sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — Utredningen kan vidare konstatera att grundläggande nationella över- vakningsdata saknas då det gäller möjligheter att följa samlade effekter av jordbruksmarkens behandling med kemiska eller jordförbättrande insatser, t.ex. slamgödsling, mineralgödsling och behandling med växtskyddsmedel. Det minskar också förutsättningarna att koppla den blygsamt finansierade hälsorelaterade miljöövervakningen till denna typ av förhållanden. Det finns goda skäl att se över förutsätt- ningarna att samordna lokala och regionala övervakningsinsatser kring markförhållanden inom jordbruket med andra datakällor, t.ex. spårbara data från slamspridning inom Revaq. Utvidgade nationella insatser för övervakning av markförhållanden kan också övervägas. Utredningen har emellertid inte haft i uppdrag att närmare analysera behovet av övervakningsdata för att öka kunskaperna om slamsprid- ning, hälsa och miljö, och lämnar därför inte mer specifika förslag. Utredningen om översyn av miljöövervakning pekade i sitt betän- kande bland annat på en splittrad bild för svensk miljöövervakning och stora behov av samordning och överblick. , andra fackmyndigheter och länsstyrelser är på olika sätt inblandade i övervakning av mark och terrestra förhållanden. ansvarar för kvalitetsuppföljning av ängs- och betesmarker, underlag för rapportering av nitratdirektivet och för andra ändamål. Det kan t.ex. gälla insamling av uppgifter kopplade till Växtskydds- centralerna och projektet näringen eller för att följa miljö- kvalitetsmålet Ett rikt odlingslandskap. Övervakning av användningen av växtskyddsmedel genomförs av för kemiska bekämpningsmedel, CKB, vid SLU på uppdrag av . och miljö vid SLU analyserar bland annat grund- vatten, dräneringsvatten och ytvatten från dussintalet försöksfält (åkrar) i olika delar av landet för att undersöka betydelsen av klimat och odling för mark och gröda. SCB publicerar vart annat år statistik för reningsanläggningars produktion av avloppsslam och spridning på jordbruksmark och för andra ändamål. Dessa data kan dock inte relateras till jordbruksmarkens faktiska lokalisering.230 9Förbud mot att sprida avloppsslam Utredningens direktiv är tydligt inriktade mot att det ska vara förbjudet att sprida avloppsslam och att de eventuella undantag som kan medges särskilt ska motiveras.1 Den bakgrund som framhålls är de risker för hälsa och miljö som diskuterats. Slammets innehåll av tungmetaller, skadliga kemiska ämnen och föreningar, läkemedels- rester och mikroplaster har påverkat synen på hur och om spridning bör ske. Frågan om fortsatt spridning har bland annat resulterat i en rad utredningar . De har pekat på risker med slam- spridning men också på hur dessa kan hanteras, inte minst som följd av utvecklingen av det frivilliga certifieringssystemet Revaq. För- delarna med spridning ligger främst i den bredare återföring av växt- näringsämnen och mullbildande ämnen som då kan ske. Den nu aktu- ella utredningen har därför också i uppgift att presentera tekniker som möjliggör återvinning, främst beträffande fosfor. spridningsvägar för slammet, som avsättning för deponi- täckning, bedöms inte ges samma möjligheter som hit- tills. Ett betydande kvittblivningsproblem kan därmed komma att utvecklas för många va-huvudmän. Det talar tillsammans med ökad tveksamhet för andra spridningsvägar på mark för att hantera avlopps- slammet på nya sätt. Utredningen redovisar inledningsvis de rättsliga förutsättningar som gäller spridning av avloppsslam. Därefter beskrivs två alterna- tiva scenarier för förbud mot spridning, följt av de överväganden och förslag som utredningen lämnar. 