sou · H8B370 · 2020-11-27 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om fast omsorgskontakt SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en särskild utredare med uppdrag att införa en fast omsorgskontakt i (dir. 2019:52). förordnades riksdagsledamoten till särskild utredare för utredningen. Forskningssekreteraren har varit anställd som sekreterare i utredningen från . anställdes juristen som sekreterare i utredningen. Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreteraren , kanslirådet , departementssekreteraren och departementssekreteraren . förordnades som sakkunnig i utredningen . Som experter i utredningen förordnades från sektionschefen , utredaren , handläggaren och distriktssköterskan . Projektledaren och utredaren förordnades som experter i utredningen . Till utredningen har knutits en referensgrupp. I referensgruppen har från , från Vårdföretagarna, från SPF-seniorerna, från RPG, di från SKPF och från PRO ingått. Enligt de ursprungliga direktiven skulle uppdraget redovisas . Vid regeringens sammanträde beslutades om tilläggsdirektiv (dir. 2020:89) som innebar att utredningstiden förlängdes till . Utredningen, som har antagit namnet Fast omsorgskontakt i , överlämnar härmed sitt slutbetänkande Fast omsorgskontakt i (SOU 2020:70). Fyra särskilda yttranden har bifogats till betänkandet. Uppdraget är med detta slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453)................................................................................ Utredningens uppdrag och arbete................................ Begrepp och definitioner ........................................................ Intervjuer och kartläggning i kommuner............... Kartläggning av kommuners arbete med fast Urval omsorgstagare och anhöriga ........................................ 3.3Resultat av intervjuerna med personal och chefer Omsorgskontakt i kommunerna ............................ 3.3.2Uppgifter som ingår i rollen som 3.3.4Vad omsorgskontakt betyder för omsorgstagare, anhöriga och personal................... Kunskaper och kompetens ..................................... Kompetensutveckling och stöd.............................. Omsorgskontakt och lagstiftning.......................... Resultat av intervjuer med omsorgstagare och anhöriga ..... Styrkor och svagheter............................................................. 3.5.1Styrkor och möjligheter med fast Svagheter och utmaningar ...................................... Ingen ny företeelse.................................................. Syfte och möjligheter med rollen........................... Vem är omsorgstagaren? 4.3Anhöriga och närstående ger omfattande informell 4.4 Kontinuitet och kvalitet ......................................................... Personalkontinuitet – en viktig kvalitetsaspekt .... 4.4.2Arbetsförhållanden och organisering – centralt för personalkontinuitet ............................. Fast omsorgskontakt och personalkontinuitet ..... Personalkontinuitet och covid-19-pandemin........ 4.5 Sambandet mellan kvalitet, säkerhet och kompetens........... 4.5.1Brister i omsorgen kan kopplas till Språkbrister i svenska och språk som en resurs .... Teknikutvecklingen påverkar arbetet .................... Vilken kompetens behöver omsorgspersonalen?.................. Kompetens och fast omsorgskontakt .................... Samla vård- och omsorgskompetens i team........... Kompetensförsörjning – en växande utmaning .................... Statliga satsningar på kompetensförsörjning ......... Reglering om skyddad yrkestitel för undersköterska........... 4.8.1Behov av tydlighet i undersköterskans Förslag om införande av skyddad yrkestitel .......... Den fortsatta beredningen ...................................... Rätten till hemtjänst ............................................................... Genomförande av hemtjänstinsatser ..................................... 5.3.1Den äldres rätt till självbestämmande, delaktighet och inflytande....................................... 5.3.2Hemtjänsten ska vara trygg, individanpassad och av god kvalitet................................................... 5.3.3Dokumentationsskyldigheten i SoL för utförare av hemtjänst............................................... Ansvar för uppföljning och kontroll ...................... Om lämplig utbildning och erfarenhet i SoL ........................ Sammanfattande analys och bedömningar ................... 6.1Kan fast omsorgskontakt bidra till bättre kontinuitet, delaktighet, trygghet? Grundförutsättningar för personalkontinuitet...... 6.1.2Fast omsorgskontakt kan bidra till bättre kontinuitet, delaktighet och trygghet .................... Andra fördelar med fast omsorgskontakt.............. 