sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — Om konfessionella inslag utförs som del i ett större sammanhang, t.ex. en sagostund, en morgonsamling eller en konfirmationsundervisning, där det även före- kommer inslag som inte är konfessionella, kan det vara naturligt att se hela aktiviteten som ett konfessionellt inslag. Ett sådant synsätt bör särskilt gälla om det inte går att tydligt separera de konfessio- nella inslagen från andra inslag. Bestämmelsen har behandlats i av- snitt 11.4.3. Med konfessionell inriktning avses en verksamhet där det inom utbildningen, dock inte i undervisningen, får förekomma konfes- sionella inslag som initieras och genomförs av huvudmannen. Vad som menas med konfessionella inslag framgår ovan. Sådana inslag får endast förekomma i verksamheter som har en konfessionell inrikt- ning, och då inte inom undervisningen utan endast inom utbild- ningen i övrigt (jfr 1 kap. 7 §). Den religion som de konfessionella inslagen tillhör utgör därmed verksamhetens konfessionella inrikt- ning. Inget hindrar att det inom en verksamhet med konfessionell inriktning förekommer konfessionella inslag från mer än en religion och att verksamheten därmed har mer än en konfessionell inriktning. De konfessionella inslagen inom en verksamhet med konfessio- nell inriktning ska vidare initieras och genomföras av huvudmannen för verksamheten. Det ska alltså vara huvudmannen som på eget initiativ inför de konfessionella inslagen och också ser till att de ge- nomförs. Huvudmannen kan också uppdra åt någon annan, t.ex. ett religiöst samfund, rektorn eller annan personal, att genomföra de konfessionella inslagen som huvudmannen beslutat ska förekomma inom utbildningen. Det avgörande är att det är huvudmannen som initierar och ser till att de konfessionella inslagen genomförs. Det innebär att rektor eller annan skolpersonal inte på eget initiativ kan genomföra andra konfessionella inslag än de som huvudmannen be- slutat ska finnas vid skolan. De konfessionella inslagen ska dessutom utgöra en aktivitet inom utbildningen, utanför undervisningen, som på huvudmannens initiativ erbjuds alla barn eller elever inom verk- samheten. Det kan t.ex. handla om att huvudmannen anordnar böne- stunder eller erbjuder möjlighet till andakt i gudstjänstlokal, eller att skolmåltiderna omgärdas av böner. Att det får förekomma konfessionella inslag i en verksamhet med konfessionell inriktning innebär inte att det måste förekomma så- dana inslag som initieras och genomförs av huvudmannen för att verksamheten ska kunna anses ha en konfessionell inriktning. Verk- samheter med konfessionell inriktning kan också vara verksamheter där konfessionella symboler förekommer i lokalerna eller där böne- rum tillhandahålls för eleverna och huvudmannen därför anger att verksamheten har en konfessionell inriktning. Att huvudmannen måste anmäla att en verksamhet har en konfessionell inriktning fram- går av 1 kap. 7 § och 2 kap. 5 e § skollagen. Att en verksamhet som i övrigt har en icke-konfessionell inriktning inom ramen för s.k. aktiva åtgärder enligt 3 kap. diskrimineringslagen anpassar verksamheten för att motverka diskriminering och verka för lika möjligheter oav- sett religion innebär inte att verksamheten får en konfessionell in- riktning. Att barn eller elever på egen hand väljer att utöva religion inom ramen för sin utbildning, t.ex. genom att tillsammans be på lunchrasten, innebär inte heller det att en verksamhet endast till följd av detta får en konfessionell inriktning. Bestämmelsen har behand- lats i avsnitt 11.4.5. Definitionen av undervisning har justerats. Med undervisning av- ses processer som leds av lärare eller förskollärare enligt mål som anges i skollagen och andra författningar och som ska leda till ut- veckling och lärande genom att barn eller elever inhämtar och ut- vecklar kunskaper och värden. Definitionen tydliggör att undervis- ning