1Dir 2018:67, s. 5. Förbud mot att sprida avloppsslam 9.2.1Regler som gäller spridning på alla marktyper , de allmänna hänsynsreglerna och miljökvalitetsnormer för vatten De allmänna hänsynsreglerna har ett vitt tillämpningsområde och gäller alla som bedriver eller avser att bedriva en verksamhet eller vidta en åtgärd om denna kan innebära skada eller olägenhet för männi- skors hälsa eller miljön. De gäller alltså även verksamhet som varken är anmälnings- eller tillståndspliktig. De allmänna hänsynsreglerna gäller alltid för hantering av avloppsslam, även om de specifika reglerna om spridning inte är tillämpliga på vissa marktyper. Även när det finns särskilda regler om spridning kan de allmänna hänsynsreglerna leda till att högre krav än de som följer av de specifika reglerna ställs i enskilda fall. Det behöver i sådana fall finnas omständigheter i det enskilda fallet som ger anledning att ställa högre krav än vad som följer av reglerna. Det är inte möjligt att t.ex. inom en kommun på ett generellt plan föreskriva strängare försiktighetsmått än de som följer av de särskilda reglerna. kan exempelvis inte generellt förbjuda slamspridning utan att ha gjort en prövning i det enskilda fallet.2 I avsnitt 5.5.1 behandlas de allmänna hänsynsreglerna närmare. De allmänna hänsynsregler som främst behöver beaktas vid sprid- ning av avloppsslam är •försiktighetsprincipen och bästa möjliga teknik, •hushållnings- och kretsloppsprincipen. 2Mark- och domar i mål nr M 8188-13, 7166-13 och 7883-13. Förbud mot att sprida avloppsslam EU:s ramdirektiv för vatten ställer krav på att medlemsstaterna ska besluta om miljömål.3 I svensk rätt uttrycks miljömålen i miljökva- litetsnormer, dvs. i föreskrifter om kvaliteten på vattenmiljön. Att sprida avloppsslam på eller i marken kan påverka förutsätt- ningarna att möta miljökvalitetsnormer för yt- och grundvatten. En myndighet eller en kommun får inte tillåta att en verksamhet eller en åtgärd påbörjas eller ändras om detta, trots åtgärder för att minska föroreningar eller störningar från andra verksamheter, ger upphov till en sådan ökad förorening eller störning som innebär att vatten- miljön försämras på ett otillåtet sätt eller som har sådan betydelse att det äventyrar möjligheten att uppnå den status eller potential som vattnet ska ha enligt en miljökvalitetsnorm. Vid prövning för ett nytt tillstånd och vid omprövning av tillstånd4 ska de bestämmelser och villkor beslutas som behövs för att verksamheten inte ska medföra en sådan försämring eller riskerar en sådan utveckling, dvs. ett sådant äventyr.5 Försämringsförbudet och skyldigheten att se till att ett även- tyrande inte uppstår gäller alltså oavsett om åtgärden eller den nya verksamheten eller ändringen prövas efter en ansökan om tillstånd eller efter en anmälan eller om den upptäcks inom ramen för tillsyn.6 Rimlighetsavvägningen beträffande de allmänna hänsynsreglerna får i fråga om miljökvalitetsnormer för vatten inte leda till att verk- samheten orsakar en otillåten försämring av ett vattens kvalitet eller äventyrar att rätt vattenkvalitet kan uppnås.7 Miljökvalitetsnormer gäller på vattenförekomstnivå och allt vatten utgör inte s.k. vattenförekomster. Det behöver också ske en påverkan på en kvalitetsfaktor för hela vattenförekomsten för att reglerna ska vara tillämpliga. Miljökvalitetsnormerna är dessutom satta utifrån vissa specifika ämnen. Det innebär att reglerna inte alltid är tillämp- liga, till skillnad från de allmänna hänsynsreglerna som alltid gäller. 3Artikel 4 i och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (EGT L 327, 22.12.2000, s. 1, Celex 32000L0060). 4Lagring av avloppsslam är anmälningspliktigt. Själva spridningen är endast anmälnings- eller tillståndspliktig om det regleras i lokala föreskrifter. 55 kap. 4 § . Se även prop. 2017/18:243. 