6.1.4Personalkontinuitet i privat respektive 6.2 Fyra modeller för organisering av fast omsorgskontakt ...... Fast omsorgskontakt som en del av ett 6.2.2Omsorgskontakt med koppling till 6.2.3Omsorgskontakt utan tydlig koppling till 6.3 Den fasta omsorgskontaktens arbetsuppgifter................... 6.4Vilken kompetens behöver den fasta Lagförslaget och andra grupper ........................................... Överväganden och förslag ......................................... Behovet av reglering ............................................................. 7.2Skyldighet att erbjuda en fast omsorgskontakt införs i Den som ska få en fast omsorgskontakt.............. Skyldigheten formuleras som ett erbjudande...... 7.2.3Kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg 7.3 Den fasta omsorgskontakten ska vara undersköterska ...... 7.3.1Den fasta omsorgskontaktens uppgifter ställer krav på särskild kompetens................................... Kompetenskravet kopplas till reglering om skyddad yrkestitel för undersköterskor .............. Behov av väglednings- och uppföljningsuppdrag ............... Konsekvenser av förslagen ........................................ 9.2En beskrivning av problemen och vad utredningen vill Behov av reglering och alternativa lösningar....................... De som berörs av lagförslaget .............................................. Kostnad för fast omsorgskontakt......................... Andra konsekvenser av lagförslaget ..................... 9.5.4Nyttan av lagförslaget – en ansats till 9.6Sammanfattande analys av kostnader och positiva Kostnadsanalys av alternativa lösningar .............................. Konsekvenserna för den kommunala självstyrelsen ........... Förutsättningar för företagen .............................................. Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor Konsekvenser för möjligheterna att nå de Konsekvenser för sysselsättningen ...................................... Förslagens överensstämmelse med de skyldigheter som följer anslutning till EU ......................................... Förslaget till lag om ändring socialtjänstlagen (2001:453).............................................................................. Kommuner i kartläggningen........................................ Med en fast omsorgskontakt i kan stödet och hjälpen bättre anpassas till den enskildes behov och önskemål. Om rollen ges vissa förutsättningar kan den bidra till bättre kontinuitet och ökad trygghet för såväl omsorgstagare, som anhöriga och personalen. Samordningsvinster kan uppnås då den fasta omsorgskontakten utgör en viktig informationskälla till anhöriga, närstående, arbetslaget och andra professioner inom vården och omsorgen. Utredningen ska lämna förslag på hur en fast omsorgskontakt kan införas i , både för verksamheter i privat och offentlig regi och bedöma om omsorgskontaktens arbete kan bidra till bättre personalkontinuitet. Utredningen ska också föreslå vilka arbetsuppgifter som ska ingå i omsorgskontaktens roll, och bedöma vilka kunskaper och kompetens en fast omsorgskontakt bör ha. Den fasta omsorgskontaktens roll ser olika ut i landet har cirka åtta av tio omsorgstagare en omsorgskontakt men vad rollen innebär i praktiken är inte känt. I syfte att undersöka hur utförare av hemtjänst, såväl privata som offentliga, arbetar med fast omsorgskontakt genomförde utredningen en kartläggning i 20 kommuner. Kartläggningen visar att den fasta omsorgskontaktens roll varierar mellan de olika hemtjänstutförarna i kommunerna. Hos vissa av utförarna har omsorgskontakten en begränsad roll för den äldre och utför uppgifter av mer administrativ karaktär medan omsorgskontakten i andra kommuner utför lejonparten av omsorgsarbetet hos ”sina” omsorgstagare. Hos ytterligare andra utförare är omsorgsskapet inte uttalat – det vill säga varken personal eller omsorgstagare vet vem som är omsorgskontakt. Där finns informella omsorgskontakter det vill säga personal som går oftare till vissa omsorgstagare än andra. Däremot är varken mandat eller uppgifter tydliggjorda vilket innebär att rollen är otydlig för omsorgstagare, personal, anhöriga och andra yrkesgrupper. I kartläggningen framkommer också exempel där den fasta omsorgskontakten är del av ett tvärprofessionellt team där målet är att åstadkomma god kontinuitet i såväl omsorgen som vården runt den äldre. Viktiga förutsättningar för omsorgskontaktens arbete Kartläggningen och bakgrundsmaterialet visar att det krävs vissa förutsättningar för att uppnå de mervärden som är förenade med den fasta omsorgskontaktens arbete. En viktig grundförutsättning är att verksamheten