handlar om den process där lärare och förskollärare samverkar med barn och elever i syfte att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden, dvs. den lärprocess som är central för alla delar av skollagsreglerad verksamhet. Genom att lärare och förskollärare anges som ansvariga för lärprocessen förtydligas att det är dessa yrkesgrupper som ansvarar för att undervisningen genom- förs enligt fastlagda mål. Med mål avses sådana mål för undervis- ningen som uppställs för verksamheten i skollagen och andra författ- ningar, t.ex. skolförordningen (2011:185), gymnasieförordningen (2010:2039) samt förordningar med läroplaner och kursplaner. Där- emot ingår inte eventuella mål som fastställts på annat sätt, t.ex. av en enskild skola eller lärare, i definitionen. Bestämmelsen har behand- lats i avsnitt 11.3.3. Slutligen har definitionen av utbildning justerats. Med utbildning avses verksamhet enligt skollagen och andra författningar som be- drivs av en huvudman och inom vilken barn eller elever erbjuds under- visning. Definitionen klargör att undervisning är ett av flera moment som ingår i helheten utbildning. Med verksamhet enligt skollagen och andra författningar som bedrivs av en huvudman avses all den verksamhet som en huvudman som anordnar undervisning därutöver ska tillhandahålla i egenskap av huvudman enligt skollagen. Således ingår i utbildning t.ex. skolskjuts och skolmåltider, men även upp- gifter som åläggs en huvudman i någon annan författning, t.ex. skol- förordningen, gymnasieförordningen och de läroplaner som gäller för respektive skolform eller verksamhet. Även raster under skoldagen ingår i begreppet utbildning. Vidare kan aktiviteter som inte följer av författning men som huvudmannen frivilligt anordnar, t.ex. skol- resor eller skoldanser, omfattas av begreppet utbildning. Det innebär också att verksamhet som anordnas av eleverna på eget initiativ och utan stöd från huvudmannen, t.ex. en grupp elever som träffas på skolgården och spelar fotboll efter skoldagens slut, inte utgör en del av utbildning enligt definitionen. Utbildning avser vidare endast sådan verksamhet hos en huvud- man där barn och elever erbjuds undervisning. Annan verksamhet som en huvudman bedriver enligt skollagen och andra författningar, t.ex. de uppgifter som enligt skollagen åvilar en kommun i egenskap av hemkommun eller arbetsgivare, omfattas inte av definitionen för utbildning. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 11.3.4. Undervisningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fri- stående fritidshem ska vara icke-konfessionell. Utbildningen i övrigt vid fristående förskolor får ha en konfes- sionell inriktning om huvudmannen för verksamheten har anmält en sådan inriktning till tillsynsmyndigheten. Utbildningen i övrigt vid fristående förskoleklass, fristående grund- skola, fristående grundsärskola, fristående fritidshem, fristående gym- nasieskola och fristående gymnasiesärskola får ha en konfessionell in- riktning, om huvudmannen för verksamheten före 1.har anmält till tillsynsmyndigheten att verksamheten har en kon- fessionell inriktning, och 2.faktiskt har påbörjat verksamheten och i den tagit emot elever för utbildning. En huvudman för en verksamhet med konfessionell inriktning ska anmäla till tillsynsmyndigheten om verksamheten inte längre ska ha en sådan inriktning. I paragrafen regleras i vilken mån konfessionella inslag får förekom- ma vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritids- hem. Första stycket är inte ändrat och anger som tidigare att under- visningen vid fristående skolor, fristående förskolor och fristående fritidshem ska vara icke-konfessionell. Vad som avses med icke- konfessionell framgår av definitionen av icke-konfessionell inrikt- ning i 1 kap. 3 §. I andra stycket anges att utbildningen i övrigt vid fristående för- skolor får ha en konfessionell inriktning. Vad som