sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — En kartläggning som den särskilde utredaren har gjort visar att det finns relativt ut- bredda brister i kompetensen hos yrkesgruppen, vilket har en direkt effekt på utförandet av arbetsuppgifterna. Det kan ses som en kon- sekvens av att undersköterskeyrket varit oreglerat, vilket innebär att vem som helst kan anställas som undersköterska utan relevant utbildning.40 Den särskilde utredarens förslag bereds i . Regeringen tillsatte 2018 en särskild utredare med uppdraget att se över och föreslå åtgärder som kan främja införandet av välfärds- teknik i äldreomsorgen. Utredaren har analyserat vilka effekter an- vändning av välfärdsteknik kan ha på behovet av personal i äldre- omsorgen och föreslår i sitt slutbetänkande (SOU 2020:14) bl.a. lös- ningar för samverkan, nationellt stöd och myndigheternas roll och adekvat stöd, kunskap och förbättrade förutsättningar för personal. Regeringen har gett en särskild utredare (dir. 2019:52) i uppdrag att lämna förslag på hur en fast omsorgskontakt kan införas i hemtjäns- ten, både för verksamheter i privat och offentlig regi. Syftet med att införa en fast omsorgskontakt är att öka delaktigheten och själv- bestämmandet för äldre personer som har hemtjänst samt tryggheten för de äldre och deras anhöriga. Uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att en särskild utredare (dir. 2019:37) ska utreda och lämna förslag som rör personuppgiftshantering inom och mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård. Utredaren ska bl.a. se över möjligheterna att införa direktåtkomst inom och mellan vissa verksamheter i socialtjänst och hälso- och sjukvård samt sekretess- brytande bestämmelser för viss personuppgiftshantering i socialtjänst och hälso- och sjukvård. I uppdraget ingår också att se över möjlig- heterna till en utvidgad informationsöverföring för kvalitetsutveck- 40SOU 2019:20 s. 127 ff. och 188 ff. ling mellan bl.a. vårdgivare i hälso- och sjukvård och kommunala nämnder. Uppdraget ska slutredovisas . Vidare har regeringen tillsatt en nationell samordnare (dir. 2019:77) för att stödja kommunerna i deras arbete med att skapa förutsätt- ningar för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finan- sierad vård och omsorg om äldre. Det uppdraget ska redovisas . beslutade regeringen att genomföra kompetenssats- ningen Äldreomsorgslyftet . Anställda inom äldreomsorgen ska erbjudas att utbilda sig till vårdbiträde eller under- sköterska på betald arbetstid. Staten kommer att finansiera kostna- den för den tid den anställde är frånvarande på grund av studier. Reger- ingen skjuter också till medel för utbildningsplatser inom regionalt yrkesvux och folkhögskolans yrkesutbildningar.41 Inom hälso- och sjukvården pågår en utveckling mot god och nära vård med fokus på tillgänglighet, delaktighet och kontinuitet i pri- märvården. I anslutning till det arbetet har regeringen bl.a. särskilt påtalat att den kommunala hälso- och sjukvården är en viktig del av primärvården.42 20.3Tidigare bedömningar och förslag om särlagstiftning för äldre personer 20.3.1En gemensam vård- och omsorgslag diskussioner om en särlagstiftning inom äldreområdet har inte enbart avsett insatser inom äldreomsorgen och den övriga social- tjänsten. I stället har diskussionerna ofta utgått från uppdelningen av vård och omsorg om äldre personer på lagar för respek- tive hälso- och sjukvården. Bakgrunden har utgjorts av svårigheter och problem i samverkan och samordning mellan socialtjänst och hälso- och sjukvård även efter genomförandet av Ädelreformen. analyserade i sitt slutbetänkande möjligheterna att samla bestämmelser om vissa sociala och medi- cinska insatser i en särskild vård- och omsorgslag. Nya åtgärder för att stärka äldreomsorgen och vården under coronakrisen. Pressmeddelande från . /pressmeddelanden/2020/ 05/nya-atgarder-for-att-starka-aldreomsorgen- och-varden-under-coronakrisen/ (hämtad ). 