vilar på en gemensam grundsyn om att arbetet ska organiseras med fokus på omsorgstagarens behov och delaktighet. En annan viktig förutsättning är att verksamheten planerar och schemalägger den fasta omsorgskontaktens arbete med utgångspunkten att hen ska utföra omsorgsarbetet i så stor utsträckning som möjligt hos ”sina” omsorgstagare. Då har omsorgskontakten möjlighet att lära känna och skapa en nära och tillitsfull relation till den äldre. Viktiga mervärden av den goda personkännedomen är att omsorgskontakten får en helhetsbild av omsorgstagarens situation och kan notera förändringar i hälso- och funktionstillståndet. Ytterligare förutsättningar är att den fasta omsorgskontakten är del av ett litet arbetslag kopplat till ett geografiskt avgränsat område –då finns möjligheter att få till stånd en god personalkontinuitet. Den fasta omsorgskontakten behöver också ges tid, flexibilitet och handlingsutrymme i arbetet för att kunna justera schemat utifrån omsorgstagarens skiftande behov. När den fasta omsorgskontakten får stöd från närmaste chef, tid för tvärprofessionella möten och reflektion skapas också förutsättningar för en god arbetsmiljö som är gynnsam för både personalen och omsorgstagaren. Slutligen är en viktig förutsättning i allt arbete som den fasta omsorgskontakten utför är att hen har relevant utbildning och erfarenhet samt möjlighet till kompetensutveckling. Omsorgskontaktens arbetsuppgifter kräver kompetens Centrala arbetsuppgifter för den fasta omsorgskontakten behöver, enligt utredningen, vara att utföra omsorgsinsatser men också medicinska uppgifter efter anvisning eller delegering från hälso- och sjukvården. Andra viktiga uppgifter är att planera och följa upp omsorgen och vara ”spindeln i nätet”. Det kan handla om att upprätta och revidera genomförandeplanen, informera och samverka med anhöriga, närstående, arbetslaget och andra aktuella yrkesgrupper som är delaktiga i den äldres vård och omsorg. Det kan också handla om att delta i uppföljningsmöten med biståndshandläggare, den samordnande individuella planeringen (SIP-möten) eller andra tvärprofessionella möten. Det hemtjänstlandskap som den fasta omsorgskontakten arbetar i, ställer särskilda krav på kompetens för att omsorgsskapet ska kunna utföras på ett säkert och tryggt sätt. Arbetet ska i regel utföras på egen hand och under tidspress hos äldre personer med omfattande, sammansatta och komplexa behov. Med utgångspunkt i arbetsuppgifternas karaktär och det givna hemtjänstlandskapet bedömer utredningen att den fasta omsorgskontaktens kompetens behöver motsvara en undersköterskas och att den behöver regleras i lag. Utredningen föreslår lagändringar med ikraftträdande vid två olika tidpunkter Utredningen föreslår att det i lag ska införas ett krav om fast omsorgskontakt. Förslaget innebär att äldre som har beviljats hemtjänst ska erbjudas en fast omsorgskontakt i syfte att tillgodose hens behov av kontinuitet, trygghet, individanpassad omsorg och samordning. Enligt förslaget ska den fasta omsorgskontakten inneha yrkestiteln undersköterska. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft vid två olika tidpunkter. Lagförslaget om att en fast omsorgskontakt ska erbjudas till äldre med hemtjänst föreslås att träda i kraft . Förslaget om att den fasta omsorgskontakten ska inneha yrkestiteln undersköterska föreslås att träda i kraft . Det senare datumet för ikraftträdande har valts med hänsyn till att verksamheterna behöver för omställning. handlar om att rekrytera nya medarbetare och vid behov fortbilda personalen. Kostnader och positiva effekter Lagförslagets kostnadsmässiga konsekvenser har i konsekvensutredningen relaterats till de positiva effekter som förslaget kan medföra. Det kan till exempel handla om förväntade hälsoförbättringar hos omsorgstagare, anhöriga och personal. Antagandena om de positiva effekterna är befattade med osäkerhet men pekar mot att lagförslaget kan vara kostnadseffektivt. A dedicated contact person in home care services will enable the support and help provided to be better adapted to individuals’ needs and wishes. Given certain conditions, the role may contribute to better continuity of care and greater safety for care receivers, relatives and staff. Benefits relating to coordination can be achieved, since the dedicated contact person is an important source of information for relatives, close friends, the care team and other professional groups in health and social care. The Inquiry’s remit The Inquiry is to submit proposals on how to introduce the role of dedicated contact person in home care services in both the private and public sectors and assess whether this role may contribute to