sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Betyget E ses också som en garant för att en elev tillägnat sig viss kunskap och att eleven har tillräckliga kunskaper för att gå vidare i utbildningssystemet. Om man skulle kunna kompensera för kunskaper under godkäntgränsen skulle denna garant försvinna. Det finns även ämnen inom gymnasieskolan där en lägsta nivå på kun- skaperna måste garanteras, exempelvis där det finns säkerhetskrav för en elektriker, hygienkrav för en undersköterska eller när en elev ska ta körkort. Det skulle också kunna finnas en risk att elever och vårdnads- havare utövar påtryckningar på lärare för att eleven ska få ett god- känt betyg när elevens visade kunskaper befinner sig nära gränsen för betyget E, eftersom ett underkänt betyg leder till mer negativa konsekvenser än andra betyg. Exempelvis kan ett underkänt betyg leda till att en elev inte kommer in på ett nationellt program i gym- nasieskolan. En förändring av godkäntgränsen skulle även kunna leda till att undervisningen i både gymnasieskolan och på högre utbildningen blir påverkad, eftersom det skulle bli svårare att planera för vilka förkunskaper eleverna kommer med. Vid utredningens möten har det varit tydligt att de allra flesta elever, lärare, skolledare och vårdnadshavare anser att godkäntgränsen bör kvarstå. Godkäntgränsen är starkt förankrad hos lärarna, och en 213 kap. skollagen (2010:800). Förslag om kompensatorisk betygssättning bestämmelse om ”uppmjukning” av godkäntgränsen skulle behöva vara tydlig på ett sätt som vi menar kan vara svårt att åstadkomma. Den vanligaste synpunkten vi har mött är att en möjlighet att kompensera underkända kunskaper med godkända kunskaper kan leda till otydlighet kring vad en elev har för kunskaper. En sådan regel skulle också enligt både elever och lärare tillämpas olika. Dess- utom hävdar många elever och lärare att antalet ”snäll-E” (ett god- känt betyg som ges trots att en elev inte uppnått kraven för ett godkänt betyg) skulle öka. Vid de utprövningar av en kompensa- torisk modell för betygssättning som vi har genomfört22 har lärarna ansett att det kan bli godtyckligt vilka kunskapsområden som kan bli möjliga att kompensera just runt godkäntgränsen. Sådana avvägningar måste visserligen göras runt alla betygssteg när betygsskalan inne- håller en kompensatorisk princip. Vi menar dock att följderna kan bli större runt betyget E, eftersom betyget har stor betydelse för om en elev kan gå vidare i utbildningssystemet eller inte. Mot denna bakgrund anser utredningen att det inte är lämpligt att inom ramen för en kompensatorisk betygssättning ”mjuka upp” betyget E utan att frågan om en godkäntgräns måste ses i ett större sammanhang. Utredningen förslår en differentierad skala för underkända betyg (se kapitel 13), vilket har till syfte att synliggöra och stödja elevers kunskapsutveckling på den underkända nivån. Det nya betyget Fx ska i vårt förslag vara ett betyg som ges till en elev vars kunskaper i sin helhet inte motsvarar ett godkänt betyg men bedöms vara nära betyget E. De reviderade kunskaps- kraven för den obligatoriska skolan kan även leda till att fler elever klarar ett godkänt betyg eftersom dessa krav kommer att vara mindre omfattande och detaljerade. Utredningen är dock väl med- veten om de negativa konsekvenser som kan uppstå för elever som får många underkända betyg i och därför inte blir behöriga till gymnasieskolans nationella program. Frågan om god- käntgränsen är angelägen och utredningen gör därför nedan bedöm- ningen att regeringen bör överväga att utreda om det ska finnas en godkäntgräns i den obligatoriska skolan (se avsnitt 12.5). Vi har även gjort överväganden om att inte kunna kompensera betyget A, vilket vi redovisar sist i kommande avsnitt. 