avses med kon- fessionell inriktning framgår av 1 kap. 3 §. Bestämmelsen innebär således att en fristående förskola får ha en konfessionell inriktning under förutsättning att huvudmannen har anmält detta till tillsyns- myndigheten, dvs. till den kommun där förskolan är belägen. Ytter- ligare krav på huvudmän för fristående förskolor med konfessionell inriktning uppställs i 1 kap. 7 a §. I tredje stycket, som är nytt, anges att utbildningen i övrigt vid fristående förskoleklass, fristående grundskola, fristående grundsär- skola, fristående gymnasieskola, fristående gymnasiesärskola samt fri- stående fritidshem under vissa förutsättningar får ha en konfessio- nell inriktning. Vad som avses med konfessionell inriktning framgår av 1 kap. 3 §. De förutsättningar som gäller för att angivna verksam- heter ska få ha en konfessionell inriktning är att huvudmannen före dels har anmält till tillsynsmyndigheten att verksam- heten har en konfessionell inriktning, dels faktiskt har påbörjat verk- samheten och i den tagit emot elever för utbildning. För att angivna verksamheter ska kunna ha en konfessionell inriktning måste huvud- mannen alltså faktiskt ha påbörjat den aktuella utbildningen före . Bestämmelsen innebär således ett etableringsstopp för angivna fristående verksamheter efter denna tidpunkt. Ytterligare krav på huvudmän för i stycket nämnda verksamheter med konfes- sionell inriktning uppställs i 1 kap. 7 a §. Fjärde stycket är nytt och anger att en huvudman för en verk- samhet med konfessionell inriktning ska anmäla till tillsynsmyndig- heten om verksamheten inte längre ska ha en sådan inriktning. Be- stämmelsen syftar till att tillsynsmyndigheterna ska ha tillgång till aktuell information om vilka verksamheter som har en konfessionell inriktning. Paragrafen har behandlats i avsnitt 13.1, 15.3.1 och 15.3.3. Inom en verksamhet med konfessionell inriktning ska deltagandet i konfessionella inslag alltid vara frivilligt. Huvudmannen ska försäkra sig om att vårdnadshavare och barn respektive elever är införstådda med att deltagande i sådana inslag är frivilligt. Vid fristående förskolor med konfessionell inriktning får vidare konfessionella inslag endast förekomma i den utsträckning och vid de tillfällen som huvudmannen har informerat barnens vårdnadshavare om. Informationen ska lämnas skriftligen till vårdnadshavarna. Paragrafen är ny och reglerar att deltagande i konfessionella inslag alltid ska vara frivilligt för barn och elever. Den motsvarar delvis en bestämmelse som tidigare fanns i 1 kap. 7 § andra stycket. I första stycket första meningen finns en bestämmelse som till sitt innehåll tidigare fanns i 1 kap. 7 § andra stycket. Den fastslår att inom en verksamhet med konfessionell inriktning ska deltagandet i konfessionella inslag alltid vara frivilligt. Vad som avses med kon- fessionell inriktning och konfessionella inslag framgår av 1 kap. 3 §. Av bestämmelsen i första stycket andra meningen framgår att huvud- mannen ska försäkra sig om att vårdnadshavare och barn respektive elever är införstådda med att deltagande i konfessionella inslag är frivilligt. Huvudmannen ansvarar alltså för att information om att deltagande i konfessionella inslag är frivilligt lämnas till barn, elever och vårdnadshavare. Hur denna information ska lämnas är upp till den enskilde huvudmannen att avgöra och bör anpassas utifrån vem informationen riktar sig till. Information till vårdnadshavare och äldre elever kan t.ex. lämnas skriftligen vid terminsstart. Information till barn och elever, särskilt yngre elever, kan lämpligen också lämnas muntligen i direkt anslutning till de konfessionella inslagen. Bestäm- melsen har behandlats i avsnitt 11.4.3. I andra stycket finns en kompletterande bestämmelse om konfes- sionella inslag i fristående förskolor med konfessionell inriktning. För dessa verksamheter gäller, utöver den frivillighet som stadgas i första