improved staff continuity. The Inquiry will also propose which duties should be included in the role and evaluate the knowledge and skills a dedicated contact person should have. The role of dedicated contact person varies throughout the country Around eight out of ten care receivers currently have a contact person, but what the role involves in practice is not known. In order to investigate how home care service providers, both private and public, currently work with the role of dedicated contact person, the Inquiry conducted a survey of 20 municipalities. The survey shows that the role of dedicated contact person varies between the municipalities’ different home care service providers. For some providers, the contact person’s role is limited to older people and performing duties of a more administrative nature, while in other municipalities the contact person performs most of the care interventions for ‘their’ care receivers. Other providers do not have an explicit contact person role, that is, neither staff nor care receivers know who the contact person is. Instead, these providers have informal contact roles, where staff work more often with some care receivers than others. However, neither mandates nor duties are clearly defined, resulting in the role being unclear for care receivers, staff, relatives and other professional groups. The survey also identifies examples where the dedicated contact person is part of a multi-disciplinary team, with the goal of achieving good continuity in both health and social care for older people. Important requirements for the contact person’s role The survey and background information demonstrate that certain conditions are required to achieve the added value associated with the work of a dedicated contact person. One essential prerequisite is that care services are organised around a common approach focused on the care receiver’s needs and participation. Another important requirement is that care services plan and schedule the dedicated contact person’s work on the premise that to the greatest extent possible they will carry out the care interventions for ‘their’ care receivers. This provides the contact person the opportunity to get to know, and establish close and trusting relationships with, the older people they care for. An important added value of this personal knowledge is the overall picture the contact person gains of the care receiver’s situation and their ability to identify any changes in health and functional status. Another requirement is that the dedicated contact person is part of a small team linked to a specific geographic area – allowing for good staff continuity. The dedicated contact person also needs to be given the time, flexibility and leeway in their work to be able to adjust their schedule according to the care receiver’s changing needs. When the dedicated contact person receives support from their immediate manager and is given time for interdisciplinary meetings and reflection, conditions are created for a good working environment that benefits both staff and care receivers. Finally, an important requirement for all interventions performed by the dedicated contact person is that they have the relevant education and experience, and the opportunity for continuing professional development. Contact person’s duties require expertise In the Inquiry’s assessment, the central duties of the dedicated contact person are to perform both social care interventions and duties following instruction or delegation from health and care staff. Other duties include planning and following up social care, and acting as a facilitator. This may involve establishing and revising action plans, communicating and collaborating with relatives, close friends, the care team and other relevant professional groups taking part in the health and social care of older people. It may also involve taking part in follow-up meetings with assistance officers, coordinated individual plan (samordnad individuell plan, SIP) meetings or other multi-disciplinary meetings. The home care service landscape in which the dedicated contact person works places special demands on their expertise to ensure the contact person role can be performed in a safe and secure . Work is normally performed independently and under time constraints in the home of older people with extensive, compound and complex needs. Based on the nature of their duties and the given home care service landscape, the Inquiry considers that the dedicated contact person’s qualifications must correspond to that of an assistant nurse and be regulated by law. The Inquiry proposes legislative amendments, entering into force