier av symboliska till- gångar i det svenska utbildningssystemet –2008. Studier i utbildnings- och kultursociologi no 1, : . (2016), 2025 – en utbildnings- och arbetsmarknadsprognos. Regeringens proposition 1945:74, Angående studiehjälp för högre undervisning åt landsbygdens ungdom m.m. Regeringens proposition 1964:138, Studiesocialt stöd till studerande ungdom. Regeringens proposition 1980/81:107, Om den statliga skoladmini- strationen m.m. Regeringens proposition 1983/84:116, Om gymnasieskola i utveck- ling. Regeringens proposition 1984:116, Om gymnasieskola i utveckling. Regeringens proposition 1987/88:33, Om kompetensinriktad vuxen- utbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. Regeringens proposition 1990/91:18, Om ansvaret för skolan. Regeringens proposition 1990/91:85, Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Regeringens proposition 1991/92:100, Med förslag till statsbudget för /93. Regeringens proposition 1991/92:94, Om ändrat huvudmannaskap för särskolan och särvux. Regeringens proposition 1991/92:95, Om valfrihet och fristående skolor. Regeringens proposition 1992/93:230, Valfrihet i skolan. Regeringens proposition 1995/96:89, Utbildning i för utlandssvenska barn och ungdomar. Regeringens proposition 1995/96:200, Fristående skolor m.m. Regeringens proposition 2005/06:148, Vissa frågor om vuxnas lärande m.m. Regeringens proposition 2006/07:71 Frisökning – ökade valmöjligheter till gymnasieskola m.m. Regeringens proposition 2008/09:171, Offentliga bidrag på lika villkor. Regeringens proposition 2008/09:199, Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. Regeringens proposition 2009/10:165, Den nya skollagen – för kun- skap, valfrihet och trygghet. Regeringens proposition 2011/12:1, Budgetpropositionen för 2012- förslag till statens budget , finansplan och skattefrågor. Regeringens proposition 2011/12:49, Vissa frågor om fristående skolor. Regeringens proposition 2013/14:148, Vissa skollagsfrågor. Regeringens proposition 2013/14:160, Tid för undervisning – lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Regeringens proposition 2013/14:183, Gymnasieingenjörsutbildning för konkurrenskraft och tillväxt. Regeringens proposition 2014/15:1, utgiftsområde 16. Regeringens proposition 2016/17:1, Budgetpropositionen för 2017- Förslag till statens budget , Finansplan och skattefrågor. Regeringens proposition 2019/20:11, Ändringar i kostnadsutjämningen för kommuner och landsting. Regeringens proposition 2019/20:105, Komvux för stärkt kompetensförsörjning. rapporter /18:RFR24 i och gymnasieskolan – en uppföljning. (2017), Riktade statsbidrag till skolan – Nationella prioriteringar men lokala behov. (2018), Social Influence and Educational Decisions Studies on in Secondary Education. studies in sociology, ; 74SCB & i (2016), 2025 – en utbildnings och arbetsmarknadsprognos. (2018), Two Functions of on Upper- secondary Education Application Behavior, Sociology of Educa- tion 91:72–89. SCB m.fl. (2016), – Utbildnings- och arbetsmarknadsprognos. SCB (2017), Minskat intresse för yrkesprogrammen. Välfärd 2017/3. SCB (2017), Trender och prognoser 2017. Befolkningen, utbildningen, arbetsmarknaden, med sikte . SCB (2018), Arbetskraftsbarometern, Vilka utbildningar ger jobb? SCB (2019), Gymnasieungdomars studieintresse. SCB (2019), Påbörjat högskolestudier inom 1–för avgångna från gymnasieskolan 1993/94–2016/17. Skolinspektionen (2013), i grund- skolan. Skolinspektionen (2016), Samverkan för bättre arbetslivsanknytning. Kvalitetsgranskning, dnr 2015:3299. Skolinspektionen (2017), Helhet i utbildningen på gymnasiets yrkes- program. Skolinspektionen (2017), Samverkan för bättre arbetslivsanknytning. Skolinspektionen (2017), Skolinspektionens årsrapport . Skolinspektionen (2018), Kommunernas styrning av gymnasieskolan –Ger kommunerna alla elever möjlighet att nå målen. Skolinspektionen (2019), Undervisningen i yrkesämnena djur och ellära. (2000), Reformeringen av gymnasieskolan – en samman- fattande analys, rapport 197. (2000), Skolan och den föränderliga ekonomin. (2005), Skolor som alla andra? Med fristående skolor i systemet 1991–2004. (2007), Kvalitetsgranskning av studie- och (2010), Konkurrensen om eleverna 346. (2011), Kommunalt huvudmannaskap i praktiken.