2019/20:164 s. 15 f. var behovet av en samlad reglering av vård och omsorg för äldre, men även insatser för andra grupper ansågs viktiga att inkludera i en vård- och omsorgslag, särskilt insatser för personer med funktionsned- sättning och personer med missbruksproblem. Enligt Socialtjänst- utredningens bedömning aktualiserar en samlad lagreglering av vård och omsorg en rad frågor som inte kunde belysas inom ramen för utredningens uppdrag. Det gäller bl.a. om det är möjligt att få en gemensam och tvärvetenskaplig grundsyn på verksamheten, hur sociala respektive medicinska insatser bör regleras, möjligheter till ett integ- rerat arbete i kvalitetsutvecklingsfrågor och om en sådan lag bör om- fatta garanterade rättigheter eller i vilken utsträckning sådana rättig- heter bör regleras. ansåg att en förändring i riktning mot en särskild vård- och omsorgslag är en så komplex och omfattande förändring att den fordrar en särskild översyn.43 I underlag ingick slutrapporten från Svenska Kommunförbundets Äldreberedning, som hade föreslagit att en ny vård- och omsorgslag som skulle ersätta hälso- och sjuk- vårdslagen, socialtjänstlagen och lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade, förkortad LSS. Motiveringen var att det i många avseenden är svårt att dra en gräns mellan insatser enligt hälso- och sjukvårdslagen respektive socialtjänstlagen. Dessa gräns- dragningsproblem bedömdes få konsekvenser för flera intressenter: den äldre personen, personal och ledning.44 förutskickade den dåvarande äldreomsorgsministern att regeringen avsåg att utreda en särskild lag om vård och omsorg för äldre personer i syfte att förbättra förutsättningarna för en gemen- sam dokumentation inom socialtjänst och hälso- och sjukvård.45 Någon utredning om en särskild lag om vård och omsorg för perso- ner tillsattes inte, och frågan har inte på nytt tagits upp av regeringen . 43SOU 1999:97 s. 231. 44Svenska (1999). Vår framtid – äldres vård och omsorg inför 2000-talet. Nationell utvecklingsplan för äldreomsorgen. Pressmeddelande . /contentassets/7cd11749fce84da5972e5d1313823bf7/pressmeddelanden- 2002-2006---ylva-johansson (hämtad ). 20.3.2Förslag om sammanhållen vård och omsorg Diskussioner om en sammanhållen vård och omsorg för äldre per- soner har fortsatt att vara centrala. tillsatte regeringen en nationell samordnare (dir. 2010:71) med uppdraget att stärka och intensifiera samverkansarbetet mellan landets landsting och kommuner. Detta så att vården och omsorgen i större utsträckning ska kunna utgå från de mest sjuka äldres be- hov.46 har förhållandet mellan äldreomsorgen och den kommunala hälso- och sjukvården också uppmärksammats av flera statliga utredningar. Utredningen information i vård och omsorg föreslog 2014 två alternativa möjligheter att säkra en ömsesidig tillgång till infor- mation över vårdgivar-, utförar- och huvudmannaskapsgränser: direkt- åtkomst respektive en gemensam vård- och omsorgsjournal. En för- utsättning är att den äldre personen har behov av både hälso- och sjukvård och socialtjänst, och att uppgifterna behövs för att kunna genomföra insatserna.47 Regeringens nationelle samordnare för effektivare resursutnytt- jande inom hälso- och sjukvården konstaterade 2016 att de regler som redan möjliggör samverkan mellan huvudmännen om vård och omsorg för bl.a. äldre personer inte används i tillräcklig utsträck- ning. Samordnaren föreslog därför att det skulle införas en författ- ningsreglerad skyldighet som gör att huvudmännen inte kan välja bort ett nära samarbete och en integration av sina ansvarsområden. Enligt förslaget skulle likalydande bestämmelser införas i social- tjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen om att en kommun och ett landsting ska organisera den riktade primärvården, kommunernas hälso- och sjukvård och för äldre med omfattande behov så att den utförs gemensamt.48 Förslaget utgick således från befintliga lagar och utredningen diskuterade inte behov av särlagstift- ning för vård och omsorg om äldre personer. Utredningen kvalitetsplan för vård och omsorg före- slog 2017 att regeringen ska tillsätta en utredning som ska lämna förslag på rättslig reglering som tydliggör huvudmännens skyldighet att kunna erbjuda äldre personer med stora och sammansatta behov 46Regeringskansliet (2014). Äldresatsningen – med fokus på de mest sjuka äldre. 