sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Detta innebär bl.a. att det ska klargöras vilka utbildningar som fyller ett specifikt kompetensförsörjningsändamål och där utbild- ningen ger fördel på arbetsmarknaden jämfört med att ha läst en annan utbildning. Detta bör analyseras genom statistik om yrkes- strukturen och matchningen för unga vuxna efter utbildningarna, tillsammans med uppgifter arbetsmarknadsetablering och övergång till högskolestudier. Den utbildningsprognosmodell som SCB har utvecklat för ut- bildningsprognoser över löpande 20-årsperioder ska användas och erfarenheterna från och arbete med regionala matchningsindikatorer ska tas tillvara. Arbetsförmedlingens regionala analyser ska också användas. Underlaget ska vidare innehålla en demo- grafisk prognos för ett längre tidsperspektiv. 59Med sammanhållen yrkesutbildning avses i förordningen om statsbidrag för regional yrkes- inriktad vuxenutbildning, kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde. 60SCB:s prognoser innefattar individer som fått sin utbildning genom arbetsmark- nadsutbildning. Förslag om planering och dimensionering Framtidsyrken bör ges särskild uppmärksamhet Arbetsmarknaden är inte statisk. Yrken försvinner och nya tillkom- mer. Utredningen kan konstatera att det inom gymnasieskolan finns flera specialiserade utbildningar som i information och marknads- föring ibland beskrivs som inriktade mot framtidsyrken eller nya nischer av arbetsmarknaden. Flera huvudmän och branscher har uttryckt en oro för att arbetsmarknadsprognoser föreslås utgöra underlag för planering och dimensionering. Skälet till oron anges vara att vissa utbildningar är inriktade mot yrken och branscher som är så unga att de ännu inte hunnit få egna yrkeskoder och att det därför finns risk för att deras arbetsmarknadsanknytning framstår som svagare än vad den i verkligheten är. Andra skäl som uppgivits är att eleverna efter utbildningen startar egna företag och av det skälet fram- står som att utbildningens anknytning till arbetsmarknaden är svag.61 Mot denna bakgrund anser utredningen att det är angeläget att SCB, , utbildningsanordnare och berörda branscher samarbetar för att följa upp etableringen på arbetsmarknaden efter sådana ut- bildningar. Syftet med denna uppföljning är att skapa förutsättningar för dimensionering så att antalet platser på nya och innovativa utbild- ningar svarar mot en faktisk efterfrågan på arbetsmarknaden. Sådan uppföljning kan också ligga till grund för saklig information till elever om arbetsmarknadsutsikterna. Det kan t.ex. gälla utbildningar inom e-sport, djurpark, stylist, dataspelsutveckling, äventyrsguidning, hundtränare och sportfiskeguide. Myndigheter ska få i uppdrag att producera regionala analyser av arbetsmarknadens kompetensbehov presenterade 2016 en rapport som syftade till att ge råd angående hur skulle kunna använda kvalitativa och kvantita- tiva data om kompetensbehov till åtgärder för att förbättra kom- petensförsörjningen.62 konstaterade bl.a. att har ett välutbyggt och robust system för att samla in statistisk information inom både arbetsmarknad och utbildning. Men noterade att kommuner, som bär ett stort ansvar för att utforma utbild- 61SCB visar dock att mycket få unga är egenföretagare. Enligt SCB var enbart av åldersgruppen 16–24 egna företagare . Statistiken går också att få nedbruten på olika näringsgrenar vilket gör det möjligt att kontrollera hur pass vanligt förekommande det är. 62OECD (2016), Getting Skills . Förslag om planering och dimensionering ningsutbudet, ofta saknar den kompetens som krävs för att analysera statistiken i syfte att förstå kompetensbehoven. Enligt får det som konsekvens att den nivå som beslutar om utbudet inte har kapacitet att vare sig göra relevanta analyser eller vidta nödvändiga åtgärder för att få en god matchning mellan utbildningsutbud och behoven på arbetsmarknaden. lämnade flera rekommenda- tioner till för att uppnå en bättre matchning mellan