22Vi redogör för utprövningarna i kapitel 10. Förslag om kompensatorisk betygssättning 12.4För betygen A, B, C och D gör läraren en sammantagen bedömning Utredningens förslag: För betygen A och C ska en elevs kunskaper sammantaget motsvara betygskriterierna för respektive betyg. För betygen B och D ska en elevs kunskaper sammantaget bedömas vara mellan betygskriterierna för A och C respektive C och E. 12.4.1Visade kunskaper på betygsstegen A, C och E kan kompenseras mot varandra och resultera i betyg på skalan A–D Betygen A, B, C och D ska finnas på en skala med en inbyggd kom- pensatorisk princip. Skalan är kontinuerlig vilket innebär att den är sammanhängande och att betygsstegen förhåller sig till varandra i ett jämnt flöde. Läraren jämför vid betygssättningen betygsunderlaget mot hela betygsskalan för att sedan sätta det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper. Läraren ska förhålla sig likadant till de olika godkända betygsstegen men tre av dem (A, C och E) har beskrivna nivåer. De kvalitativa skillnaderna mellan betygsnivåerna uttrycks med hjälp av preciserade betygskriterier för betygsstegen A, C och E. Regeln om att kunskapskraven för betygen A och C ska vara upp- fyllda i sin helhet tas bort. Vid den sammantagna bedömningen använder läraren i stället den kännedom som han eller hon har om elevens kunskaper och ställer denna i relation till de typiska kun- skaper som beskrivs i betygskriterierna för betygsstegen A, C och E. Betygen A och C sätts om läraren bedömer att elevens kunskaper sammantaget motsvarar betygskriterierna för respektive betyg. Betygen B och D sätts om läraren bedömer att elevens kunskaper sammantaget är mellan betygskriterierna för betygen A och C respektive C och E. I figur 12.1 nedan illustreras betygsskalan. Förslag om kompensatorisk betygssättning Kunskaper på A- och C-nivå kan kompenseras till betyget B. Läraren kan i undantagsfallsätta betyget B även om elevens kunskaper i något avseende motsvarar E- nivå. Kunskaper på E-nivå tillsammans med kunskaper på A- eller C-nivå kan kompenseras till betyget D. Kunskaperna bedöms sammantaget motsvara betygskriterierna för betyget A. Kunskaperna bedöms sammantaget vara mellan betygskriterierna för betygen A och C. Kunskaperna bedöms sammantaget motsvara betygskriterierna för betyget C. Kunskaperna bedöms sammantaget vara mellan betygskriterierna för betygen C och E. Betygskriterierna för betyget E ska vara uppfyllda. Kunskaperna motsvarar i sin helhet inte ett godkänt betyg men bedöms vara nära E. (Betyget har inga betygskriterier.) Det är viktigt att lärare använder möjligheten till att kompensera kunskaper på olika nivåer av betygsskalan på ett sådant sätt att elevernas betyg blir rättvisande för deras kunskaper. Det innebär att läraren ska ta hänsyn till alla visade kunskaper och inte bortse från (giltiga) och reliabla (tillförlitliga) betygsunderlag som sam- lats in inför betygssättningen. Kompensationen ska utgå ifrån pro- fessionella överväganden. Förslag om kompensatorisk betygssättning I enlighet med allmänna råd om betyg och betygs- sättning23, som är i linje med detta förslag om kompensatorisk betygssättning, ska läraren i sin betygssättning fortsatt ta hänsyn till hur betydelsefulla kunskaperna är i relation till kurs- eller ämnes- planernas syfte och centrala innehåll och till den undervisning som bedrivits samt hur välutvecklade elevens kunskaper är i relation till betygskriterierna. Betygen B och D motsvarar nivåer mellan A och C respektive C och E Vår målsättning har varit att behålla de delar av betygsskalans ut- formning som fungerar. I vårt uppdrag ingår inte heller att se över det befintliga systemet med preciserade krav på tre nivåer i betygs- skalan. Vi kommer därför inte att föreslå att betygsstegen B och D får preciserade betygskriterier. Vi föreslår att betyget B ska sättas då elevens kunskaper sammantaget bedöms vara mellan betygskrite- rierna för A och C. Betyget D ska sättas då elevens kunskaper sam- mantaget bedöms vara mellan betygskriterierna för C och E. En konsekvens av att läraren sätter det betyg som bäst motsvarar elevens kunskaper är att elevers kunskaper kan ha olika stora inslag av högre betygsnivåer och ändå