47SOU 2014:23 s. 63, 795 och 841. 48SOU 2016:2 s. 425 ff. en förstärkt valfrihet genom att kunna välja en sammanhållen och integrerad vård och omsorg. I teamen bör ingå undersköterska, sjuk- sköterska, arbetsterapeut, fysioterapeut och läkare. Teamen bör ha tillgång till exempelvis dietist, logoped, pedagog, kurator, psykolog och farmaceut.49 Vidare föreslog Utredningen kvalitetsplan för vård och omsorg att regeringen ska ge Forte i uppdrag att initiera forskning om effekter av olika modeller för att främja samordning och samarbete i vården och omsorgen om äldre personer med stora och samman- satta behov. Under har många försök med olika former av teambaserat arbete startats. Långt ifrån alla försök är utvärderade och bara ett fåtal lever kvar.50 20.3.3De senaste årens diskussion om en särlagstiftning inom äldreområdet har frågan om en särlagstiftning om vård- och omsorgsinsatser för äldre människor uppmärksammats på nytt. argument har återkommit om att en samlad vård- och omsorgslag krävs för en bättre samordning eller integrering mellan verksamhetsområden som regleras i socialtjänstlagen respektive hälso- och sjukvårdslagen. Det tydligaste förslaget med denna inrikt- ning har presenterat. Förslaget avser en äldrelag som överbryggar de olika lagstiftningarna och skapar kontinuitet för de äldre. Enligt detta förslag kan den hemsjukvård och personliga om- vårdnad som utförs under olika lagstiftningar sammanföras till en insats som kallas ”hemvård”. Hemvården ska bestå av en multi- professionell grupp av exempelvis undersköterskor, sjuksköterskor, fysioterapeuter och dietist. Dessa hemvårdsgrupper är avsedda att bli den första vårdkontakten och länken till sjukvården.51 En ny typ av argument för en äldrelag som förs fram är att äldre- omsorgen ska regleras för sig eftersom det är en generellt inriktad verksamhet av annat slag än stöd och vård vid bl.a. sociala problem. Utredningen kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre 49SOU 2017:21 s. 36. 50SOU 2017:21 s. 567 ff. 51Lööf, A. och , S. (2019). Två kraftfulla reformer för de äldre i . människor pekar på att äldreomsorgen nu är det enda område i social- tjänstlagen som omfattar i princip alla människor som uppnår en viss ålder. gällde detta också för barnomsorgen, men bestämmel- serna om den verksamheten flyttades 1998 till skollagen.52 Samma argument har framförts av (), som menar helheten i socialtjänstlagen redan har gått förlorad efter- som andra grupper har fått en särskild lagstiftning och många kom- muner organiserar äldreomsorgen i en särskild verksamhetsdel som är skild från övriga delar inom socialtjänsten.53 Ytterligare en ny typ av argument för en äldrelag avser kvalitet och resurser inom äldreomsorgen. PRO åberopar även sådana skäl för en särskild äldreomsorgslag, som skulle stärka äldres rättigheter och ställa kvalitativa krav på verksamheten. PRO hävdar att äldre personer tenderar att få stå tillbaka till förmån för andra grupper med starkare lagstöd när de kommunala finanserna är pressade och lokala riktlinjer hotar individuella bedömningar av behov och insatser. För- slaget om en äldreomsorgslag hänger samman med krav från PRO på att begreppet ”skälig levnadsnivå” ändras och regleringen av äldre- omsorgen skiljs från försörjningsstödet.54 S-kvinnorna argumenterar på ett liknande sätt, men framhåller också att en välfungerande äldre- omsorg är en jämställdhetsfråga.55 har föreslagit att en utredning får i uppdrag att ta fram ett förslag på hur en ny rättig- hetslag för äldreomsorgen kan se ut. Förslaget motiveras med att det är viktigt att de äldres rättigheter inom äldreomsorgen blir tydligt definierade med LSS som en förebild.56 Kritik mot tanken på en särlagstiftning om vård och omsorg till äldre personer har också framförts . SPF Seniorerna konstaterar att ålder inte är ett bra mått på funktionsförmåga och 52SOU 2017:21 s. 818. 