behoven på arbetsmarknaden och arbetskraftens kompetens. Bland annat före- slogs en ökad regional samverkan om utbildningsutbudet och ett närmare samarbete mellan den nationella och regionala/lokala nivån för att bättre sprida analyser av behoven på arbetsmarknaden. analys av huvudmännens förutsättningar för att analysera den natio- nella statistiken angående arbetsmarknad och utbildning stämmer väl överens med den bild som utredningen fått i sina kontakter med huvudmän angående vad som ligger till grund för huvudmännens beslut om utbud. Utredningen föreslår att , och () får i uppdrag att bistå med regionala analyser av kompetensförsörjningsbehov. Analysen ska vara tydligt kopplad till utbildningsvolymer inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen. ska inom upp- draget samråda med de regionalt utvecklingsansvariga. Genom detta får de regionalt utvecklingsansvariga en möjlighet att bidra med analyser av regionala behov i ett sammanhang som är konkret riktat till huvudmännen i gymnasieskola och komvux. Arbetsförmedlingens uppdrag ska innefatta att, utöver att bidra med arbetsmarknads- analyser, på ett ändamålsenligt sätt förse med underlag om planerade och genomförda arbetsmarknadsutbildningar. En del av detta är att anpassa kategoriseringen av arbetsmarknadsutbildning för att så långt som det är möjligt skapa jämförbarhet med det regul- jära utbildningssystemets kategorisering av yrkesområden. Regeringen har markerat att aktörer med regionalt utvecklings- ansvar har en viktig uppgift i att bidra till en väl fungerande kom- petensförsörjning i hela landet (genom uppdrag till regionalt utveck- lingsansvariga och 18 resp. ). De regionalt utvecklingsansvariga ska organisera och fastställa målsätt- ningar för regionalt kompetensförsörjningsarbete i samverkan med bl.a. kommuner, arbetsliv, utbildningsaktörer och statliga myndig- heter. De ska även tillhandahålla analyser och prognoser av behovet Förslag om planering och dimensionering av kompetens i privat och offentlig sektor (regeringsuppdrag ). De regionalt utvecklingsan- svarigas har också ett uppdrag om att medverka i planer- ingen av utbud och inriktning för utbildning som finansieras via statsbidraget för regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning. Utredningen bedömer att det uppdrag som regionalt utvecklings- ansvariga har fått att vara samrådspart i förhållande till utbild- ningsystemet skulle bli tydligare kanaliserat samt få en större effekt genom att deras regionala kunskap används i planeringsunderlaget. Utredningen bedömer också att SCB:s prognosmodell för utbild- ningsprognoser kommer utgöra en viktig del i det underlaget. Utred- ningen har i dialog med SCB erfarit att planerad utveckling av regio- nala prognoser täcker de behov som utredningen ser som nödvän- diga för att stödja utbildningsystemet med prognosunderlag. Denna modell skulle kunna vara en utgångspunkt för återkommande regio- nala prognoser över utbildning och arbetsmarknad. Detta innefattar två viktiga utvecklingsområden som behövs för att öka utbildnings- väsendets förmåga att använda prognoserna. För det första behöver prognosmodellen regelbundet publiceras på länsnivå. För det andra behöver prognosmodellernas utbudsberäkningar presenteras på ett sådant sätt så att huvudmän och andra intressenter förstår hur för- ändringar i utbildningsvolymerna skulle påverka. Vi ser ett behov av att samverkar med SCB kring hur uppgifterna från de regionala prognoserna ska presenteras för att vara så användbara och lättförståeliga som möjligt för utbildningssystemets aktörer vid be- dömningarna av arbetsmarknadsbehoven. Arbetsförmedlingen kommer även fortsättningsvis att göra regio- nala yrkesprognoser och dessa är också ett underlag som ska vara en del av analyserna om kompetensförsörjningsbehovet. Yrkesprogno- serna på kort sikt kan ge viktig information om yrken som är för små för att prognosticeras som utbildningsgrupp i rapporten och prognoser, exempelvis