resultera i betygen B eller D. Två elevers kunskaper kan bedömas till olika betygssteg i olika avseenden och gällande olika förmågor, men ändå enligt lärarens sammantagna bedömning motsvara samma betyg. Läraren måste se till alla under- lag och göra en sammantagen bedömning i varje enskilt fall. Gällande betyget B menar vi att en elev vars kunskaper i något eller några avseenden bedöms till E-nivå endast i undantagsfall, och efter nog- grant övervägande, ska kunna få betyget B. Lärarens sammantagna bedömning måste då vara att elevens kunskaper på de högre betygs- stegen är av en sådan kvalitet att betyget B är motiverat. Utredningens förslag till hur betygssättning av elever vars kun- skaper befinner sig mellan nivåerna för betygen A och C respektive betygen C och E ska gå till illustreras i figur 12.2. 23Skolverket (2018a). Förslag om kompensatorisk betygssättning Betygen B och D Betygen B och D är betyg mellan de preciserade stegen A, C och E Kunskaper på A- och C-nivå kan kompensera varandra och eleven kan få betyget B. kan i undantagsfall och efter noggrant övervägande sätta betyget B även om elevens kunskaper i något avseende bedöms motsvara E- En elev kan i många avseenden visa kunskaper på A-nivå och kunskaperna kan bedömas vara av hög kvalitet, motsvarande punkt 1 i skalan. En annan elev kan också i några få avseenden visa kunskaper på A-nivå, punkt 2. Ingen av eleverna har dock kunskaper som sammantaget bedöms motsvara nivån för Båda elevernas kunskaper bedöms vara mellan A och C och får ett B. Kunskaper på E-nivå tillsammans med kunskaper på C- och/eller A-nivå kan kompensera varandra och eleven kan få betyget En elev kan i många avseenden visa kunskaper på A eller C-nivå, punkt 3. En annan elev kan i några få avseenden visa kunskaper på A eller C- nivå, punkt 4. Ingen av eleverna har dock kunskaper som sammantaget bedöms motsvara nivån för betyget C. bedöms vara mellan C och E och får ett D. Regleringen ”till övervägande del” tas bort I nuvarande reglering av betygsskalan finns ett inslag av kom- pensation gällande betygen B och D. En elev som når upp till alla kunskapskrav på en preciserad betygsnivå och dessutom till övervägande del når upp till kraven för nästa preciserade betygsnivå kan få betygen B eller D. Utredningen föreslår att denna reglering tas bort. Vi bedömer att en sådan bestämmelse fyller en funktion när alla krav måste uppfyllas på ett visst betygssteg för att en elev ska få det betyget. I en betygssättning som är kompensatorisk kan dock visade kunskaper på tre olika nivåer kompenseras till ett samman- taget betyg som enligt lärarens bedömning är det rättvisande för elevens kunskaper. Regeln om ”till övervägande del” blir därmed Förslag om kompensatorisk betygssättning överflödig och svår att motivera eftersom den bygger på att en elev ska ha uppfyllt samtliga underliggande krav i betygsskalan. Överväganden om att inte kunna kompensera betyget A Utredningen har övervägt att behålla kravet att samtliga delar av betygskriterierna måste vara uppfyllda även för betyget A. Det skulle innebära att en elev måste uppnå samtliga kriterier för att få betygen A och E, medan betygen B, C och D skulle omfattas av en kompensatorisk princip. Möjligheten till kompensation skulle i ett sådant system bli mindre omfattande. Fördelen med att tillämpa kompensatorisk betygssättning även för det högsta steget i skalan är dock, enligt utredningen, att elever med kunskaper som samman- taget motsvarar det högsta betyget men som inte uppfyller betygs- kriterierna i något mindre avseende inte ska behöva få ett lägre betyg som inte är rättvisande för deras kunskaper. Betygssystemet bör ta höjd för att det finns elever som uppvisar mycket starka kunskaper på . Om dessa elever uppvisar en ojämn profil riskerar de att få ej rättvisande betyg om betygssteget A inte omfattas av en kompen- satorisk princip. Det är dock viktigt att poängtera att kompensation som resulterar i ett A endast bör ske om lärarens professionella bedömning är att elevens kunskaper sammantaget motsvarar den högsta nivån i skalan. 