sou · H8B321 · 2020-04-15 00:00:00 — Här nämns bland annat Kulturen i och dess permanenta utställning ”Att överleva – Röster från Ravensbrück” samt att visar – Förintelsens sista vittnen. •Länsmuseerna utgör ofta navet för planering och genomförande av aktiviteter i samband med Förintelsens minnesdag, och har därtill ett utvecklat kontaktnät med civilsamhällets olika aktörer. Länsmuseernas samarbetsråd föreslår att ett uppdrag att bedriva museiverksamhet kan genomföras genom att staten ingår en överenskommelse med kommuner och regioner (SKR) om uppdrag, omfattning och ekonomi. Alternativt kan staten ingå individuella överenskommelser med varje länsmuseum som bygger på ett grundavtal som staten och Länsmuseernas samarbetsråd har kommit överens om, eller genom ett avtal direkt med branschföreningen samarbetsråd. Till detta föreslås vidare en samordnande funktion på nationell nivå för att koordinera det regionala arbetet, bygga nätverk, stå för en nationell kunskapsinhämtning, ha överblick över relevanta föremål i museernas samlingar, initiera och producera gemensamma utställningar med mera. 3.3Museer i andra länder Utredningen besökte ett antal museer och andra institutioner som arbetar med hågkomst och forskning om Förintelsen. Dessa var Ravensbrückmuseet i , i , HL-Senteret i , Dansk Jødisk Museum i , Yad Vashem, Ghetto Fighters museum och Massuah museum i . Utredningen har även haft möte med företrädare för och National Holocaust Museum i samt haft dialog med i och War Museum i . Samtliga ovan nämnda museer bedömer utredningen är möjliga samarbetspartners för ett svenskt museum om Förintelsen, inte minst vad gäller inlån av föremål, dokumentation och forskning. Det finns därutöver en lång rad museer internationellt som arbetar med Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter Förintelsen och som kan vara aktuella att samarbeta med.5 Utredningen presenterar i slutet på kapitlet ett antal av dessa museer. Senter för studier av Holocaust och livssynsminoriteter () Senter för studier av Holocaust och livssynsminoriteter (HL-Senteret) är ett norskt forsknings-, dokumentations- och förmedlingscenter med fokus på Förintelsen och andra folkmord, samt på minoriteters villkor i det moderna samhället. HL-Senteret etablerades 2001 som ett resultat av en lång process kopplad till utredningen om kompensation för de norska judarnas behandling under . ligger HL-Senteret i på Bygdøy utanför . Detta är en historisk plats då som var regeringschef –1945 under den tyska ockupationen då bodde i huset. HL-Senteret framhäver betydelsen av dess lokalisering och den symboliska dimensionen av att huset nu hyser ett Holocaustmuseum samt forskning, utbildning och programverksamhet som syftar till att öka kunskapen om Förintelsen och bidra i arbetet för mänskliga rättigheter och demokrati. HL-Senteret är en oberoende ideell stiftelse kopplad till . HL-Senteret har en utställningsverksamhet med både en permanent och tillfälliga utställningar samt en minnesplats över offer. De har påbörjat en utbyggnad för ökad utställningsverksamhet. HL-Senteret har en egen forskningsavdelning, med ett antal fast anställda forskare och söker regelbundet extern finansiering för olika forskningsprojekt. Forskningen som bedrivs täcker både historisk och modern antisemitism samt folkmord och kränkningar av mänskliga rättigheter. Det finns även fokus på den historiska och nuvarande situationen vad gäller högerextremism och om det mångkulturella samhället. Utöver forskning bedrivs biblioteks- och arkivverksamhet. HL-Senteret hoppas att öka antalet internationella samarbeten och ser stora möjligheter till samverkan och samarbeten med ett svenskt museum. HL-Senteret bedriver även en omfattade och landstäckande utbildningsverksamhet riktad mot både lärare och elever. 5IHRA tillhandahåller exempelvis en omfattande databas över museer och minnesplatsinstitutioner som arbetar med Förintelsen, se vidare memorial-museums-database. Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter Dansk Jødisk Museum i Dansk Jødisk Museum är ett rikstäckande, nationellt museum som hanterar av dansk-judisk kulturhistoria. Uppdraget är att genom insamling, dokumentation, forskning, bevarande och förmedling verka för bevarandet av judiska kulturarv. Museet belyser bland annat diversitet, identitetsfrågor, integration och förhållandet mellan den dansk-judiska minoriteten och det danska majoritetssamhället. Museet samarbetar nationellt och internationellt och är medlem av och representerar i . Museet invigdes och har sina lokaler på i så kallade Kulturkvarter – som samlar ett stort antal danska museer. Museets publika lokaler har utformats av . Den konceptuella arkitektoniska utformningen bidrar starkt till museets publiksiffror; enligt uppgift från museet kommer cirka hälften av besökarna på grund av arkitekturen i utställningslokalen. Museet är relativt litet sett till utställningslokaler och personal. Dess driftskostnad finansieras av stad och danska staten, därtill stöds museets verksamhet av olika fonder och privata donationer. Trots sin begränsade omfattning framstår museet som starkt vad gäller insamlings- och forskningsprojekt och har värdefulla erfarenheter på området. Museet har ett forskningsbibliotek och arbetar löpande med att initiera forskningsprojekt. Forskningsprojekt finansieras via externa forskningsansökningar. Museet samarbetar bland annat med (). Museet har särskilda samlingar om räddningen av de danska judarna 1943 och har producerat utställningar, forskning och publikationer på temat. Bland annat finns en särskild databas haven database på museets web-sida. Där återfinns digitaliserade samlingar med uppgifter om personer som sökte tillflykt till 1943 och åren därefter. Ett av museets tidigare forskningsprojekt och en tidigare utställning var ”Danske jøders krigsoplevelser 1943–45”. Forsknings- och dokumentationsprojektet inbegrep insamling av material som belyser danska judars liv och villkor före, under och efter . Som ett led i projektet har museet förvärvat 123 vittnesmål från överlevande från Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter Förintelsen med relation till danska judars krigsupplevelser från . Museet bedriver också utbildningsverksamhet och tar emot skolklasser och har undervisningsprogram för skolelever i olika åldrar om judendom, antisemitism, minoriteter och medborgarskap, samt om räddningen till av de danska judarna . Museet framhåller i samtal med utredningen att det finns goda möjligheter till samverkan med ett svenskt museum vad gäller utställningar, dokumentation och forskning. Därtill betonar museet vikten av att insamling av föremål bör ske utifrån genomtänkta problemområden och tematiska frågeställningar. Det svenska museet uppmanas att överväga en särskild ”samlingsparagraf” som beskriver vilka frågeställningar museets samlingar ska belysa. Museet i arbetar utifrån specifika frågeställningar inför framtagande av utställningar och i insamlandet av föremål och dessa överensstämmer med museets uppdrag och rör diversitet, identitetsfrågor, integration och förhållandet mellan den dansk-judiska minoriteten och det danska majoritetssamhället. Museet betonar vidare att forskning och utställningsverksamhet bör inriktas mot nya frågeställningar och nya forskningsområden som inte behandlats tidigare för att på det sättet staka ut en specifik nisch i förhållande till andra etablerade museer på området. Yad Vashem () Yad Vashem – World Holocaust Remembrance Center, är ett centrum i för dokumentation, forskning, undervisning och utställningar om Förintelsen, grundat efter beslut i . Centret arbetar under ”the Yad Vashem law” (Martyrs' and Heroes Remembrance Yad Vashem 5713–1953). Det har organisatoriskt fyra huvudområden, utbildning, dokumentation, hågkomst och forskning. I dess arkiv finns över 135 000 vittnesmål och arkivet får omkring 20 000 förfrågningar . Sedan det etablerades har man initierat flera insamlingar i syfte att finna Förintelserelaterade dokument i olika arkiv i och i hela världen. 