sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — •Att sfi-lärare inte har en gemensam kunskapsbas utan olika lärar- utbildningar och är obehöriga gör det svårt att utforma relevant kompetensutveckling. •Det finns ett begränsat antal erbjudanden om tydligt relevant kompetensutveckling. Svårt att hitta information och kontakter •Okunskap om/svårt att hitta tillgängliga och relevanta insatser, t.ex. via olika webbplatser. •Inga upparbetade kontaktvägar mellan vuxenutbildning och läro- säten; svårt att veta vem man ska kontakta för uppdrag och för- frågningar. Investering i resurser för ökad kompetens •Begränsad tillgång till kollegor/arbetslag. Många insatser bygger på kollegialt lärande, t.ex. moduler med diskussionsuppgifter. Sfi är en liten verksamhet i många kommuner. •Det finns få karriärtjänster/förstelärare som potentiellt skulle kunna stödja kollegialt lärande/verksamhetsutveckling. •Svårt att hitta vikarier så lärare får inte nedsättning för studier och avstår därför. •Reglerna för statsbidrag för studier kan vara svårbegripliga och ansökningarna tidskrävande; det bedöms inte vara värt tiden att ansöka om bidrag. •Huvudman ansöker inte om statsbidrag och tillåter inte nedsätt- ning för studier, vilket gör att lärare måste studera och själva måste bekosta kurslitteratur och resor till kursorten för fysiska träffar.28 •Enligt krav i vissa upphandlingar kan anordnaren inte ställa in undervisningen för att anordna gemensamma studiedagar eller längre kompetensutveckling eftersom man enligt avtalet då för- lorar ersättning. Anledningar till (begränsat) deltagande i Lärarlyftet Antalet sökande hänger generellt ihop med antalet erbjudna/sökbara kurser aktuellt år.29 Antalet sökande till sfi-kurser överstiger dock fortfarande antalet erbjudna/sökbara platser (se 11.3.1), vilket utred- ningen tolkar som att det finns ett fortsatt intresse för kurserna. Ett gott tecken är också att andelen lärare med godkända kursresultat är högre bland lärare i gymnasie- och vuxenutbildning. Andelen godkända påverkas negativt både av hög kurstakt och av att kurser ges , men framför allt av det . ”Lagom” kurstakt kan alltså stödja lärare att klara kurserna. Det är också troligt att ett varierat utbud och goda studie- villkor kan attrahera fler deltagare. Utredningen utgår ifrån att i den fortsatta utvärder- ingen av Lärarlyftet, i delrapport 2, kommer att undersöka vad de specifika förutsättningar som råder inom komvux, t.ex. entreprenad över kortare perioder, betyder för lärares möjligheter till deltagande i Lärarlyftet. Det kan handla om såväl tydlig och riktad information, ändamålsenligt utbud (jfr utredningens förslag nedan) som studie- takt och förutsättningar för att låta lärare inom såväl egenregi som inom entreprenad, vidareutbilda sig på arbetstid. 28Hagström, P. (2017): Usla villkor för lärare som går Lärarlyftet. Tre av fyra lärare som deltog i lärarlyftet angav i en undersökning av att de går kurser inom Lärarlyftet . Många måste också själva bekosta resor och kurslitteratur. 29Skolverket (2020). Utvärdering av Lärarlyftet. Delrapport 1 – utveckling . Resultatet av delrapport 2 kommer även att kunna guida utform- ningen av de högskolekurser utredningen föreslår i påföljande av- snitt, såväl vad gäller upplägg som finansieringsmodeller. menar i utvärdering av Lärarlyftet30 att regeringens beslut att förlänga Lärarlyftet för , 2020–2025, är positivt eftersom det skapar bättre förutsättningar till långsiktig pla- nering inte bara för och lärosätena utan även för huvud- männen, vilket kan påverka deltagandet positivt. Om Lärarlyftet ska förlängas ytterligare efter 2025 föreslår därför att reger- ingen beslutar om en förlängning och att den blir flerårig. Utredningen instämmer i detta. Huvudmannen har ansvaret för kvalitet och kompetens Avslutningsvis vill utredningen understryka att det är huvudmannen som ansvarar för verksamheten, inkluderat den som eventuellt be- drivs på entreprenad. Detta ansvar omfattar inte enbart att utbildning kommer till stånd utan också att den håller en hög kvalitet, att lärarna som utför under- visningen är behöriga och att de ges möjlighet till kompetensutveck- ling, antingen genom huvudmannens försorg, eller att detta tydligt regleras i avtal. Utredningen erfar att denna skyldighet inte är helt tyd- lig ute i verksamheten. (2018:71) hade samma uppfattning och föreslog ett förtydligande av skollagen. KLIVA- utredningen menar dock att regleringen är tydlig och menar att huvudmännen för utövandet av sitt ansvar kan ta stöd i utredningens kapitel 5 och i förslagen nedan. 