sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Benägenheten att inte vilja ”stänga dörrar” vid val av utbildning har undersökts inom sociologisk forskning i flera europeiska länder. Sådan forskning i och har funnit att ett riskundvikande beteende ter sig olika beroende på social tillhörighet, och att riskundvikande i detta sam- manhang först och främst är förknippat med strävan efter att uppnå eller att behålla social status.33 Det diskuteras ofta att kamrateffekter påverkar gymnasievalet. Sådana effekter har också påvisats i forskningen. Svensk forskning34 har visat att det är mer sannolikt att man söker högskoleförberedande program om en hög andel av skolkamraterna gör detta. Resultat från samma studie visar att sannolikheten att söka sig till en studieförberedande utbildning är lägre om skolkamraternas betyg är höga. Det finns alltså fler olika typer av påverkan från elevens när- 30Lidegran (2009), Utbildningskapital: om hur det alstras, fördelas och förmedlas; Broady & (2008), En social karta över gymnasieskolan, Individ – samhälle – lärande, Veten- skapsrådets rapportserie 2:2008; SOU 2006:40: Utbildningens dilemma. 31Se t.ex. (2006), Marknad och medborgare: elevers valhandlingar i gymnasieutbildningens integrations- och differentieringsprocesser. 32SOU 2016:77 , SCB (2017) Minskat intresse för yrkesprogrammen. 33Breen et al (2014), Deciding under Doubt: A Theory of Risk Aversion, Time Discounting Preferences, and Educational Decision-making, (2006) Relative Risk Aversion and Social Reproduction in Intergenerational Educational Attainment: Application of a Dynamic Discrete Choice Model, Hartlaub (2012) Educational Choice and Risk Aversion: How mportant vs. Individual Risk Aversion? 34Rosenqvist, (2018), Two Functions of on Upper-secondary Education Appli- cation Behavior. Analys av utredningens syften De elever som påverkas mest av sin omgivning i form av kamraterna på skolan är elever som ligger mitt i betygsfördel- ningen. Som beskrivits i tidigare avsnitt finns skillnader i hur flickor och pojkar väljer gymnasieutbildning. Detta är framför allt tydligt i valen av yrkesprogram, där pojkar är överrepresenterade i valen av utbild- ning inriktade mot bygg, fordon och el, medan flickor i högre grad söker sig till utbildningar inriktade mot barn, vård och omsorg. En förklaring som förs fram till den ojämna könsfördelningen på många program är uppfattningar om lämpliga yrken för kvinnor respektive män. Det är mer vanligt med avhopp och byte av program bland elever som väljer en utbildning med överrepresentation av det mot- satta könet.35 Flera av de större högskoleförberedande programmen har en jämnare könsfördelning. Även om det finns obalanser även på dessa program är de mindre än obalanserna bland yrkesprogrammen. Inte alltid tydliga föreställningar om utbildningars nytta för framtiden I en studie från 201336 framhåller intervjuade elever dels att man upplever gymnasievalet som svårt, dels att man gör sitt val utifrån relativt vaga föreställningar om vilken slags utbildning man tror sig kunna ha nytta av . Det vanligast angivna motivet är att man väljer en utbildning efter intresse. Man uppger också att man i hög grad påverkas av kompisar, syskon och föräldrar. Av studien framgår att ungdomar ofta väljer bredare högskoleförberedande pro- gram inte nödvändigtvis med konkreta planer på vidare utbildning, utan snarare för att skjuta upp beslutet om framtida verksamhet och för att hålla dörrar öppna inför senare val. redogör i sitt slutbetänkande för några undersökningar som studerat elevers attityder till sitt gymnasieval och till vidare studier i högskolan.37 Den utredningen lyfter fram resultat som visar att elever främst väljer gymnasieprogram utifrån det egna intresset. I andra hand handlar det om att programmet ska ge många valmöjligheter efter examen och i tredje hand handlar det 35Se t.ex. (2018), Social Influence and Educational Decisions Studies on in Secondary Education, SOU 2009:64, Flickor och pojkar i skolan – hur jämställt är det? 36Skolverket (2013), Det svåra valet. 37SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och full- följa en gymnasieutbildning. Analys av utredningens syften om att utbildningen ger de kunskaper man tror sig behöva i fram- tiden. Ungdomsbarometern drar utifrån sina ungdomsenkäter och fokus- gruppsintervjuer slutsatsen att den vanligaste orsaken till att ung- domar väljer högskoleförberedande program framför yrkesprogram är att de ser framför sig att de ska läsa vidare på högskolan.38 Osäkerhet om högskolebehörigheten anges som den näst vanligaste orsaken till att många ungdomar väljer bort yrkesprogram. som frågor om behörigheter för vidare studier är ett vanligt svar i ungdomsbarometerns enkätstudier är det också tydligt att många, särskilt bland elever som väljer yrkesprogram, har även utsikterna att få ett jobb efter gymnasieskolan stor betydelse för valet av program för många elever.39 som vissa blivande elever känner sig osäkra på valet och på framtidsutsikterna finns det alltså de som är tydligt målinriktade och har en tydlig bild av vad de ska välja och varför. Svårt för eleverna att göra välinformerade val Många studier har dragit slutsatsen att eleverna i är dåligt rustade för att göra välinformerade utbildningsval, i meningen att valen kan grundas på vilka möjligheter som olika utbildningar leder till. Ungdomar kan känna sig osäkra inför sitt val av gymnasie- utbildning och är därför i stort behov av vägledning och stöd. Mängden av information kan upplevas som svår att överblicka på grund av det stora och varierande utbudet40 och ungdomar känner inte alltid att de får tillräcklig information om olika utbildningar. En del känner att de gör sina val utan att vara på det klara med vad det kommer att betyda i framtiden.41 De studier som gjorts på området under senare tid42 framhåller relativt samstämmigt att elever i har brist- 38Ungdomsbarometern (2019), Attityder till yrkesprogram. 39Svenskt näringsliv och ungdomsbarometern (2019), Gymnasierapporten . 40Dersch & (2010), Vägen efter , i (red. ), Att bana vägen mot fram- tiden: karriärval och vägledning i individuellt och politiskt perspektiv. 41Skolverket (2012), Börja om på nytt program i gymnasieskolan: statistik och elevröster. 42Studie- och yrkesvägledning i grund- och gymnasieskolan – en uppföljning. Rapport från riks- dagen. 2017/18: RFR24 2018; (2017) Unga röster. En rapport där unga ger sin syn på framtid, jobb, skola och politik! Skolinspektionen (2013), i grund- skolan. Analys av utredningens syften fälliga kunskaper om framtidsutsikterna efter olika utbildningar, vad olika yrken innebär och i vilken mån det krävs en särskild utbildning för att kunna få ett visst yrke. Av dessa studier framgår också att få skolor har ett målinriktat arbete för att ge eleverna kunskaper om arbetslivet och arbetsmarknaden och att undervisningen inte uttryck- ligen är utformad för att ge eleverna underlag och kompetens för val av fortsatt utbildning och yrke. Det är viktigt att alla elever har tillgång till en objektiv och obe- roende vägledning, anpassad och dimensionerad utifrån deras behov. Utredningen har stött på marknadsföring där utbildningar med en svag koppling till arbetsmarknaden ibland motiveras med att utbild- ningen förbereder för en arbetsmarknad som inte finns . Att sådan argumentation förs gentemot ungdomarna i vägledningsinfor- mation eller marknadsföring förefaller riskfyllt givet att inträdes- perioden är ett tillfälle då man har en känslig ställning på arbets- marknaden. Olika undersökningar det visar också att det finns stora brister och variationer när det gäller tillgång till studie- och yrkesvägledning.43 har i en litteratursammanställning redogjort för avhand- lingar, böcker, rapporter och undersökningar som på olika sätt be- handlar hur ungdomar uppfattar gymnasievalet och vilka faktorer som påverkar deras val.44 En bild som framträder