stycket, att konfessionella inslag endast får förekomma i den utsträckning och vid de tillfällen som huvudmannen har informerat barnens vårdnadshavare om. Informationen ska lämnas skriftligen till vårdnadshavarna. Detta innebär att huvudmannen bör upprätta ett dokument där det framgår i vilken utsträckning det förekommer konfessionella inslag i verksamheten. Informationen kan t.ex. handla om att det förekommer inslag i form av morgonsamlingar, böne- stunder eller böner i anslutning till måltider. Informationen bör också avse hur ofta de konfessionella inslagen förekommer i verk- samheten. Dokumentet bör dels beskriva konfessionella inslag som förekommer vid återkommande tillfällen, dels beskriva om det före- kommer konfessionella inslag som vidtas när något oförutsett in- träffar. Det sistnämnda kan t.ex. handla om att personalen ber en bön tillsammans med ett barn som ska tröstas. Att informationen ska lämnas skriftligen till vårdnadshavarna innebär att den kan läm- nas t.ex. i en broschyr eller per e-post direkt till vårdnadshavarna. Informationen kan därutöver även tillkännages på annat sätt, t.ex. på förskolans webbplats eller på en anslagstavla i förskolans lokaler. Bestämmelsen har behandlats i avsnitt 11.4.3 och 11.4.4. Trots det som anges i 6, 7 och 7 a §§ får alla skolor, förskolor och fri- tidshem förlägga firandet av avslutningar och uppmärksammandet av traditionella högtider i gudstjänstlokaler. För skolor, förskolor och fri- tidshem som har en icke-konfessionell inriktning får sådana aktiviteter inte innehålla konfessionella inslag som avses i 3 §. Närvaro vid sådana aktiviteter i gudstjänstlokaler ska vara frivillig för barn och elever. Paragrafen är ny och fastslår i första meningen att alla skolor, för- skolor och fritidshem får förlägga firandet av avslutningar och upp- märksammandet av traditionella högtider i gudstjänstlokaler. Med gudstjänstlokaler avses t.ex. kyrkor, kapell, moskéer, tempel och synagogor. Med högtider avses t.ex. advent, påsk, advent, påsk, eid al-fitr och chanukka. Bestämmelsen gäller för såväl verksamheter med icke-konfessionell inriktning som verksamheter med konfessionell inriktning. I andra meningen finns en bestämmelse om vad som gäller när verksamheter som har en icke-konfessionell inriktning (se definition i 1 kap. 3 §), dvs. verksamheter med offentlig huvudman, och enskilt bedrivna verksamheter som inte har anmält en konfessionell inrikt- ning har aktiviteter som avses i första meningen i gudstjänstlokaler. Vid sådana aktiviteter får konfessionella inslag inte förekomma (jfr 1 kap. 6 § och 1 kap. 7 §). Det får då alltså inte förekomma inslag med bekännande eller förkunnande delar som tillhör en viss religion (jfr definitionen i 1 kap. 3 §). När verksamheter med konfessionell in- riktning firar avslutningar eller uppmärksammar högtider i gudstjänst- lokaler får motsatsvis konfessionella inslag förekomma, så länge firan- det eller uppmärksammandet inte utgör en del av undervisningen (jfr 1 kap. 7 § andra och tredje styckena). Av tredje meningen framgår att det ska vara frivilligt för barn och elever att närvara vid firande av avslutningar och uppmärksammande av traditionella högtider i gudstjänstlokaler. Det innebär att barn och elever har en rätt att avstå från sådana aktiviteter. Med hänsyn till religionsfriheten och den däri ingående rätten att inte uppge sin reli- giösa inställning bör personalen avstå från att närmare efterforska varför ett barn eller en elev inte önskar närvara vid en aktivitet i en gudstjänstlokal. Paragrafen har behandlats i avsnitt 14.4.1. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasie- särskola och fritidshem. Godkännande ska, om huvudmannaförsäkran enligt 7 a och 7 b §§ har getts in och inte annat följer av 5 e § eller 5 f §, lämnas om den enskilde 1.genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, och 3.i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. I fråga om en juridisk person krävs att samtliga som anges i 5 a § 1–4 bedöms lämpliga. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. För att godkännande ska lämnas krävs därutöver att utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kom- mun där utbildningen ska bedrivas. Om godkännandet avser gym- nasieskola eller gymnasiesärskola ska följderna i närliggande kom- muner för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna också beaktas. Avser godkännandet förskoleklass, grundskola eller grund- särskola krävs därutöver att elevunderlaget är tillräckligt för att verk- samheten ska kunna bedrivas långsiktigt. Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. Paragrafen reglerar godkännande av enskilda som huvudmän för skol- lagsreglerad verksamhet. I paragrafens andra stycke första meningen har gjorts ett tillägg. Tillägget innebär att ett godkännande som huvud- man för skollagsreglerad verksamhet inte enbart är beroende av att den enskilde uppfyller de krav som uppställs i paragrafen, utan även måste ha gett in huvudmannaförsäkran enligt 2 kap. 7 a och b §§ samt uppfylla de krav som följer av 2 kap. 5 e och 5 f §§. Genom tillägget tydliggörs att ett godkännande förutsätter att den enskilde har gett in en sådan huvudmannaförsäkran som anges i 2 kap. 7 a och b §§, uppfyller de begränsningar i fråga om konfes- sionell inriktning som anges i 2 kap. 5 e § samt uppfyller de demo- krativillkor som anges i 2 kap. 5 f §. Av 2 kap. 7 a § framgår att huvud- mannaförsäkran ska lämnas av huvudmannen själv, om denne är en fysisk person, samt, om huvudmannen är en juridisk person, av samt- liga personer som anges i 2 kap. 5 a §. Paragrafen har behandlats i avsnitt 12.5.2, 12.6.1, 13.1 och 15.3.1. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om 1.villkor för godkännande enligt 5 § andra stycket 1 och 2 och tredje stycket och 5 f §, samt 2.avgifter för ansökningar hos enligt 5 c §. I första punkten har 5 f § lagts till. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får därmed meddela föreskrifter om vill- kor för godkännande också enligt 5 f §, dvs. när det gäller prövning mot demokrativillkor. Paragrafen har behandlats i avsnitt 12.5.4. En enskild som ansöker enligt 5 § om att bli godkänd som huvudman ska i sin ansökan ange om den sökta verksamheten ska ha en konfes- sionell inriktning enligt 1 kap. 3 §. Godkännande enligt 5 § får inte lämnas till en enskild som avser att bedriva förskoleklass, grundskola, grundsärskola, fritidshem, gymnasie- skola eller gymnasiesärskola med en konfessionell inriktning enligt 1 kap. 3 §. Detsamma gäller om det annars finns anledning att anta att verksamheten kommer att ha en sådan inriktning. Paragrafen är ny. Genom det första stycket införs en skyldighet för enskild som ansöker om att bli godkänd som huvudman för skol- lagsreglerad verksamhet att i sin ansökan ange om den sökta verk- samheten ska ha en konfessionell inriktning enligt den definition som ges i 1 kap. 3 §. I det andra stycket första meningen anges att en enskild inte får godkännas som huvudman för enskilt bedriven förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller en- skilt bedrivet fritidshem med konfessionell inriktning. Bestämmelsen innebär således ett etableringsstopp när det gäller angivna skolformer och verksamheter med konfessionell inriktning. Andra stycket andra meningen anger att en enskild inte får god- kännas som huvudman för enskilt bedriven förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola eller gymnasiesärskola eller enskilt be- drivet fritidshem om det finns anledning att anta att verksamheten kommer att ha en konfessionell inriktning trots att detta inte anges i ansökan. Bestämmelsen ger respektive kom- munen möjlighet att avslå en ansökan, om myndigheten efter utred- ning finner att det finns anledning att anta att den sökta verksam- heten