53Löfdahl, A. Äldreomsorg och försörjningsstöd är inte samma sak – därför behövs en särskild äldreomsorgslag. Rakt på – PRO:s sakkunniga bloggar . darfor-behovs-en-sarskild-aldreomsorgslag/ (hämtad ). 54Löfdahl, A. Äldreomsorg och försörjningsstöd är inte samma sak – därför behövs en särskild äldreomsorgslag. Rakt på – PRO:s sakkunniga bloggar . darfor-behovs-en-sarskild-aldreomsorgslag/ (hämtad ). Jfr Carbell, C. och , L. Vi behöver en lag som ger äldre rättigheter. Uttalanden från om tandvård och äldreomsorgslag . (hämtad ). 56Motion 2016/17:841. varnar för att en särlagstiftning kan vändas till en negativ särbehand- ling beroende på vem som räknas som äldre enligt lagen. SPF Senio- rerna pekar också på att det är oklart varför vård och omsorg av äldre ska brytas ut ur nuvarande lagstiftning i stället för att brister där åtgärdas. I praktiken riskerar situationen att kompliceras med ytter- ligare en lag vid sidan av socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen, varnar SPF Seniorerna. Som alternativ till en särlagstiftning inom äldreområdet vill organisationen se höjda kvalitetsnivåer och krav på samverkan och samordning i socialtjänstlagen och hälso- och sjuk- vårdslagen.57 20.3.4Erfarenheter av särlagstiftning i Lagstiftningen för vård och omsorg har utformats på olika sätt i de nordiska länderna, vilket innebär att äldreomsorgen och annat socialt stöd till äldre personer regleras på olika sätt. I omfattas omsorg och annat socialt stöd till äldre personer av lagen om kom- munal service, som i likhet med den svenska socialtjänstlagen har en generell inriktning. I har kommunerna ett större ansvar för lokal hälso- och sjukvård än i , och äldreomsorgen är ett av flera områden som omfattas av lagen om kommunala hälso- och om- sorgstjänster.58 I gäller en särskild lag om stöd- jande av den äldre befolkningens funktionsförmåga och om social- och hälsovårdstjänster för äldre (28.12.2012/980). Lagen är en av flera särlagar vid sidan av socialvårdslagen. Den finska lagens fokus ligger på socialvård och hälso- vård i den enskildes hem eller i långvarig institutionsvård om det är medicinskt motiverat med hänsyn till klient- eller patientsäkerheten (14 § och 14 a §). I lagen definieras ”äldre befolkning” utifrån en administrativ gräns vid den ålder som berättigar till ålderspension. ”Äldre person” definieras däremot med fokus på individuella för- hållanden och avser en person vars fysiska, kognitiva, psykiska eller 57Bucht, G. Förändra nuvarande brister i lagar för äldres vård och omsorg i stället för en ny sär- lagstiftning. /nyheter/kategori-3/2019/september/blogginlagg-gosta-bucht/ (hämtad ). Jfr SPF Seniorerna. Viktigare med en ny socialtjänstlag som omfattar alla åldrar. /nyheter/kategori-3/2019/september/mote5sept/(hämtad ). 58Nordens (2015). Äldreomsorg i , s. 23 ff. och s. 110 ff.; Bekendt- gørelse af lov om social service []. /eli/lta/2019/798 (hämtad ). sociala funktionsförmåga är nedsatt på grund av sjukdomar eller skador som har uppkommit, tilltagit eller förvärrats i och med hög ålder, eller på grund av degeneration i anslutning till hög ålder (3 §).59 Uppföljningar som gjorts av och välfärd ger en positiv bild av utvecklingen sedan lagen infördes. Nästan alla kom- muner i har upprättat en plan om hur den äldre befolkningen ska stödjas, servicen som främjar hälsa och välfärd har förstärkts och det har blivit vanligare med rådgivning, hälsoundersökningar och hem- besök som riktar sig till äldre personer. Vidare har servicestrukturen ändrats så att tyngdpunkten ligger på att stärka hemvården, bl.a. genom ökade möjligheter till hjälp i hemmet även och veckoslut. Det behövs dock fortfarande fler hemlika övergångslös- ningar som kombinerar boende och service. När det gäller arbetssätt finns det, enligt och välfärd, utrymme för för- bättringar. Det gäller t.ex. att verksamheterna bör lyssna