frisörer eller olika yrken inom natur- bruksnäringarna. Myndigheten har uppdrag att kartlägga behov av kompetensbehov på nationell och regional nivå. I upp- draget ingår att Arbetsförmedlingen ska analysera och redogöra för hur myndigheten kan utveckla analyser av utbud och efterfrågan, analyser som ska skapa grund för bra utbildningsdimensioneringar. Arbetsförmedlingen bör även få i uppdrag att regelbundet förse med information om planerade arbetsmarknadsutbild- Förslag om planering och dimensionering Planerade arbetsmarknadsutbildningar ska också framgå som en del av det totala utbudet av yrkesutbildningar i underlaget. Även Myndigheten för yrkeshögskola (MYH) gör regionala be- hovsanalyser inom område. bör också ta tillvara MYH:s erfarenheter av behovsanalyser. Huvudmän ska ha likvärdig tillgång till planeringsunderlag Det är en resurskrävande analysuppgift att sätta kompetensförsörj- ningens behov i relation till behoven av gymnasial utbildning. Till- gången till regional analys av utbildningsutbud och gymnasieskolans kompetensförsörjningsbidrag varierar över landet. Förslaget skulle leda till att ge fler kommuner i samverkan bättre tillgång till planer- ingsunderlag, något som enbart ett fåtal samverkansområden har skapat. Dagens ordning innebär att SCB tar fram data på uppdrag från vissa regionala aktörer. Det har dock inte skett på regelbunden basis och har inte gällt hela landet. Vi bedömer detta som en ineffektiv lösning på behovet av planeringsunderlag. , Arbetsför- medlingen och SCB är de nationella myndigheterna med ansvar för statistik och prognoser på utbildnings- och arbetsmarknadsområdet. Eftersom myndigheterna i detta arbete delvis hanterar sekretess- belagda personuppgifter som krävs för vissa av analyserna är det helt nödvändigt att myndigheterna bidrar med framtagningen av statistik till den regionala analysen. Både offentliga och enskilda huvudmän ska kunna dra nytta av underlaget och därmed få lika möjligheter att ta del av en samlad analys av regionala utbudet. Många huvudmän skulle med det regionala planeringsunderlaget få bättre förutsättningar än de har . är det enbart i ett fåtal fall som regionala planeringsunderlag tas fram. För att få ändamålsenliga underlag behövs i många fall medverkan från centrala statistikansvariga myndigheter. Så är fallet men då sker detta på ad-hoc basis och utan kontinuitet eller tydlig koppling till huvudmännens utbud. Utredningens bedömning är att ett statligt ansvar för produktionen av planeringsunderlaget ger bättre förut- sättningar för huvudmännens planering och innebär ett mer effektivt resursutnyttjande jämfört med att ålägga huvudmännen i samverkan ett större ansvar för detta. Det är en resurskrävande uppgift för Förslag om planering och dimensionering att ta fram underlaget då det blir ett relativt omfattande material, men planeringsunderlaget behöver inte nödvändigtvis tas fram i sin helhet . bör avgöra vilken periodicitet som är ändamålsenlig. bör stödja huvudmännen genom analyser av elevers efterfrågan och behov samt resurseffektiv planering Utredningen bedömer även att bör stödja både kom- munala och enskilda huvudmän genom återkommande analyser av elevers efterfrågan av utbildning i gymnasieskolan. Vi bedömer att det finns behov av kontinuerlig analys av ungdomars intressen och önskemål . Vi anser att detta behövs då ung- domarnas intresse är och även fortsättningsvis ska vara en viktig faktor vid utvecklingen av gymnasieskolans utbud. Utöver statistisk uppföljning av elevers val menar utredningen att det är angeläget att hittar former för att fånga upp elevers intressen, för- väntningar på utbildningen och planer för hur de ska försörja sig efter utbildningen. Det kan enligt utredningen ske på flera sätt, t.ex. genom enkäter, fokusgrupper och djupintervjuer. Sådana fördjupade analyser bör enligt utredningens uppfattning riktas mot utbildningar där det övergången till arbetsmarknaden eller högre utbildning är svag som det finns ett