12.4.2Professionella lärare kan hantera en betygsskala med en kompensatorisk princip Det råder stor konsensus hos de lärare vi har träffat att en kom- pensatorisk betygssättning är lämplig och mer anpassad till både hur lärare tänker och till hur elevers kunskaper kommer till uttryck. Möjligheten att kunna kompensera kunskaper känns som ett mer rättvisande sätt att sätta betyg än nuvarande reglering. Lärarna anser även att en ordning där de i större utsträckning kan utgå från en samlad bild av elevernas kunskaper ger dem ett ökat professionellt utrymme. Det ses av dem som något överlag positivt, eftersom det ingår i lärarens yrkesutövning att på ett avvägt och korrekt sätt bedöma en elevs kunskaper. Många lärare anser också att det är positivt att betygskriterierna ska beskriva de typiska kunskaperna Förslag om kompensatorisk betygssättning för ett visst betygssteg, eftersom det gör att dagens avprickning av enstaka delkrav minskar och att enstaka dåliga prestationer eller perioder inte får så stora konsekvenser för eleverna. Vi anser att lärarkåren överlag har de kunskaper som krävs för att sätta rättvisande och rättssäkra betyg utifrån en kompensatorisk princip. är vi medvetna om att det finns ett stort antal obehöriga lärare. I vissa kommuner eller hos enskilda skolhuvudmän har det till och med uppstått situationer där det helt saknas behöriga lärare i vissa ämnen. Lärare utan legitimation får, med undantag av bland annat tillsvidareanställda lärare i modersmål och yrkesämnen, inte själva sätta betyg men är det dessa lärare som lägger upp undervisningen och också ansvarar för att det finns betygsunderlag. På så vis är de högst inblandade i betygssättningen. Vi anser därför att bör genomföra stödinsatser för obehöriga lärare gällande bland annat kompensatorisk betygssättning (se vidare kapitel 16). Dylika insatser kan även gagna nyutexaminerade lärare. Betygssättande lärare löper en risk att utsättas för påtryckningar från elever och lärare att sätta ett högre betyg än vad som är moti- verat. Risken föreligger särskilt för betygsstegen E och A och är möjligen störst gällande betyget A, som enligt vårt förslag ska om- fattas av den kompensatoriska principen. I detta sammanhang vill vi betona att sätta betyg är en myndighetsutövning som enbart behöriga och legitimerade lärare, med vissa undantag, får utföra. Det är av största vikt att lärares professionalism inte ifrågasätts så länge lärare sätter sina betyg utifrån gällande reglering. Det kan innebära att lärare i större utsträckning än kan behöva stöd och upp- backning från såväl sina skolledare som skolhuvudmän när det gäller påtryckningar från elever och föräldrar. vill vi också betona vikten av att elever ska få den information om sin kunskapsutveckling som de behöver för att kunna utvecklas så långt som möjligt. En kompensatorisk betygs- sättning kan upplevas som mindre transparent för elever. Just trans- parens i betygssättningen är något som majoriteten av de elever utredningen har träffat har lyft fram som en av de viktigare frågorna för gruppen när det gäller betyg. En kompensatorisk betygssättning kan inledningsvis upplevas som mindre transparent men utred- ningen är övertygad om att en mer kompensatorisk betygssättning tydligare speglar elevernas kunskaper och är mer rättvisande och på så sätt mer positiv för eleverna än den nuvarande betygssättningen. Förslag om kompensatorisk betygssättning Den bidrar även till en mer sammanhållen undervisning, mindre fragmentisering, mindre stress i skolan och till ett ökat fokus på elevernas lärande. Enligt skollagen ska läraren dessutom, efter att betyget är satt, upplysa elever och vårdnadshavare om skälen för ett betyg om de begär det. I övrigt ingår det i undervisningen att läraren har en löpande kommunikation med eleven om hans eller hennes kunskapsutveckling i ämnet i fråga. 