mera på den äldre personen och dennes anhöriga samt i högre grad beakta per- sonalens syn på insatsernas kvalitet.60 En annan uppföljning direkt efter att lagen trädde i kraft visade att en femtedel av alla serviceboenden för dygnetruntvård var under- bemannade, vilket ledde till ökade kostnader för en förstärkt beman- ning.61 Bakom detta låg inte bara den nya lagens bestämmelser utan också preciserade kvalitetsrekommendationer om antalet ”vårdarbetare per klient” i olika typer av boenden som Social- och hälsovårds- ministeriet utfärdade 2013.62 59Lag om stödjande av den äldre befolkningens funktionsförmåga och om social- och hälsovårds- tjänster för äldre []. /sv/laki/ajantasa/2012/20120980 (hämtad ). Situationen inom äldreomsorgen runtom i . runtom-i-finland (hämtad ). 61Nordens (2015). Äldreomsorg i , s. 59 och 71. 62Social- och hälsovårdsministeriet [] (2013). Kvalitetsrekommendation för att trygga ett bra åldrande och förbättra servicen. Social- och hälsovårdsministeriets publikationer 2013:15; Social- och hälsovårdsministeriet [] (2017). Kvalitetsrekommendation för att trygga ett bra åldrande och förbättra servicen 2017–2019. Publikation 2017:7 från Social- och hälsovårdsministeriet. Utredningens bedömning: Avgörande för en god vård och om- sorg om äldre personer är rätt förutsättningar för både sociala insatser och en sammanhållen vård och omsorg som också om- fattar hälso- och sjukvård. Omsorgen och vården ska utgå från den äldre personens behov, förutsättningar och önskemål. För den socialt inriktade äldreomsorgen finns det flera fördelar med en fortsatt reglering i socialtjänstlagen, det bör därför vara grunden för det fortsatta arbetet med äldreomsorgens reglering. Vad en särlagstiftning för äldreomsorgen skulle innebära för äldre personer och deras närstående beror på hur lagen utformas, t.ex. när det gäller vilka personer och insatser som lagen skulle omfatta. En äldreomsorgslag som avgränsas till socialtjänstom- rådet kommer till stora delar att dubblera socialtjänstlagen. En sådan lag kommer inte att förändra förutsättningarna för en sam- manhållen vård och omsorg om den inte också omfattar bestäm- melser för hälso- och sjukvården. Ett fortsatt arbete behövs för att se över hur lagstiftningen kan stärka både den sociala omsorgen för äldre personer och deras tillgång till en sammanhållen vård och omsorg med utgångspunkt i socialtjänstlagen och lagstiftningen för hälso- och sjukvården. Det gäller särskilt kontinuitet, personalens förutsättningar, lik- värdighet och konkreta förutsättningar för samverkan mellan huvudmän och verksamheter. Vården och omsorgen om äldre personer är en grundläggande del av den generella välfärd som människor i ska kunna ha tillit till. Den tilliten är viktig för äldre personer själva, deras närstående, personalen och för alla som behöver kunna se fram emot en ålder- dom med trygghet. Äldreomsorgens utformning är också en fråga om kvinnors villkor. De flesta äldre personer som har insatser från , och merparten av dem som arbetar inom äldreom- sorgen är kvinnor. På flera sätt är vården och omsorgen om äldre personer ett sam- mansatt område som ställer stora krav på huvudmän, verksamheter och personal. Många olika behov ska mötas, såväl sociala som medi- cinska, psykiska och existentiella. Insatser från flera håll ska förenas, såväl från som från hälso- och sjukvården och i sam- verkan med närstående och ideella aktörer. Kvalitet i arbetet handlar om både att verksamheten är relationell, med fokus på mötet mellan omsorgsmottagare och omsorgsgivare, samt trygg och säker genom att inte leda till skador eller bristande rättssäkerhet. Vikten av att alla dessa kvalitetsaspekter beaktas har blivit smärtsamt tydlig under smittspridningen av sjukdomen Covid-19 . Äldreboenden och hemtjänst har behövt dels skyddsutrustning, goda hygienrutiner och ett arbetssätt som förhindrar smittspridning, dels förmåga att möta äldre personer och deras närstående i svåra och mycket käns- liga situationer som gällt liv och