är att många elever upplever det som svårt att överblicka all tillgänglig information och att det är svårt att värdera och jämföra olika alternativa utbildnings- vägar. Många upplever också att de saknar kunskaper om hur och var de kan hämta information för att själva kunna granska och ta ställ- ning till frågor som rör den egna framtiden. En enkät- och intervjustudie som genomfördes av forskare vid sökte svar på hur elever tänker och agerar inför gymnasievalet.45 Resultaten visar att osäkerheten kring den egna iden- titeten och oron är stor. Författarna menar bl.a. att när utbudet är så omfattande som det är blir följden att de väljer 43Utöver de studier som nämns: (2007), Kvalitetsgranskning av studie- och yrkes- orientering i . Skolinspektionen (2013), i . 44Skolverket (2012), Ungdomars uppfattningar om gymnasievalet. 45Skolverket (2013), Det svåra valet. Elevers val av utbildning på olika slags gymnasie-marknader. Analys av utredningens syften utan att vara klara över vad valet innebär. Detta riskerar i sin tur att leda till studiemisslyckanden, avhopp och programbyten. har genomfört en undersökning om grundskolelevers attityder till gymnasievalet.46 I den framkommer bl.a. att eleverna inte upplever sig ha fått någon information om utbild- ningsdimensionering, yrkesutgång och utbildningens attraktionskraft på arbetsmarknaden. Av en enkätundersökning riktad till studie- och yrkesvägledare (), som Ungdomsbarometern genomfört 201947, framgår att av de medverkande studie- och yrkesvägledarna sällan eller aldrig pratar med eleverna om arbetsmarknadens framtida behov. Fokus ligger i stället på utbildningarnas innehåll och att efterforska vad eleverna tycker verkar intresseväckande. Av enkäten framgår också att anger att det ingår i deras tjänst som studie- och yrkesvägledare att marknadsföra sin egen skola. Många av studie- och yrkesvägledarna uttrycker också behov av mer information om vilka branscher som har brist på arbetskraft med specifik gymnasial yrkesutbildning (av de svarande), samt om elevers möjlig- het att studera vidare efter yrkesprogram (av de svarande). En sammanfattande slutsats av ovanstående är att elever inte alltid får vägledning i den utsträckning de önskar och med det innehåll de skulle behöva. Hur studie- och yrkesvägledningen fungerar kan få konsekvenser för den enskilde eleven såväl som för matchningen på arbetsmarknaden och den regionala utvecklingen. Marknadsföring och icke-utbildningsrelaterade aspekter av utbudet påverkar elevernas val Dagens gymnasieskola fungerar i vissa avseenden och i vissa delar av landet som en marknad och det blir då en självklar strävan att erbjuda utbildningar som är attraktiva för eleverna. Det får dels som följd att utbudet anpassas efter elevernas önskemål, men det ger också huvud- männen incitament att skapa ett intresse för de utbildningar som de erbjuder. Det innebär att skolhuvudmännen behöver marknadsföra sina utbildningar. Det är väl dokumenterat att många elever upplever gymnasievalet som svårt och oöverblickbart, och att det kan vara svårt att hitta (2015), Väljer unga fel? – grundskoleelevers attityder till gymnasievalet. 47Ungdomsbarometern (2019), SYV-barometern 2019 Nationell rapport till U2018:1. Analys av utredningens syften saklig och objektiv information om möjligheter och utsikter efter olika utbildningar. Huvudmännen har heller inte någon skyldighet att ge information till de potentiella eleverna om utsikterna efter utbild- ningen. I våra kontakter med elevorganisationerna Elevkårer, elevråd och Elevråd har dessa uttryckt en oro för att den sakliga informationen om utbildningar riskerar att komma i skymundan på grund av huvudmännens reklam. Det finns också stöd i forskningen för att faktorer utanför under- visningskvaliteten påverkar elevers val i olika grad. I en avhandling visar att elever med relativt låga grundskole- betyg i större utsträckning påverkas av faktorer som inte har att göra med utbildningen