starkt elevintresse. Att närmare ut- röna hur sådana utbildningar marknadsförs, vilka förhoppningar ele- verna har när de väljer dessa och vad de gör efter utbildningarna, kan ge värdefull kunskap som kan användas både vid planering och dimen- sionering. Utredningen menar att en bättre matchning mellan utbild- ningars innehåll, elevers val och behoven på arbetsmarknaden inte bara handlar om planering och dimensionering. En bättre matchning kräver också utveckling av utbildningarnas innehåll och utformning. Även i detta arbete är det viktigt att involvera elever och inte bara företrädare för arbetsliv och högre utbildning. I avsnitt 6.9.2 beskrivs utredningens bedömningar vad gäller behovet av att fortsätta ut- veckla gymnasieskolans utbildningar. Ett brett kunskapsunderlag om vad som påverkar elevers val av utbildning finns i forskning och myndighetsrapporter. Det är kom- plexa samband och drivkrafterna bakom valet är mycket olika i olika elevgrupper. skulle kunna bidra till kunskapen genom att göra studier som inriktar sig på målkonflikter som är föremål för Förslag om planering och dimensionering bedömningar vid utbudsplaneringen. Det kan röra sig om potentiella konflikter mellan elevers kortsiktiga och långsiktiga intressen och behov. Det kan också gälla efterfrågan på program med höga kost- nader där resurseffektiviteten ska vägas mot efterfrågan eller kom- petensbehoven på arbetsmarknaden. Utredningens kontakter med skolor som erbjuder idrottsutbildningar indikerar att dessa utbild- ningar bör ges särskild uppmärksamhet av när det resurs- effektivitet, genomströmning och etablering. går cirka 9 000 ele- ver på en nationell idrottsutbildning. Drygt åtta av tio elever dessa går på högskoleförberedande program. Utredningen har av flera rektorer uppmärksammats på att den mycket stora övervikten av elever på högskoleförberedande program har lett till utmaningar när det gäller genomströmning och möjligheten att erbjuda idrotts- utbildning på yrkesprogram har efterfrågats. Utredningen anser att det är angeläget att i sina planeringsunderlag beaktar det faktum att dagens utbud ofta är så utformat att elever som vill ha en idrottsutbildning ofta bara har högskoleförberedande program att välja på. Om en sådan situation föreligger kan myndighet ge rekom- mendationer till huvudmännen om hur utbudet av idrottsutbild- ningar bör utvecklas för att inte påverka elevernas programval på grund av deras idrottsliga preferenser. Sådana analyser kan komma att vara ett viktigt stöd för huvud- männen genom att ge vägledning för avvägningar mellan elevers efter- frågan på utbildning och strävan efter effektiv resursanvändning eller kompetensförsörjningsbehoven på arbetsmarknaden. Ett annat skäl är att analyserna vore värdefull information till studie- och yrkesväg- ledare. Utredningen menar att elevernas intressen inför gymnasie- valet noggrant följs av huvudmännen genom elevernas val i årskurs 9. Vi menar att det också är viktigt att analysera hur dessa intressen påverkas och hur eleverna ser på valet efter utbildningen. Ytterligare ett skäl är att bygga kunskap om elevers val och pre- ferenser är att underlätta utvecklingen av gymnasieskolans innehåll och organisation (se även utredningens bedömning i avsnitt 6.9.2). Genom regionala planeringsunderlag och regionala dialoger får Skol- verket tydliga kanaler att förmedla resultat från sina analyser som är garanterade att nå huvudmännen via kommunpolitiker, kommunala tjänstemän och enskilda huvudmän. Förslag om planering och dimensionering En annan typ av analyser som kan bistå samverkans- områdena med är att ge rekommendationer om hur planeringen kan ske mer resurseffektivt. Till exempel skulle kunna ge rekommendationer till huvudmännen i samverkan om skulle identifiera situationer då skolors storlek eller lokaliseringen leder till att resurserna inte nyttjas på ett effektivt sätt. Regionala dialoger ska ingå i uppdraget till ska på regional nivå sprida information om