12.5Godkäntgränsen i den obligatoriska skolan bör utredas Utredningens bedömning: Regeringen bör överväga att utreda om det ska finnas en godkäntgräns i den obligatoriska skolan. I denna utredning bör även behörighetskraven till ett nationellt program i gymnasieskolan ingå. 12.5.1Ska det finnas en godkäntgräns i den obligatoriska skolan? Konsekvenserna av en godkäntgräns har inte analyserats Vi har tidigare redovisat att betygssättningen för det lägsta godkända betyget fortsatt ska vara icke-kompensatorisk. Utredningen har inte i uppdrag att utreda godkäntgränsen, men konstaterar ändå att frågan gränsar till vårt uppdrag om kompensatorisk betygssättning. Utredningen ser att godkäntgränsen i har haft omfattande konsekvenser för både enskilda elever och svensk skola i stort. Långt fler elever än vad som förväntades vid införandet har hamnat under gränsen för ett godkänt betyg och bland dessa finns i stor utsträckning elever från vissa grupper: elever med funk- tionsnedsättningar, elever med svag teoretisk begåvning och ny- anlända elever (se även kapitel 8). Det är med all sannolikhet inte förvånande för lärare att vissa elever inte når ett godkänt betyg men vid införandet av godkänt- gränsen 1994 diskuterades aldrig att en stor och även stabil andel elever skulle kunna få ett underkänt betyg. Förslag om kompensatorisk betygssättning ningen24, som hade till uppgift att ta fram en ny betygsskala till den mål- och kunskapsrelaterade skolan, förde interna diskussioner om riskerna med en godkäntgräns. Bland annat fanns det vissa farhågor om att många elever inte skulle klara gränsen för godkänt betyg. Slutligen landade man ändå i bedömningen att i princip alla elever skulle uppnå godkäntgränsen. Några av bered- ningens remissinstanser framförde att det är märkligt att ha ett underkänt betyg i en obligatorisk skolform, då det dels inte är etiskt försvarbart, dels blir som ett betyg på skolans eget misslyckande. Dåvarande regering beslutade dock att gå på Betygsberedningens förslag att införa en godkäntgräns.25 Av rapport om grundskolebetyg i tre betygssystem framgår att ” (…) övergången till det första målrelaterade betygssystemet görs med en förväntan om att så gott som alla elever ska klara den godkända nivån i alla ämnen. Redan från start är det uppenbart att denna förväntan inte infrias. En märkbar andel elever i varje ämne når inte miniminivån för godkänt när de slutar årskurs 9.”26 Av rapporten framgår även att ingen analys gjordes av godkäntgränsen och dess konsekvenser när den nu- varande betygsskalan infördes utan det fastslogs bara att E-nivån skulle motsvara G-nivån. Dessutom infördes det underkända betyget F i den obligatoriska skolan. Arensmeiers rapport avslutas bland annat med slutsatserna att: ”Den nivå för godkänt som 1990- talesreformerna resulterar i – och som A–F-reformen bekräftar – innebär att en påtagligt stabil andel elever kontinuerligt misslyckas med att klara . En alternativ formulering för samma sak är att skolan ständigt misslyckas med uppdraget att hjälpa alla elever att nå godkänt betyg i alla ämnen. Elevernas/skolans ’misslyckande’ är ungefär lika stort år . ökar i de målrelaterade systemen andelen elever som får de högsta betygen.”27 25Hultén (2019). 26Arensmeier (2018). Förslag om kompensatorisk betygssättning Godkäntgränsen slår ut elever Utredningen konstaterar att det finns svårigheter kopplade till att ett betygssystem innehåller en godkäntgräns. De elever som hamnar under godkäntgränsen tappar motivation och skolorna anpassar sin undervisning och sitt resursanvändande utifrån den elevgrupp som har svårt att nå målen. Detta är naturligt eftersom ett visst antal godkända betyg är en förutsättning för att kunna gå vidare i det svenska utbildningssystemet. Det är också tydligt att godkänt- gränsen blivit en utslagsfaktor för alltför många elever (se även kapitel 8). Vissa elevgrupper, som nämnts ovan, har i kombination med hur kunskapskraven för betyget E är utformade drabbats särskilt hårt av regleringen att kunskapskravet för E ska vara