11.4Förslag om kompetensutvecklande insatser Utredningen ska analysera förutsättningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elever- nas behov och förutsättningar. Olika verksamheter har olika behov och förutsättningar att erbjuda anställda kompetensutveckling och detta kan dessutom variera och i relation till elevgruppens behov och situationen i omvärlden. Generellt sett är dock behoven 30Skolverket (2020). Utvärdering av Lärarlyftet. Delrapport 1 – utveckling . av ökad kompetens mycket stora. Därför behöver de verksamma kontinuerligt ha möjligheter att utveckla olika delar av sin kompe- tens i olika studieformer beroende på vilka möjligheter man har att avsätta tid och medel. Utredningens förslag utgår från problembilden ovan, t.ex. anled- ningarna till ett begränsat deltagande i olika kompetensutvecklings- insatser. Utredningens förslag om olika former av kompetensförstärk- ning är utformade för att skapa goda incitament för att huvudmännen ska kunna göra det möjligt att medarbetarna tar del av dem. Förslagen innebär en ökad tillgång till olika former av för komvux relevant kompetensutveckling och insatser som fordrar olika om- fattande investeringar i form av exempelvis tid. Att alternativen är lätta att hitta, avgränsade till tre prioriterade utvecklingsområden och att stöd och ersättning erbjuds underlättar för huvudmannen att inkorporera kompetensutvecklande insatser i det systematiska kvali- tetsarbetet. Fler kan därmed antas delta i kompetenshöjande insat- ser. Utredningens förhoppning är därmed också en utjämning av de skillnader i behörighet och legitimation som beskrivits gäller för olika kommungrupper samt mellan anställda i respektive hos annan anordnare (se 11.2.1). Förslagen i avsnittet bör kunna införlivas i den nationella struktur för yrkesutvecklande kompetensutvecklingsutbud som ska skapas inom ramen för det nationella professionsprogrammet. Inledningsvis presenteras de tre prioriterade utvecklingsområden som fokuserar insatserna och därefter följer utredningens förslag och bedömningar. 11.4.1Insatser ska prioriteras inom utvecklingsområden Utredningen har under arbetets gång analyserat olika förutsätt- ningar för god kvalitet vilka redovisas i betänkandets olika kapitel. Utifrån analysen har vi identifierat tre utvecklingsområden rörande kompetens som vi menar är avgörande för ökad kvalitet inom sfi och sfi i kombinationer inom komvux. Områdena handlar såväl om undervisning (didaktiska frågor) som systematisk verksamhetsut- veckling. De tre prioriterade utvecklingsområdena är: •Undervisning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke. •Kartläggning och bedömning för undervisning. I det här kapitlet använder utredningen indelningen i prioriterade ut- vecklingsområden för att avgränsa och fokusera innehållet i de olika typer av insatser som vi föreslår, dvs. för högskolepoänggivande kurser (befintliga och nya kurser inom Lärarlyftet och professionsprogram- met, fristående kurser, kurser inom lärarutbildningar, uppdragsutbild- ningar) samt inom riktade och generella insatser inom nationella skolutvecklingsprogram. Även för att få till stånd en kraft- samling inom forskning och forskningssamverkan (se 11.7–11.8) kan utvecklingsområdena med fördel beaktas. Som tidigare nämnts är kompetensbehoven stora och varierade inom komvux. För att snabbare nå en kompetenshöjning väljer ut- redningen ändå att fokusera behoven till tre områden. Genom