at two different points in time The Inquiry proposes that the role of dedicated contact person be introduced as a requirement in legislation. The proposal means that older people who have been granted home care services must be offered a dedicated contact person to ensure their need for continuity, safety, and personalised social care and coordination is met. According to the proposal, the dedicated contact person will hold the occupational title of assistant nurse. The Inquiry proposes that the legislative amendments enter into force at two different points in time. The legislative proposal that a dedicated contact person must be offered to older people receiving home care services should enter into force on 1 January 2022. The proposal that the dedicated contact person must hold the occupational title of assistant nurse should enter into force on 1 January 2030. This date for entry into force was chosen in consideration of the fact that home care services need time to transition. This transition will involve recruiting new employees and, as necessary, training staff. Costs and positive impacts In the impact assessment, the cost implications of the legislative proposal have been set in relation to the positive impacts the proposal may have. These may include expected health improvements for care receivers, relatives and staff. The assumptions regarding the positive impacts are subject to uncertainty but indicate that the legislative proposal may be cost-effective. 1.1Förslag till lag om ändring i socialtjänstlagen (2001:453) Härigenom föreskrivs att det i socialtjänstlagen (2001:453) ska införas två nya paragrafer, 5 kap. 5 a och 5 b §§, av följande lydelse. Äldre personer som har beviljats hemtjänst med stöd av 4 kap. 1 eller 2 a §§ ska erbjudas en fast omsorgskontakt för att tillgodose dennes behov av trygghet, kontinuitet, individanpassad omsorg och samordning, om det inte bedöms vara uppenbart obehövligt. Som fast omsorgskontakt får bara den som innehar yrkestiteln undersköterska i enlighet med bestämmelserna i 3 kap. 3 § tredje denna lag och i 4 kap. (2010:659) utses. Denna lag träder i kraft i fråga om 5 kap. 5 b § och i övrigt . 2Utredningens uppdrag och arbete Regeringen beslutade om direktiven för uppdraget införande av fast omsorgskontakt i (Dir. 2019:52, bilaga 1). I direktiven framkommer att syftet med att införa en fast omsorgskontakt är att öka delaktigheten och självbestämmandet för äldre personer som har hemtjänst och att öka tryggheten både för de äldre och deras anhöriga. Med en fast omsorgskontakt kan stödet och hjälpen bättre anpassas till den enskildes behov och önskemål. Krav på en fast omsorgskontakt innebär att utförare blir skyldiga att arbeta på ett mer enhetligt sätt vilket kan bidra till en ökad kvalitet inom äldreomsorgen. Syftet med införandet av fast omsorgskontakt är vidare att bidra med lösningar på en bristfällig personalkontinuitet inom äldreomsorgen och att skapa förutsättningar för enhetlighet i hela landet. Omsorgskontakten förväntas även kunna bemöta kraven på ökad samordning mellan olika aktörer verksamma inom äldreomsorgen. fattade regeringen beslut om tilläggsdirektiv (Dir. 2020:89, bilaga 2) där det framgår att utredningstiden förlängs och att uppdraget ska redovisas . Utredningens huvuduppgifter är att: •kartlägga hur utförare av hemtjänst, såväl privata som offentliga, arbetar med fast omsorgskontakt. Utredningens uppdrag och arbete •analysera skillnader mellan personalkontinuitet i hemtjänst som bedrivs i privat och offentlig regi. •bedöma om en fast omsorgskontakt kan bidra till att förbättra personalkontinuiteten i hemtjänst som bedrivs i privat respektive offentlig regi. •föreslå hur en fast omsorgskontakt kan införas i , både för verksamheter i privat och i offentlig regi, •bedöma om en fast omsorgskontakt kan bidra till att förbättra personalkontinuiteten i och om det kan bidra till att insatserna utförs på liknande sätt, oavsett vem i personalgruppen som utför dem, •föreslå vilka arbetsuppgifter som ska ingå i en fast omsorgskontakts arbetsbeskrivning, •bedöma vilka kunskaper och kompetenser som en fast omsorgskontakt inom bör ha. Utredningen ska överväga för- och nackdelar med att ställa särskilda kompetenskrav och särskilt beakta patientsäkerheten för den enskilde. Vidare ska förutsättningarna för en fast omsorgskontakt beskrivas i syfte att säkerställa att en fast omsorgskontakt innebär ett stöd för omsorgstagaren, vård- och omsorgspersonal och leder till minskad administration. •bedöma vilka författningsändringar som krävs för att reglera krav på en fast omsorgskontakt i och beakta lokala förutsättningar som främjar ett effektivt arbetssätt.