i sig.48 Exempel på sådana faktorer är marknads- föring, profiler anknutna till fritidsintressen och kompisars val. Elevers intresse för olika studievägar Betydligt färre börjar på yrkesprogram än sedan Gymnasieskolan har ett brett uppdrag och vissa elever som gått ett yrkesprogram väljer att gå vidare till högre utbildning medan många elever som gått högskoleförberedande program inte gör det. Men vilken typ av program som eleverna väljer har stor betydelse för vad de gör efter gymnasieskolan. i ett längre perspektiv har intresset varierat för yrkesprogram respektive högskoleförberedande program. Balansen mellan program- typerna kan även variera mellan olika orter och regioner. Under perio- den från /96 till /01 sjönk intresset – uttryckt som andel av eleverna i årskurs 1 på nationella program – för yrkes- program från till . Nedgången kan troligen del- vis förklaras av den ekonomiska kris som inleddes . Från och med /02 följde en period av ökande intresse för yrkesutbildning. /09 var det så många som av nybörjarna som gick på ett yrkesprogram. Därefter har andelen mins- kat för att nå en ny lägstanivå som under läsåren 2015/16 till 2019/20 legat på . Det kan finnas flera olika förklaringar till den senaste nedgången i intresse för yrkesutbildning. Finanskrisen /08 kan haft viss bety- 48Thelin (2019), Valfrihetens geografi och rationella gymnasieval – En experimentell studie om elevers preferenser vid val av skola. Analys av utredningens syften Men det är mer troligt att de förändringar av gymnasieskolan som genomfördes påverkade elevers intresse för yrkesutbild- ning. Bland annat infördes höjda och olika behörighetskrav för att börja på nationella program. Detta trots att , efter en gransk- ning av svensk yrkesutbildning före Gy11, rekommenderade att inte införa lägre behörighetskrav för yrkesprogrammen då det bedömdes kunna leda till att stigmatisera dessa program.49 En annan förklaring som lyfts fram är att yrkesprogrammen efter Gy11 inte längre automatiskt gav grundläggande behörighet till högre utbildning. Ytterligare en förklaring till att en lägre andel av eleverna som går på nationella program går på ett yrkesprogram kan vara att behörig- hetskraven höjdes, vilket har bidragit till att en högre andel elever läser introduktionsprogram vilket i sin tur har gett upphov till att något färre kan påbörja yrkesprogrammen. 49 (2008), Learning for . Analys av utredningens syften Figur 3.4 Andel elever 1 per programtyp Nationella program och motsvarande, läsåren 1995/96–2019/20 Anm.: Medieprogrammet är klassificerat som ett högskoleförberedande program. Medieprogrammet fanns i gymnasieskolan . Då togs programmet bort ur utbudet. Programmet ha de inslag av yrkes- förberedelse, bl.a. obligatorisk arbetsplatsförlagd utbildning. I diagrammet har vi valt att kategorisera medieprogrammet som ett högskoleförberedande program då programmets innehåll i dagens gymnasie - skola har störst likheter med estetiska programmet samt inriktningen medier och kommunikation på samhällsvetenskapsprogrammet. Hade vi valt att i stället kategorisera programmet som ett yrkes- program hade yrkesprogrammens andel varit i stället för /09. Källa: Data från sammanställd av . Även om andelen som går högskoleförberedande program har ökat med , så har andelen som påbörjar högskoleutbildning totalt sett varit helt oförändrad under samma period.50 Vissa förändringar i sökandemönstret till olika utbildningar Intresset för yrkesprogrammen totalt sett minskade efter införandet av Gy11. Andelen av de behöriga förstahandssökande som sökte till ett yrkesprogram minskade från 2011/2018/19. Andel som sökte till de högskoleförberedande programmen ökade således från till . Men det har också skett förändringar inom samma programtyp där en del 50SCB (2019), Påbörjat högskolestudier inom 1–för avgångna från gymnasieskolan 1993/94– 2016/17. Fördelning på kön. Analys av utredningens syften program fått fler sökande och andra