planerings- underlagen och deras innehåll. Detta kan t.ex. göras genom regionala konferenser. Huvudmän ska även ha möjlighet att lämna skriftliga synpunkter på planeringsunderlagen vilket utredningen menar är viktigt för kvaliteten. I sådana skriftliga underlag kan det finnas an- ledning för huvudmännen att redogöra för centrala slutsatser från de regionala branschråden. Dialogen kan också ge en bättre bild av vilket stöd som huvudmännen behöver i sin planering. Att utföra dialogerna ska även stärka den regionala arenan för dialog om planering och dimensionering och bidra till att föra samman huvud- män som kanske inte samarbetat tidigare. Ett viktigt syfte med både utvecklande av planeringsunderlagen och påbörjad dialog mellan och huvudmännen är att förbereda för reformens andra steg, då staten i dialog med huvudmännen föreslås ska ta ett större ansvar för planering och dimensionering (se avsnitt 6.6.2). Den regionala dialogen bör omfatta alla huvudmän som verkar inom respektive region. Med anledning av förslagen från Skolmyn- dighetsutredningen vill utredningen påpeka att en regionalt orga- niserad skolmyndighet skulle ha mycket goda förutsättningar att ge bästa möjliga planeringsunderlag, samt kapacitet att hålla regionala dialoger med regional närvaro. I vissa delar kräver arbetet med planeringsunderlag centraliserade processer för att fungera, det gäller exempelvis statistikproduktion. Det finns dock många möjligheter till ett växelspel mellan regional och central organisation. Den regionala organisationen skulle ge starkare regional förankring och goda möjligheter till kontinuerlig dialog. skulle det gå att behålla central hantering av infor- mationsflöden, statistikproduktion och analyser. Förslag om planering och dimensionering Möjligheten för både staten och huvudmännen att följa efter- frågan och utbudskapacitet på yrkesutbildningar behöver stärkas. Utredningen bedömer att utbudet av sammanhållna yrkesutbild- ningar i komvux på gymnasial nivå även fortsättningsvis riskerar att vara svåra att få information om och utvärdera för såväl staten och kommunerna som aktörer utanför skolväsendet såsom exempelvis arbetsförmedlare. Utredningen delar bedömning63 att statistik om sökande till all kommunala vuxenutbildning skulle bidra till en mycket komplex och kostsam uppgiftsinsamling. De samman- hållna yrkesutbildningarna utgör dock en begränsad del av den kom- munala vuxenutbildningen och uppföljning av efterfrågan på dessa skulle inte generera ett lika komplext material som en uppföljning av hela det kursbaserade utbudet i skolformen. Utredningens bedömer därför att bör få i uppdrag att föreslå ett sätt att utveckla statistik eller annan uppföljningsmetod som ger kunskap om ansökande, mottagna och antagna individer för sammanhållna yrkesutbildningar i komvux på gymnasial nivå. Upp- gifterna ska möjliggöra bedömning av efterfrågan från målgruppen. 6.3.2Stöd till huvudmän som anordnar utbildning inom gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning Utredningens förslag: ska få i uppdrag att kontinuer- ligt ta fram regionala planeringsunderlag för utbudet av utbild- ning i gymnasiesärskolan. Underlagen ska fungera som stöd för huvudmännen i deras arbete med planering och dimensionering av nationella program. Vidare ska stödja huvudmännen genom analyser av elevers efterfrågan och behov, etableringen på arbetsmarknaden samt hur planeringen av utbudet kan främja en effektiv användning av samhällets resurser. ska få i uppdrag att kontinuerligt följa upp elevernas sysselsättning efter gymnasiesärskolan och efter yrkesinriktad utbildning i komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Uppdraget ska även inkludera att ska föra regionala dialoger med de huvud- män som ingår i området för planeringsunderlaget avseende gym- nasiesärskolans utbud. ska dessutom ges i uppdrag att 63Skolverket (2018), Yttrande över En andra och en annan chans – ett komvux i tiden (SOU 2018:71). Förslag om planering