att prioritera utvecklingsområden menar vi att den kompetens som finns i skolmyndigheter och lärosäten om vuxnas lärande av och på andraspråket kan fokuseras och därmed utvecklas effektivare. En grundläggande princip för framgångsrik skolutveckling är att rikta insatser mot ett begränsat område och inte försöka åtgärda alla be- hov . , när det generellt saknas en gemensam kun- skapsbas (se 11.2.5 och 11.5.5), är det alltså viktigt att samla fokus, lärande och kompetens kring ett begränsat antal områden i stället för att splittra på alla de olika aspekter av undervisning som kan behöva utvecklas. Ett avgränsat fokus behövs helt enkelt i uppbyggandet av en gemensam didaktisk kunskapsbas för vuxnas lärande av och på andraspråket. Vi menar också att alla verksamheter, oavsett förut- sättningar, kan behöva utveckla sin kompetens inom dessa områden för att öka elevernas möjligheter till lärande. Utvecklingsområden kopplas till utredningens förslag Följande avsnitt visar hur de tre prioriterade utvecklingsområdena omfattar vetenskap och beprövad erfarenhet, verksamheternas förut- sättningar och behov samt utredningens förslag och bedömningar för att öka möjligheterna att förslagen får avsedda effekter och leder till kvalitetsökning. De förslag som nämns har antingen redovisats tidi- gare i betänkandet eller kommer att redovisas senare i detta kapitel. Insatser inom området Systematisk verksamhetsutveckling för rek- torer och huvudmän behandlar förutsättningar och konsekvenser av utredningens förslag för verksamheten/utbildningen; exempelvis utredningens förslag om KSA (inklusive 4-årsgräns), organisation för obligatorisk kartläggning samt ISP och IPP samt för genom- förandet av Bygga svenska vux. Även stödmaterialet för upphandling samt bättre statistiskt underlag för beslut kan fokuseras, liksom förutsättningar för att riktade insatser, VFU och övningsskolor ska kunna bidra till verksamhetsutveckling. Detta kopplas till forskning och beprövad erfarenhet rörande skolutveckling och systematiskt förbättringsarbete. Insatser inom området Undervisning i sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke, som riktas mot lärare i sfi och svenska som andraspråk samt ämnes- och yrkeslärare, behandlar förutsättningar och kon- sekvenser av utredningens förslag för undervisningen, dvs. för sfi- undervisning samt för kombinationsutbildningar inom komvux. Området omfattar exempelvis särskilda behörighetsgivande kurser för sfi-lärare och utredningens olika förslag om språk- och (yrkes-) kunskapsutvecklande undervisning som behandlar teorier och sam- verkande praktik inom detta fält. Insatser inom området Kartläggning och bedömning för undervisning riktas mot lärare inom sfi och svenska som andraspråk i komvux och behandlar också förutsättningar och konsekvenser av utredningens förslag för undervisningen; exempelvis undervisningsrelaterade kon- sekvenser av utredningens förslag om KSA (inklusive 4-årsgräns), genomförande och användning av obligatorisk kartläggning, ISP och IPP samt Bygga svenska vux. Detta praktiknära innehåll relateras till forskning om bedömning och andraspråksutveckling. 11.4.2Högskolepoänggivande kurser ska utvecklas Utredningens förslag inom detta avsnitt handlar huvudsakligen om sfi, men även delvis om rektorer och om ämnes- och yrkeslärare som arbetar i kombinationer med sfi och svenska som andraspråk. Möjligheter att öka andelen sfi-lärare med legitimation, pedagogisk examen och ämnesbehörighet När det gäller sfi finns, som vi visar i avsnitt 11.2.1, ett stort behov av poänggivande kurser för behörighet. av de tjänst- görande sfi-lärarna /20 hade både en pedagogisk hög- skoleexamen och 30 högskolepoäng eller mer i svenska som andra- språk. Utredningens slutsats är att kompetensökningen behöver gå snabbare, fler behöver studera högskolekurser – för elevernas skull. Hur många tjänstgörande lärare kan komma ifråga för högskole- kurser? Utifrån statistiskt underlag presenterat i samma avsnitt finns följande behov för behörighet i