färre sökande. är det möjligt att redovisa antalet behöriga förstahandssökande till de olika programmen. I figur 3.5 redovisas programmen upp- delade efter högskoleförberedande program, kvinnligt dominerade yrkesprogram och manligt dominerade yrkesprogram. Bland de högskoleförberedande programmen har elevintresset minskat mest för estetiska programmet och ökat mest för ekonomi- programmet. Figur 3.5 Behöriga förstahandssökande elever till högskoleförberedande program 2011–2018 2011/12 2012/13 2013/14 2014/15 2015/16 2016/17 2017/18 2018/19 Källa: . För de kvinnligt dominerade yrkesprogrammen har elevernas intresse ökat mest för vård- och omsorgsprogrammet och barn- och fritids- programmet. Intresset har minskat mest för hantverksprogrammet och hotell- och turismprogrammet. Analys av utredningens syften Figur 3.6 Behöriga förstahandssökande elever till kvinnligt dominerade yrkesprogram 2011–2018 Anm.: På Hotell- och turism är könsfördelningen jämn. För de manligt dominerade yrkesprogrammen har elevernas intresse minskat för bygg- och anläggningsprogrammet, restaurang- och livs- medelsprogrammet samt det industritekniska programmet. Bygg- och anläggningsprogrammet är det mest konjunkturkänsliga program- met och andelen förstahandssökande har både minskat och ökat . För fordon- och transportprogrammet och el- och energi- programmet har intresset ökat något. Analys av utredningens syften Figur 3.7 Behöriga förstahandssökande elever till manligt dominerade yrkesprogram 2011–2018 Anm.: På restaurang och livsmedel är könsfördelningen jämn. 3.1.3Kommunal vuxenutbildning (komvux) Kommunerna är huvudmän för vuxenutbildning (kom- vux). En region får i viss utsträckning vara huvudman för komvux.51 Kommunerna ska tillhandahålla komvux på grundläggande nivå, gym- nasial nivå och som svenska för invandrare.52 En region får tillhanda- hålla komvux på gymnasial nivå inom områdena naturbruk och om- vårdnad och får, efter överenskommelse med en kommun, även tillhandahålla utbildning på gymnasial nivå inom andra områden.53 Enligt skollagen är målet för komvux att vuxna ska stödjas och sti- muleras i sitt lärande. De ska ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och sam- hällslivet samt att främja sin personliga utveckling. 512 kap. 2 och 3 §§ skollagen. 5220 kap. 3 § skollagen. 5320 kap. 18 § skollagen. Analys av utredningens syften för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar. När det gäller komvux på gymnasial nivå ska de som fått minst ut- bildning prioriteras.54 Komvux är kursutformat vilket betyder att utbildningen bedrivs i form av kurser och på gymnasial nivå även i form av ett gymnasie- arbete.55 Det är huvudmannen som beslutar om vilka nationella kurser som ska erbjudas inom komvux.56. Huvudmannen beslutar även i vilken volym eller i vilket antal platser dessa kurser ska omfatta. Rektorn beslutar om vilka orienteringskurser och individuella kurser som ska ges och hur många verksamhetspoäng varje sådan kurs ska omfatta samt huruvida nationella kurser ska delas upp i delkurser och hur många verksamhetspoäng varje delkurs ska omfatta57. Huvudmannen får med bibehållet huvudmannaskap lämna över uppgifter inom komvux på entreprenad till en enskild fysisk eller juridisk person. Huvudmannen kan därigenom välja att lägga ut delar av eller hela utbildningsverksamheten på entreprenad. Detta innebär att en huvudman med bibehållet huvudmannaskap överlämnar åt någon annan att utföra vissa uppgifter inom utbildningen Huvud- mannen behåller dock det yttersta ansvaret för att utbildningen följer de bestämmelser som gäller för den aktuella skolformen.58 På författningsnivå finns inte några färdigkomponerade kombi- nationer av kurser likt gymnasieskolans program att söka och behörig- het till utbildning bedöms utifrån varje enskild kurs. Utgångspunkten för utbildningen ska vara den enskildes behov och förutsättningar59. För varje elev ska det upprättas en individuell studieplan som ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad om- fattning av studierna. Närmare regleringar om den individuella studie- planen framgår av förordningen om vuxenutbildning.60 När det gäller komvux på gymnasial nivå så har kommunerna enligt 20 kap. 16 § skollagen en skyldighet att erbjuda sådan utbildning. 