och dimensionering föra regionala dialoger med huvudmännen för komvux som sär- skild utbildning på gymnasial nivå vad gäller yrkesinriktad utbild- ning, i syfte att stimulera erfarenhetsutbyte inom särskild utbild- ning och där så är lämpligt, även utarbeta stöd för planering av sådan utbildning. Detta ska delvis regleras i förordning. Underlag för välgrundade beslut om utbud Jämfört med gymnasieskolan och komvux, bedömer utredningen, att planering och dimensionering av utbildning inom gymnasiesär- skolan och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå i större utsträckning kräver lösningar som kan anpassas efter behoven hos varje enskild elev. Målgruppen för gymnasiesärskolan och sär- skild utbildning möter ofta stora svårigheter att etablera sig på arbets- marknaden. Av dem som får arbete efter gymnasiesärskolan har 9 av 10 anställts med någon form av subvention. Utredningen har analyserat genomströmning och etablering på arbetsmarknaden för elever i gymnasieskolan. Någon motsvarande analys av genomströmning och etablering för elever i gymnasiesär- skolan har utredningen inte kunnat göra. Men utredningen anser att vissa slutsatser i någon mening är överförbara. En sådan slutsats är att inträdet på arbetsmarknaden underlättas om elever väljer en yrkes- utbildning med en stark anknytning till arbetsmarknaden. Utred- ningens analys visar att det är särskilt tydligt för elever med svaga meritvärden från . Enligt utredningens är det angeläget att följa upp och analysera inträdet på arbetsmarknaden efter utbild- ning i gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Analysen av arbetsmarknadsinträdet försvåras dock av att det handlar om små elevvolymer. Dessutom handlar det för de allra flesta individer om subventionerade anställningar. Båda dessa faktorer gör det svårare att analysera eventuella samband mellan ut- bildning, behoven på arbetsmarknaden och etableringen efter genom- förd utbildning. Det faktum att det oftast krävs subventioner för att en anställning ska bli av, gör det svårt att särskilja om det är efter- frågan på arbetsmarknaden som gör att individer anställs eller om det handlar om att det finns arbetsgivare som har vilja och erfarenhet av att anställa med hjälp av subventioner. Förslag om planering och dimensionering ligheterna att följa upp etableringen på arbetsmarknaden efter av- slutad utbildning förbättrats avsevärt genom att numera tillåts använda uppgifter på individnivå i gymnasiesärskolan och sär- vux. Trots de utmaningar som nämnts ovan anser utredningen att bör ges i uppdrag att regelbundet följa upp elevernas eta- blering på arbetsmarknaden. I gymnasiesärskolan finns det nationella program. Sådana finns inte i särvux. Utbildningarna i särvux är ännu mer individualiserade vilket påverkar förutsättningarna för planering och dimensionering. Utredningen anser att bör ges i uppdrag att utveckla under- lag till stöd för huvudmännens planering och dimensionering av utbudet av nationella program i gymnasiesärskolan. Mot bakgrund av den starka individualiseringen i särvux bedömer utredningen att uppdraget att utforma planeringsunderlag inte bör omfatta komvux som särskild utbildning. Av underlagen bör det t.ex. framgå vilka utbildningar som erbjuds, var utbildningarna anordnas, elevernas pendlingsmönster samt eta- bleringen på arbetsmarknaden. Mot bakgrund av att det är betydligt mindre elevgrupper i gymnasiesärskolan, jämfört med gymnasie- skolan, kan det vara svårt att analysera etableringen för varje enskild region. Utredningen bedömer dock att på nationell nivå bör kunna analysera etableringen efter olika utbildningar och inom olika yrkesområden. Sådana aggregerade analyser bör, enligt utred- ningen, kunna utgöra underlag för dialog om det utbildningsutbud som erbjuds lokalt och regionalt. Utredningen bedömer att planer- ingsunderlagen kommer att ge huvudmännen i olika delar av landet bättre och mer likvärdiga förutsättningar för välgrundade beslut om utbudet.