sfi. •574 lärare med legitimation (som i huvudsak har pedagogisk hög- skoleexamen) skulle behöva läsa minst 30 hp svenska som andra- språk för att bli behöriga för sfi-undervisning eller svenska som andraspråk på grundläggande eller gymnasial nivå. •850 lärare utan legitimation (men med pedagogisk högskole- examen) skulle behöva läsa minst 30 hp i svenska som andraspråk för att bli behöriga för sfi-undervisning eller svenska som andra- språk på grundläggande eller gymnasial nivå. •660 lärare utan legitimation (utan pedagogisk högskoleexamen) skulle behöva läsa minst 30 hp i svenska som andraspråk för att bli behöriga i sfi/svenska som andraspråk och också t.ex. kom- pletterande pedagogisk utbildning (KPU) för att få lärarexamen. Sammanlagt (från ovan) skulle 2 084 lärare behöva läsa minst 30 hp i svenska som andraspråk för att bli ämnesbehöriga i sfi (mer för ämnesbehörighet på grundläggande och gymnasial nivå). •192 lärare utan legitimation (55+80+57, utan pedagogisk hög- skoleexamen) har minst 30 hp i svenska som andraspråk och skulle kunna studera t.ex. KPU för att få lärarexamen och legitimation för sfi-undervisning eller svenska som andraspråk på grundläg- gande eller gymnasial nivå. •272 lärare (113+129+30) utan legitimation men med pedagogisk högskoleexamen och som också har minst 30 hp i svenska som andraspråk skulle möjligen kunna ansöka om legitimation för undervisning i sfi eller svenska som andraspråk på grundläggande eller eventuellt gymnasial nivå. Denna grupp lärare utgör 7 pro- cent av samtliga tjänstgörande lärare. Att sfi- och övriga komvuxlärare får goda möjligheter att öka sin kompetens ser utredningen som en förutsättning för att även denna lärargrupp ska kunna bidra till och driva utvecklingen av yrkes- skicklighet, vilket är som en av anledningarna till inrättandet av pro- fessionsprogram. Utredningens förslag: ska ge lämpliga lärosäten i upp- drag att utforma och erbjuda högskolepoänggivande kurser för ökad kvalitet i undervisning av elever med svenska som andraspråk inom komvux. Kurserna som i huvudsak ska utgå från prioriterade utvecklingsområden ska vara avsedda för verksamma huvudmän och rektorer respektive lärare och behandla: –systematisk verksamhetsutveckling inom sfi och övriga kom- vux –kurser för behörighet för sfi-undervisning –språk- och kunskapsutvecklande arbete –språk- och yrkeskunskapsutvecklande arbete –kartläggning och bedömning för undervisning i sfi. Statlig ersättning till kommunen ska utgå för deltagande i kur- serna. Ändamålsenlig ersättning ska utgå inom ramen för aktuella former/möjligheter. Utredningens förslag innebär att ska få i uppdrag att i sin tur uppdra till lämpliga lärosäten att utforma, erbjuda, genomföra och utvärdera poänggivande kurser för huvudmän och rektorer samt för verksamma lärare i den omfattning som bedöms rimlig och inom befintliga eller kommande ramar som exempelvis Lärarlyftet eller professionsprogrammet. Utredningens förslag i detta avsnitt ska ses som ett underlag för uppdragen till och lärosäten om framtagning av relevanta kurser för ökad kvalitet i sfi och sfi i kom- bination med annan undervisning inom komvux. Utredningen väljer att ge ett relativt utförligt underlag för att visa på vikten av ett gemen- samt fokus i en framtida satsning. Med fokus och samverkande kraf- ter kan satsningen bli effektiv. I uppdraget till ska ingå även hanteringen av medel till huvudman för anställdas deltagande i dessa kurser. ut- värdering del 2 av Lärarlyftet publiceras och kom- mer att ge närmare besked om ändamålsenlig utformning av kurserna samt av ersättning för deltagande i kurserna. Ersättningen till huvud- man ska utformas i enlighet med de ersättningsformer som anses möjliga och ändamålsenliga vid kursernas genomförande. Det kan t.ex. handla om medel som statsbidrag inom ramen för Lärarlyftet eller inom det kommande professionsprogrammet. utvärdering del 2 kan också ge ett underlag för över- väganden av vilken studietakt som bäst gynnar möjligheter till del- tagande