5420 kap. 2 och 3 §§ skollagen. Regeringen har i prop. 2019/20:105, Komvux för stärkt kompe- tensförsörjning, föreslagit att syftet för komvux ska kompletteras så att det framgår att utbild- ningen också utgör en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen samt att när det gäller utbildning på gymnasial nivå så ska de som har störst behov av utbildning prio- riteras. 5520 kap. 5 § skollagen. 562 kap. 9 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 572 kap. 10 § förordningen om vuxenutbildning. 5823 kap. 1 och 2 §§ skollagen. 5920 kap. 2 § skollagen. 6020 kap. 8 § skollagen och 2 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning. Analys av utredningens syften Hemkommunen har dessutom ett ansvar för att de som enligt 20 kap. 19, 19 a eller 19 b § skollagen har rätt att delta i komvux på gymnasial nivå, i syfte att uppnå grundläggande eller särskild be- hörighet till högskoleutbildning eller och för att upp- fylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom , och önskar delta i sådan utbildning, också får det.61 Kommunerna ska därutöver sträva efter att erbjuda komvux på gymnasial nivå som svarar mot efterfrågan och behov.62 Kommunerna har även en skyl- dighet att informera om möjligheterna till utbildning på gymnasial nivå och aktivt verka för att vuxna i kommunen deltar i sådan utbild- ning.63 När det gäller de utbildningar som enligt rättighetslagstift- ningen ska erbjudas är ett allsidigt utbud en förutsättning för att kunna möta elevernas efterfrågan, därutöver kan det inom komvux erbjudas yrkesutbildningar med många olika yrkesinriktningar. För dessa ut- bildningar finns det dock ofta i förväg komponerade utbildnings- paket, dvs. kombinationer av olika kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde (sammanhållna yrkesutbildningar). Utbudet styrs av rättighetslagstiftning och indirekt av villkor för statsbidrag I skollagen uttrycks att kommunerna är skyldiga att tillhandahålla komvux på gymnasial nivå som syftar till att ge vuxna kunskaper på en nivå motsvarande gymnasieskolan.64 Behörig att delta i komvux på gymnasial nivå är den som är bosatt i landet, saknar sådana kun- skaper som utbildningen syftar till att ge, har förutsättningar att till- godogöra sig utbildningen, och i övrigt uppfyller föreskrivna villkor. Behörigheten att delta gäller från och med det andra kalender- halvåret det år eleven fyller eller. Även den som är kan vara behörig om personen har slutfört ett nationellt pro- gram i gymnasieskolan och uppfyller övriga behörighetsvillkor.65 Det finns dessutom möjlighet att ta emot en person som är och som inte slutfört ett nationellt program i gymnasieskolan, 6120 kap. 16 § skollagen. Det finns även en reglerad rätt att under föreskrivna villkor delta i komvux på grundläggande nivå och i svenska för invandare, jfr 20 kap. 11 och 31 §§ skollagen. 6220 kap. 3 och 16 §§ skollagen. 6320 kap. 17 § skollagen. 6420 kap. 3 och 4 §§ skollagen. 6520 kap. 20 § skollagen. Analys av utredningens syften om det med hänsyn till den sökandes personliga förhållanden finns särskilda skäl.66 Som beskrivits ovan så har vuxna rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande eller särskild behörighet till högskoleutbildning eller och för att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildning inom . 67 Hemkommunen har en skyldighet att se till att de som har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Om utbildningen inte erbjuds av hemkommunen har den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå, rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hemkommun eller i en region om utbildningen finns där.68