uppfyllt i sin helhet. Andelen elever som inte är behöriga till gym- nasieskolans nationella program är relativt högt och stabilt . /19 var av eleverna inte behöriga till ett nationellt program och hamnade då på ett av introduktions- programmen (se även kapitel 9). Visserligen går en andel av dessa elever över till ett nationellt program och får även en gymnasieexamen men majoriteten av eleverna på introduktions- programmen tar aldrig någon gymnasieexamen.28 Denna elevgrupp är också överrepresenterad bland de ungdomar som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden. har en obligatorisk skola där alla elever har rätt till en utbildning men där även skolplikt gäller. Det är, enligt utredningen, inte rimligt att så många elever inte får godkänt i alla ämnen i en skola som är obligatorisk. Konsekvensen för dessa elever är att de inte tillåts gå vidare till ett nationellt program i gymnasieskolan utan hamnar i en utbildning som för många riskerar att bli en återvänds- gränd. En försvårande omständighet är förmodligen även de nuvarande behörighetskraven till ett nationellt program i gymnasieskolan. Det krävs godkända betyg i svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska samt ytterligare godkända betyg i fem ämnen för yrkes- programmen samt ytterligare nio godkända ämnen för de högskole- förberedande programmen. Vilka ämnen detta är beror på vilka program eleven söker. Behörighetskraven infördes och har medfört att fler elever än i det tidigare systemet inte blir behöriga till 28Skolverkets betygsstatistik för /19. Förslag om kompensatorisk betygssättning ett nationellt program i gymnasieskolan. Eleverna har fortsatt svårast att få ett godkänt betyg i svenska, svenska som andraspråk, matematik och engelska. Svårigheten i dessa ämnen bidrar sannolikt till svårig- heter i andra teoretiska ämnen (se kapitel 9). Mot denna bakgrund gör utredningen bedömningen att godkänt- gränsen bör undersökas i en bredare kontext än vad vår utredning innefattar, och att regeringen därför bör överväga att utreda om det ska finnas en godkäntgräns i de obligatoriska skolformerna. I en sådan utredning bör även nuvarande behörighetskrav till gymnasie- skolan ses över. 13Förslag om ytterligare ett underkänt betyg – betyget Fx I detta kapitel redovisar utredningen förslag gällande ytterligare ett underkänt betygssteg i betygsskalan – betyget Fx. Förslaget syftar till att nyansera och tydliggöra återkopplingen till eleven i ämnen1 där elevens kunskaper inte motsvarar kraven för ett godkänt betyg. Kort om utgångspunkter och överväganden Utredningens utgångspunkt har varit att föreslå en återkoppling till elever som synliggör deras kunskapsnivå och främjar deras kun- skapsutveckling, även om de får underkänt betyg. Vi har beaktat att förslaget inte ska medföra mer administration för lärare än vad som kan anses nödvändigt. Våra överväganden har därför handlat om vad som kan ge den mest ändamålsenliga återkopplingen till eleven i förhållande till hur detta påverkar lärares arbetssituation. Andra överväganden har varit i vilka skolformer det nya under- kända betyget ska ges och om det ska medföra poäng som räknas in i elevens meritvärde. Vi anser att det är positivt och önskvärt att alla elever får en mer nyanserad återkoppling av kunskaper som ligger under den godkända nivån. har skolformer och elever i olika åldrar olika förutsättningar. Vi har därför utgått från att de positiva konsekvenserna av förslaget ska överväga de negativa för olika elevgrupper, men även för elevgrupperna som helhet och jäm- fört med elevgrupper i tidigare betygssystem. Detta innebär att för- 1Utredningen föreslår i kapitel 11 att betyg ska sättas i ämnen i stället för kurser inom skol- formerna på gymnasial nivå. Förslag om ytterligare ett underkänt betyg – betyget Fx slagen inte är identiska mellan den obligatoriska skolan och skol- formerna på gymnasial nivå. 13.1Elevens kunskapsnivå under betyget E ska synliggöras med ytterligare ett underkänt betyg