i praktiken kommer att ha en konfessionell inriktning eller kommer att inrymma konfessionella inslag. Det handlar alltså om fall där myndigheten anser sig kunna göra en sådan prognos över den sökta verksamheten utifrån inlämnad och i övrigt tillgänglig infor- mation. Ett beslut att avslå en ansökan om godkännande som huvud- man kan överklagas till allmän förvaltningsdomstol enligt 28 kap. 2 § respektive 5 § skollagen. Paragrafen har behandlats i avsnitt 13.1 när det gäller anmälnings- skyldighet och avsnitt 15.3.2 när det gäller etableringsstopp. Godkännande som huvudman enligt 5 § får inte lämnas till en enskild om det finns särskild anledning att anta att den enskilde eller en före- trädare för verksamheten som anges i 5 a § inom ramen för verksam- heten kan komma att 1.utöva våld, tvång eller hot eller på annat otillbörligt sätt kränka enskilda barns eller vuxnas grundläggande fri- och rättigheter, 2.diskriminera eller på annat sätt bryta mot principen om alla män- niskors lika värde, 3.utöva kränkande behandling mot barn eller elever, 4.på annat sätt motarbeta principen om barnets bästa, 5.motarbeta det demokratiska styrelseskicket, eller 6.rättfärdiga, främja eller uppmana till sådana ageranden som anges i1–5. Paragrafen är ny. Den innebär att enskild som vill bli godkänd som huvudman för skollagsreglerad verksamhet, utöver de kriterier som anges i 2 kap. 5 §, och därigenom de mål som anges i 1 kap. 4 och 5 §§, även ska uppfylla de demokrativillkor som anges i paragrafen. Demokrativillkoren innebär således en ytterligare prövning utöver den som ska göras enligt bestämmelserna i 2 kap. 5 §. Det innebär att godkännande som huvudman enligt 2 kap. 5 § inte får lämnas till en enskild om det finns särskild anledning att anta att den enskilde eller en företrädare för verksamheten som anges i 2 kap. 5 a §, inom ramen för verksamheten kan komma att agera i strid med samhällets grundläggande demokratiska principer, t.ex. om respekt för alla män- niskors lika värde och enskildas grundläggande fri- och rättigheter eller principen om barnets bästa, eller motarbetar det demokratiska Inget hindrar att ett agerande kan anses strida mot fler än ett av demokrativillkoren. Prövningen enligt paragrafen avser dels den enskilde sökande, oav- sett om det är en enskild fysik eller juridisk person, dels andra före- trädare som ingår i den personkrets som anges i 2 kap. 5 a §. Pröv- ningen ska avse om det finns särskild anledning att anta att den sök- ande eller någon företrädare för verksamheten inom ramen för verk- samheten kommer att agera på ett sätt som anges i de olika kriteri- erna. Med särskild anledning att anta avses i första hand situationen att det under myndighetens handläggning av den enskildes ansökan framkommit omständigheter som med viss styrka talar för att den sökande, eller en företrädare för verksamheten, kan antas komma att bryta mot uppställda demokrativillkor. Det kan handla om dels upp- gifter som finns i den enskildes ansökan om godkännande, dels ut- drag ur belastningsregistret etc. Andra exempel är det som framgår i bolagsordning, årsredovisningar och liknande handlingar samt i stift- elseurkunder och stiftelsestadgar. Även vad som publicerats av den sökande på webbplatser och i sociala medier kan ingå. Det kan också handla om vad den enskilde eller personer som ingår i den person- krets som anges i 2 kap. 5 a §, har uttryckt i offentliga sammanhang, om sådana uppgifter finns tillgängliga. Myndigheten kan också ha kännedom om hur den enskilde agerat som huvudman i andra verk- samheter. I uttrycket särskild anledning ligger också att det ska handla om uppgifter av viss dignitet, vilka därtill kan härledas med viss säkerhet. Det kan t.ex. handla om att det i bolagsordning, stiftelsestadgar eller andra dokument framkommer uppfattningar som mindre väl stäm- mer överens med samhällets grundläggande demokratiska principer.