ur huvudmannens och lärarens perspektiv. Det är viktigt, p.g.a. rådande lärarbrist, att lärare kvarstannar i verksamheten sam- tidigt som hen får tid för studier. Utredningen bedömer att förmån- lig ersättning är nödvändig för att ge tillräckliga incitament till den kompetensförstärkning som är nödvändig för ökad kvalitet i under- visning inom komvux. Övriga frågor som behöver besluta om i samverkan med lärosätena är validering av dessa kurser i relation till behörighet för lärarutbildning och högre ämnesstudier. Vidare behöver hanteras ifall kursen ska ges på distans och/eller vara campusförlagd eller som sommarkurs. Det kan också övervägas ifall lärosäten kan behöva samverka för att maximalt utnyttja kompetens och andra resurser hos de relativt få lärosätesanställda som kan utforma och genomföra sådan utbildning. I uppdraget till lärosätena bör det beaktas att samma eller lik- nande innehåll inom respektive utvecklingsområde kan användas i olika typer av insatser för olika målgrupper; förutom poänggivande kurserna t.ex. moduler inom nationella skolutvecklingsprogram mot komvux, riktade insatser eller direkta uppdragsutbild- ningar mot regioner och kommuner (se 11.4.4). För att väl utnyttja resurser i form av kompetens och högskoleanställdas tid kan med fördel samma lärosäte ges uppdrag om flera insatser inom samma utvecklingsområde. Utredningen menar att det är viktigt att får fortsatt uppdrag att ge lärosäten i uppdrag att anordna kurser och/eller kurs- paket som är särskilt utformade för undervisning i sfi och sfi i kom- bination med annan utbildning. Detta ökar möjligheterna att få till stånd till ett för verksam personal relevant kursutbud. Förutsatt att anbudsförfrågningarna formuleras utifrån kunskap om skolverksam- mas förutsättningar och behov samt utifrån forskning och beprövad erfarenhet om vuxnas lärande av och på ett andraspråk blir anbuds- förfrågningarna till lärosätena en anledning för såväl som lärosätena att formulera ett kursinnehåll och se över den kunskap och erfarenhet som finns. Det finns exempel på att lärarlyftskurser, eller ett visst innehåll från sådana kurser, även tas in i fristående kurser som då kan bli mer relevanta för lärare inom komvux. Systematisk verksamhetsutveckling inom sfi och övriga komvux Kurser inom detta utvecklingsområde behandlar de specifika förut- sättningar och utmaningar som gäller för huvudman och rektorer inom sfi och övriga komvux. Utredningen beskriver i kapitel 5 de svårigheter som kan finnas. Utredningen beskriver även den statliga rektorsutbildningen re- spektive de förutsättningar som råder för rektorers arbete inom kom- vux (se 11.2.6 och 11.5.4). Detta ligger till grund för detta förslag om framtagande av en kurs som behandlar systematiskt arbete för verksamhetsutveckling. Kursen riktas till huvudmän och rektorer inom komvux som tidigare gått rektorsutbildningen. Kursen behandlar komvux-specifika utmaningar och möjligheter för systematiskt kvalitetsarbete. Det innebär att exempelvis att utred- ningens förslag om stödmaterial för upphandling samt bättre statistiskt underlag för beslut kan utgöra innehåll, liksom verksamheters förut- sättningar för att riktade insatser, VFU och övningsskolor ska kunna bidra till verksamhetsutveckling. Det innebär också att de regleringar och förutsättningar som är specifika för komvux behandlas, exempel- vis regleringarna kring utredningens förslag om KSA (inklusive 4-års- gräns), liksom hur organisation för obligatorisk kartläggning samt ISP och IPP kan utformas. Även syftet med och förutsättningar för an- vändningen av materialet Bygga svenska vux kan utgöra innehåll. Undervisning inom sfi och sfi kombinerat med ämne/yrke Inom detta utvecklingsområde beskriver utredningen tänkt innehåll för tre kurser. Kurser för behörighet i sfi ska fortsatt erbjudas och utvecklas Som beskrivits i avsnitt 11.3.1 erbjuder fyra lärosäten kur- ser omfattande 1–30 högskolepoäng (hp) i svenska som andraspråk vilket ger behörighet för sfi-undervisning. Kurserna