död. Långsiktigt har det skett en förändring i lagstiftningen, från en undanskymd åldringsvård till en äldreomsorg med egna mål i social- tjänstlagen och allt tydligare behov av samverkan med hälso- och sjukvården. Utredningen vill understryka att den förändringen fort- farande pågår och måste fullföljas i ljuset av nu kända brister och problem samt framtida utmaningar när det gäller behov och resurser. Mycket arbete återstår för en social omsorg under trygga former och för en sammanhållen vård och omsorg som ges i dagligt samarbete mellan de professionella från socialtjänst och hälso- och sjukvård som den äldre personen möter. Inom dessa områden behöver också utvecklingen mot en ökad delaktighet för den äldre personen själv fortsätta inom ramen för det som i socialtjänstlagens förarbeten kallas individanpassning och inom hälso- och sjukvården alltmer en personcentrerad vård. Avgörande för det arbetet är att lagstiftningen tydliggör de krav och förutsättningar som krävs. Andra styrmedel på nationell, regional och lokal nivå behöver dock utformas och an- vändas så att de stödjer arbetet. Det gäller inte minst den statliga. 20.4.1Behövs en särlagstiftning för äldreomsorgen? Flera fördelar med att reglera äldreomsorgen i socialtjänstlagen Utredningen anser att det finns starka skäl för regeringen att arbeta vidare med frågor om hur äldreomsorgens förutsättningar kan stärkas. Enligt utredningens bedömning finns det flera principiella fördelar med att äldreomsorgen regleras i socialtjänstlagen och det fortsatta arbetet bör därför göras inom ramen för den lagen. Om regeringen ser skäl att gå vidare med att utreda frågan om en särskild äldreom- sorgslag så hör förhållandet mellan en sådan lag och socialtjänstlagen till de frågor som måste analyseras särskilt ingående. Ytterst aktualiserar diskussionen om en särlagstiftning för äldre- omsorgen samma frågor som utgör kärnan i utredningens uppdrag. En jämlik, jämställd, likvärdig och hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete har avgörande betydelse för människor i alla åldrar som behöver stöd och omsorg. Det är också angeläget att framtidens socialtjänst slår vakt om den helhets- syn som var vägledande när socialtjänstlagen först utformades och infördes. Insatser och andra åtgärder inom måste be- akta varje enskild persons behov och förutsättningar oavsett ålder. I det ingår att uppmärksamma behov av traditionella äldreomsorgs- insatser som hemtjänst och särskild boende i relation till frågor om bl.a. vård av närstående, utsatthet för våld och missbruks- och bero- endeproblematik. En uppdelning på olika lagar främjar inte ett sådant individinriktat arbete. Äldreomsorgen har i viss mån en generell karaktär eftersom en mycket stor andel av alla som når högre åldrar kommer att behöva insatser från den, men omfattningen och arten av dessa insatser varie- rar betydligt. I stället för att ställa äldreomsorgen mot delar av social- tjänsten som ger mer kortvarigt eller avgränsat stöd är det viktigt att betona uppgift att finnas till hands för människor under alla delar av livsloppet, såväl för att ge stöd i det dagliga livet vid nedsatt funktionsförmåga som vid sociala problem. Att barnom- sorgen, som också hade en generell karaktär, fördes över från social- tjänsten till skolan 1998 syftade till att stimulera en utveckling mot ökad integrering av barnomsorg och skola i form av förskoleverk- samhet.63 Någon motsvarande integrering av äldreomsorgen i en annan verksamhet är inte aktuell. En särlagstiftning om socialtjänstinsatser för äldre personer skulle överhuvudtaget vara ett avsteg från de senaste decenniernas strävan mot mer generella lagar som utgår från individuella behov samt lokala och regionala förutsättningar. Både socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen tillkom utifrån sådana syften. förslag om särlagstiftning inom har inte heller genomförts. Det gäller förslag om en socialbidragslag och Barn- skyddsutredningens förslag om en barnskyddslag. 1997/98:6 s. 56 f.