1993 grundades ”” som en oberoende akademisk forskarenhet med cirka 50 medarbetare. Sedan starten har institutets mål varit att uppmuntra och Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter stödja världsomspännande vetenskaplig forskning om Förintelsen. Institutet arbetar aktivt för samordning och organisering av internationell forskning, bland annat för att kunna skapa ett internationellt nätverk av forskare. Yad Vashem lägger stor vikt vid att utbilda ungdomar om Förintelsen och har samarbetsavtal om utbildningsprogram, bland annat om utbildning av lärare, med en rad olika länder, däribland . Museet har i utställningarna en betoning av de enskilda offrens upplevelser och visar upp filmade vittnesmål och personliga ägodelar. Det historiska museet är byggt under jorden för att inte störa minnesplatsen på berget. Byggnaden skär genom berget (och ska symboliskt skära genom judisk historia). I museet finns of Names, med ett arkiv med bilder och vittnesmål som ett minnesmärke. Museet har även tillfälliga utställningar. Massuah – , öppnade 1972 och består av en utbildningsavdelning, fasta museiutställningar, ett multimediacentrum, arkiv och konferenslokaler. De sistnämnda används främst för de internat som arrangeras. Massuah finansieras dels från (museiverksamheten), dels från (utbildningsdelen). Institutets utbildningsprogram behandlar tre områden: förövarnas roll och funktion (från propaganda till terror); samhället runt omkring (åskådare, förövare och motståndare) samt offrens roll och värld. Detta tillsammans med dialoger om Förintelsens betydelse i samtiden skapar grunden för institutets utbildningsinriktning som betonar vikten av att sätta de historiska händelserna i relation till samtidens utmaningar. Utbildningsinsatserna tar sin utgångspunkt i institutets fasta utställningar. Utställningarna på museet är utformade som studiecentra i utställningsområdena. Den största utställningen är en fast utställning om , en händelse som format det israeliska samhällets medvetenhet om Förintelsen. En annan aktuell utställning behandlar hatindustrin på internet och effekterna på samhället , med avhumanisering, antisemitism, rasism och fördomar. Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter När museet producerar utställningar sker detta i samverkan med forskare och insamlat material och kunskap som inte kommer med i själva utställningen publiceras i bokform.6 Arkivet på Massuah inrättades för att dokumentera judiskt liv mellan världskrigen, judarnas öde under Förintelsen och i dess efterdyningar. Det har genomgått en snabb digitalisering och många av dess samlingar är tillgängliga på internet. Museet inrättandes och är världens första i sitt slag som förmedlar historien om Förintelsen under . Organisatoriskt har det flera delar. Förutom utställningar, föremålssamlingar, arkiv och bibliotek har museet ett ”” vars syfte är att öka kunskapen och förståelsen för Förintelsen genom dialog och gemensamt lärande. Centret strävar efter att vara en multikulturell mötesplats där diskussioner om Förintelsens allmänmänskliga betydelse kan föras både inom den judiska gruppen och mellan judiska och icke-judiska grupper i det israeliska samhället. En ytterligare del är barnmuseet, Yad Layeled Childrens , som öppnades . Syftet med detta museum är att högtidlighålla minnet av de judiska barn som mördades under Förintelsen genom att låta besökarna bekanta sig med den miljö barnen levde i på ett sätt som är lämpligt för de besökande barnens ålder. i har från starten haft uppdraget att bygga ett museum utifrån samlingar om judiskt liv och historia i och de tyskspråkiga områden som fanns före riksbildningen 1871. Det är ett federalt museum, i form av en stiftelse, och får statlig finansiering såväl som finansiering via donationer. 6Se museets pedagogiska idéer i , ”Between Memory and Commemoration. Holocaust Survivors’ Testimonies as an Educational Theme at the ” (2015). Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter Museet har en permanent utställning och en museibyggnad, ritad av , som fokuserar på Förintelsen. Libeskinds sätt att arkitektoniskt gestalta och berätta om Förintelsen har väckt stor uppmärksamhet. Arkitekturen har, liksom på judiska museet i , som också ritats av Libeskind, stor betydelse för museets publiksiffror. Enligt uppgift kommer cirka hälften av besökarna på grund av arkitekturen. Museet har flera arkiv- och samlingsavdelningar och förvaltar en stor mängd föremål, fotografier, dokument, konstsamlingar med mera. Museet har stora samlingar kopplade till tyska judars öde under Förintelsen och stora mängder material och föremål som kan relateras till . Museet arbetar aktivt med insamling från privata . Museet betonar i samtal med utredningen föremålens betydelse för museets utställningsverksamhet och för att förmedla berättelser om Förintelsen. Den permanenta utställningen har omarbetats och kommer öppna . Den nya utställningen kommer att visa cirka 700 föremål. Museet har också en omfattande utbildningsverksamhet, bland annat ett utbildningsprogram om antisemitism och nazism, som drivs tillsammans med överlevande, och arrangerar utbildningsworkshops som utgår från arkivmaterial och samlingarna. Museet har även ”internships” för forskare och ett utbildningsprogram som arbetar med frågor om bland annat migration och mångfald. Mahnund Gedenkstätte Ravensbrück, i , norr om , är ett museum och en minnesplats för offren från koncentrationslägret , som främst var ett läger för kvinnor och som var i drift till krigsslutet. Totalt passerade 132 000 fångar genom lägret: politiska fångar, judar, romer, Jehovas vittnen med flera, och de kom från många olika länder. Över 90 000 personer dog i Ravensbrück. Museet är särskilt relevant för då fångar från lägret hämtades till genom aktionen med de vita bussarna. Museet har samlingar, material och utställningar som berör denna händelse. Det samarbetar även med svenska institutioner, då främst Kulturen i Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter som har en fast utställning om överlevande från Ravensbrück (se ovan). Museet har en omfattande verksamhet med en stor fast utställning samt särskilda utställningar, som tematiserar både de olika offergrupper som fanns i lägret och förövarna. Vidare har det en upparbetad relation till överlevande och deras släktingar och behandlar dessas historia även efter kriget. Museet har därtill arbetat med konst och konstnärlig gestaltning i sina utställningar. Ravensbrückmuseet har ett omfattande arkiv, med material och dokumentation med anknytning till . Därtill bedrivs utbildningsprogram, inklusive elevresor till museet, och olika former av forskningsverksamhet. Vad gäller forskning har Ravensbrückmuseet gett disputerade forskare kortare anställningar eller stipendier för att initiera forskningsprojekt och ansökningar. Museet har även arrangerat sommarskolor för forskare, samt konferenser och seminarier. National Holocaust Museum () Ett nytt nationellt Förintelsemuseum är under uppbyggnad i , . Inom den befintliga museiorganisationen öppnade 2016 ett temporärt National Holocaust Museum vilket var verksamt . Det permanenta Förintelsemuseet planeras öppna 2022 i nyrenoverade och ombyggda lokaler. Museet kommer att inhysas i en historiskt betydelsefull byggnad, en tidigare skolbyggnad för lärarstudenter vilken bland annat var bas för olika räddningsaktioner för judiska barn som skulle deporteras i samband med Förintelsen. Denna byggnad ligger i sin tur granne med Hollandsche Schowburg, en teater som fungerade som en uppsamlingsplats för deportationerna och ett monument och en minnesplats över Förintelsens offer. Museet kommer att förena bägge dessa platser. Holocaust Museum kommer att behandla hur likgiltighet, diskriminering och segregation möjliggjorde förföljelserna och bjuda in besökarna att reflektera om samtida utmaningar som samtida antisemitism och rasism. Museets roll ska vara att beskriva historien utifrån fördjupning och fakta och relatera Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter den till samtiden, bland annat genom särskilda utställningar och programverksamheter. Den permanenta utställningen kommer att presentera en fördjupad skildring av hela det historiska förloppet och roll i Förintelsen, samt ta upp betydelsen Förintelsen fått för efterkrigstidens samhälle, bland annat vad gäller lagstiftning och internationella konventioner. har Jewish Cultural Quarter arbetat med ett digitalt monument – en digital plattform – över de mer än 104 000 judiska offren för Förintelsen från . Detta monument kommer att integreras i det nya museet och består av interaktiva och personliga presentationer av bland annat de 18 000 judiska barn som föll offer. Även artefakter som leksaker, kläder, fotografier med mera visas upp. Museet kommer även att vara ett center för kunskap och utbildning, bland annat för skolelever och lärare. Museet kommer därtill att samarbeta med en rad internationella museer och kunskapscentra och ser goda möjligheter för samarbete med en svensk institution. War Museum () I , i (UK), finns War Museum (IWM), som grundades i syfte att samla, förvara och visa material om , och senare . Särskild uppmärksamhet ägnas åt brott mot mänskligheten, och har museet en fast utställning om Förintelsen. IWM är ett forskningscentrum och äger ett stort bestånd av böcker och publikationer samt omfattande samlingar av föremål, dokument, ljudupptagningar, fotografier och film. Frågan om att göra en utställning om nazismens brott väcktes men betraktades då som utanför museets ramar. Inför beslutade IWM att skapa en fast utställning om Förintelsen. Arbetet inleddes och utställningen öppnade 2000. Museet beskriver processen som ett omfattande arbete där forskare, utställningsproducenter, dokumentärfilmare, arkitekter, intendenter, pedagoger och arkivarier arbetade tätt tillsammans för att skapa ett koncept för utställningen som också innefattade en policy för insamling av föremål och ett utbildningsprogram. Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter När det gäller samlingar valde museet medvetet att inte duplicera befintliga samlingar vid USHMM eller Yad Vashem, utan att i stället fokusera på två områden: att samla in föremål och material till utställningen och dokumentation som rörde de tidigare judiska flyktingar som skapat ett hem i . Museet har också ett omfattande samarbete som rör inlån av föremål och konservering. Exempelvis visar museet 800 skor som konfiskerades från män, kvinnor och barn som deporterades till lägret , och dessa byts ut och konserveras i samarbete med det statliga museet i Majdanek, i syfte att tillgängliggöra och bevara föremålen. Syftet med utställningen om Förintelsen är att berätta för besökarna vad som hände och inte att väcka känslor. En grundläggande princip är att enbart visa föremål och material som är samtida med Förintelsen, inte skapa eller bygga upp miljöer som inte är autentiska. Ett undantag gjordes från principen och det är modellen över . En annan grundtanke är att låta utställningens form lyfta fram föremålen och berättelsen, och inte tvärtom. Utställningen berättar kronologiskt om Förintelsen i 29 olika sektioner med fotografier, dokument, föremål, affischer och film. För att få in det brittiska perspektivet har de valt att lägga in montrar som berättar om hur nyheter om Förintelsen når landet, och hur dessa nyheter tas emot. De har också arbetat med att få in olika individers berättelser. Särskilt lyfts berättelser från 16 överlevande fram och besökaren får följa vad de varit med om. För att utveckla IWM i ska utställningarna om och Förintelsen utvidgas och uppdateras, detta för att i större utsträckning presentera Förintelsens berättelse inom ramen för . De nya utställningslokalerna öppnas . Till utställningen kopplar museet ett pedagogiskt program som ger lärare möjlighet att förbereda skolelever före, under och efter besöket på museet. har de ”IWM Fellowship in Holocaust Education” som är en lärarfortbildning som ger lärare möjlighet att fördjupa sina kunskaper i ämnet. Utbildningen finansieras av organisationen och ges i samarbete med universitet och Yad Vashem, men även med andra minnesplatser. Arbetet har resulterat i ett nätverk av lärare som i sin tur kan fortbilda andra lärare. Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter Museet har ett omfattande samarbete med universitet, både med forskare och med studenter, vilket resulterat i flera konferenser, och museet var också värd för den första sammankomsten i den numera återkommande konferensserien ”Beyond Camps and Forced Labour: on Survivors of Nazi Persecution.” Museet anordnar även publika arrangemang, ofta i samarbete med forskare, men det kan även vara kulturprogram. Eftersom museet valde att inte använda föremål som tillkommit efter Förintelsen finns få konstföremål i utställningen. Museet valde därför att göra konstutställningar, exempelvis ”Unspeakable: the Artist as Witness to the Holocaust.” För varje utställning som museet tar fram gör de också ett pedagogiskt program för skolelever. på the National ligger (USHMM) som är en nationell , studier och tolkning av Förintelsen. Museet etablerades av kongressen och öppnades . Det fungerar som landets minnesmärke för de miljoner människor som mördades under Förintelsen. Museets främsta uppdrag är att främja och sprida kunskap om Förintelsen, att bevara minnet av dem som drabbades och att få besökarna att reflektera över de moraliska och etiska frågor som uppstått till följd av Förintelsen och fundera över det egna ansvaret som medborgare i en demokrati. Museet strävar efter att bredda allmänhetens förståelse för Förintelsens historia genom olika typer av verksamheter såsom utställningar, forskning, publikationer, insamling och bevarande av källmaterial av olika slag, liksom av konst och andra artefakter kopplade till Förintelsen. Museet får federalt stöd samt donationer, vilket möjliggör bland annat ett utbildningsprogram. Museet vill på detta sätt fördjupa kunskapen om Förintelsen och om besläktade företeelser, inklusive samtida sådana. Museet har en stor basutställning och flera tillfälliga utställningar, och även turnerande liksom online-utställningar. Museet har haft 45 miljoner besökare sedan det öppnade 1993, och webbplatsen hade Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter 19,5 miljoner besökare från 238 länder. Förutom det fysiska museet är USHMM också en viktig öppen digital resurs. USHMM har fyra program som styr museets verksamhet när det gäller forskning, dokumentation och utbildning. ”The , and ” syftar till att främja ämnet Holocaust studies och bygga nätverk mellan amerikanska och internationella forskare genom ett omfattande program av seminarier och fellow-in-residence. av artefakter, dokument, film, fotografier och ljud med mera sköts av programmet ”.” Museet har över 22 000 föremål och får in 4–5 nya sådana . Vidare har de över 111 miljoner sidor arkivdokument, mer än 113 000 fotografier varav ett betydande antal är digitaliserade och sökbara online som en fri resurs på museets webbplats. Museet driver också som har program för politiska ledare och för forskare. Slutligen har museet som bedriver utbildningsprogram för flera olika målgrupper, men framför allt ett fellowship program där de utbildar lärare. De har också ledarskapsutbildningar för andra yrkesgrupper, inte minst från militären och rättsväsendet. I kontakter med utredningen har museet uttryckt sin vilja att på olika sätt bistå det kommande museet. är en ideell organisation, placerad vid , , vars syfte är att främja minnet av Shoah (Förintelsen) och som inrättades för att spela in vittnesmål av överlevande och andra vittnen. är inte ett museum utan ett dokumentationsarkiv och utbildningsinstitut. Det grundades av filmregissören . Institutet har mer än 55 000 inspelade vittnesmål. Dessa bevaras i Visual History Archive, en av de största digitala samlingarna i sitt slag i världen. Inspelningarna är i genomsnitt långa. De genomfördes i 65 länder på 43 språk. De allra flesta innehåller en