ingår i det nu- varande Lärarlyftet och omfattar flera (del-)kurser. Det är viktigt att fler lärare får goda möjligheter att skaffa sig den utbildning som krävs för behörighet och tillsvidareanställning och utredningen föreslår därför att fortsatt inom Lärar- flytet ska ge lärosäten i uppdrag att erbjuda kurser för behörighet i sfi. Potentiellt finns en relativt stor grupp tjänstgörande lärare som skulle kunna vara aktuella för deltagande i den här kursen. I avsnitt 11.2.3 ges en bild av tjänstgörande sfi-lärares legitima- tion, ämnesbehörighet och pedagogisk högskoleexamen. Här ser vi att av 3 863 tjänstgörande sfi-lärare /20 hade 2 084 lärare inga högskolepoäng i svenska som andraspråk. De skulle för ämnes- behörighet i sfi behöva läsa t.ex. den kurs mot sfi och övriga vuxen- utbildningen som ingår i Lärarlyftet – alternativt en fristående kurs i svenska som andraspråk. Av denna lärargrupp (2 084 lärare) hade 1 417 en pedagogisk hög- skoleexamen av något slag och skulle därmed, om de läste 30 hp, kunna ansöka om legitimation. Utredningen bedömer att det kan finnas en utvecklingspotential vad gäller kursernas anpassning till komvuxverksamheters reella förut- sättningar och behov samt till sfi-lärares befintliga kompetens. Det är därför värdefullt att uppdraget till lärosätena rymmer en sam- verkan mellan och lärosätena, och även mellan lärosätena, så att fortsatta anpassningar av innehåll och arbetssätt till sfi-verk- samheters förutsättningar och behov kan göras. Samverkan kan leda till ökad förståelse av vari anpassningen kan och bör bestå och hur den kan utformas. Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt för lärare i sfi, grundläggande svenska som andraspråk och andra ämnen Inom komvux på grundläggande nivå studerar, som tidigare nämnts, av eleverna svenska som andraspråk och andra ämnen via andraspråket. Att eleverna ännu inte har fullt utvecklad färdighet på undervisningsspråket svenska innebär att lärare på grundläggande nivå inom vuxenutbildningen behöver arbeta på ett sätt som stödjer såväl språkutveckling som kunskapsutveckling. Denna föreslagna kurs fokuserar sådant arbetssätt som är en förutsättning för att undervis- ningen ska kunna erbjuda eleverna möjligheter att nå så långt som möjligt i sina studier. Andelen lärare med pedagogisk högskoleexamen i komvux, inklu- sive lärare i svenska som andraspråk, är . Dessa lärare är alltså behöriga i sina ämnen, men på goda grunder kan vi anta att få av ämnes- och yrkeslärarna har gått kompetensutveckling i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt. Då språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt inte länge, och inte i någon större omfattning, ingått i kurser för behörighet i sfi så kan vi anta att generellt har inte heller verksamma sfi-lärare haft möjlighet att tillägna sig kunskaper i sådant arbetssätt. Vissa verksamheter har tillgång till studiehandledning på moders- mål (alternativt s.k. språkstödjare) och kursen kan behandla denna funktion kan nyttjas optimalt för elevernas språk- och kunskaps- utveckling. Vidare kan kursen behandla användning av relevanta digi- tala verktyg och läromedel. Målgruppen för den här kursen är alltså verksamma lärare i sfi och svenska som andraspråk samt ämneslärare med lärarexamen som arbetar på komvux med elever som har svenska som sitt andraspråk. Även ämneslärare på gymnasial nivå inom komvux kan ha behov av kompetensutveckling med detta innehåll, men utredningen menar att målgruppen här bör prioriteras till sfi och grundläggande nivå. Språk- och yrkeskunskapsutvecklande arbetssätt för sfi/sva-yrkeslärare inom komvux I utredningens tilläggsdirektiv nämns särskilt sfi i kombination med annan utbildning; såsom de utbildningar som innehåller både en ”språkkurs” och en ”yrkeskurs” då de båda kurserna måste utformas så att de stödjer lärandet i den andra kursen. förslag till kurs har samma teoretiska och praktiknära utgångspunkt i språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt som föregående kurs.