2017/18:243, s. 191 ff. 72 kap. 7 § . Förbud mot att sprida avloppsslam Möjlighet till ytterligare föreskrifter inom vissa områden Det finns möjlighet för kommunen att meddela föreskrifter om spri- dandet av naturligt gödsel, slam och annan orenlighet om det behövs för att hindra att olägenheter för människors hälsa uppkommer. Det gäller inom område med detaljplan eller intill sådant område samt inom annat tättbebyggt område.8 Detaljerade bestämmelser kring eget omhändertagande av avfall från små avloppsanläggningar kan också finnas i de lokala renhållnings- föreskrifterna för kommunen, se nedan. Vidare har kommunen och möjlighet att föreskriva om spridning av avloppsslam i skyddade områden som till exempel naturreservat, vattenskyddsområden och Natura 2000-områden.9 Specifika krav för tillstånds- och anmälningspliktig verksamhet En stor del av den verksamhet där spridning av avloppsslam före- kommer är tillstånds- eller anmälningspliktig.10 Det gäller bland annat verksamhet i form av deponier, gruvor och täkter av visst slag.11 Till- ståndsmyndigheten ska i sitt tillstånd fastställa de villkor som behövs för bland annat utsläpp, begränsningsvärden och bästa möjliga tek- nik samt hantering av kemiska produkter och avfall.12 När det gäller anmälningsärenden ska den myndighet som handlägger ärendet, om det behövs, i ett föreläggande till verksamhetsutövaren besluta om försiktighetsmått eller förbud eller förelägga verksamhetsutövaren att ansöka om tillstånd.13 Förbud mot eller försiktighetsmått vid sprid- ning av avloppsslam kan således regleras i tillstånd och förelägganden. Eget omhändertagande av hushållsavfall Avfall från små avlopp avsedda för ett eller ett fåtal hushåll utgör hushållsavfall (se avsnitt 3.2.4). Det omfattas således av kommunens renhållningsansvar, vilket innebär att kommunen har ansvar för att 840 § 2 och 42 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. 97 kap. och förordningen (1998:1252) om områdesskydd. 109 kap. 6 § . 11Miljöprövningsförordningen (2013:251). 1219 kap. 5 § och 22 kap. 25 § . 1327 § förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Förbud mot att sprida avloppsslam hämta avfallet.14 Kommunen får i det enskilda fallet ge dispens för eget omhändertagande under förutsättning att det finns särskilda skäl och att den som ska hantera avfallet med stöd av dispensen kan göra det på ett hälso- och miljömässigt godtagbart sätt.15 Ett beslut om dis- pens skiljer sig från ett beslut om tillstånd till små avloppsanlägg- ningar, eftersom det är personligt och inte följer med fastigheten.16 Kommunen har möjlighet att i sina lokala föreskrifter reglera för- utsättningarna för eget omhändertagande av slam.17 Det generella kravet för eget omhändertagande är att avfallet kan omhändertas på ett hälso- och miljömässigt godtagbart sätt. Genom att införa möjlig- heten till dispens i renhållningsordningen kan kommunen bedömas ha tagit ställning till att särskilda skäl generellt sett föreligger i dessa fall.18 Förbud och förelägganden från tillsynsmyndigheten En tillsynsmyndighet har möjlighet att i enskilda fall meddela förbud mot spridning av avloppsslam eller förelägganden om försiktighets- mått. Mer ingripande åtgärder än vad som behövs i det enskilda fallet får inte användas.19 har inte rätt att generellt förbjuda slamspridning, en bedömning ska göras i varje enskilt fall.20 EU:s direktiv om avloppsslam i jordbruket Inom EU regleras användning av avloppsslam genom rådets direktiv /278/EEG av om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket21 (slamdirektivet) Syf- tet med direktivet är att reglera användningen av avloppsslam i jord- bruket på ett sådant sätt att skadliga effekter på mark, vegetation, djur 1415 kap. 3 och 20 §§ . 1515 kap. 25 § . 16Havs- och vattenmyndigheten (2019). Vägledning för prövning av små avlopp. Avsnittet beslutsdokument för tillstånd. /hav/vagledning--lagar/vagledningar/sma- avlopp/provning-av-sma-avlopp/vagledning-for-provning-av-sma-avlopp.html, . 17Jfr 15 kap. 38, 39 och 41 §§ samt 74–75 §§ avfallsförordningen (2011:927). 18Jfr Avfall (2017), Underlag för avfallsföreskrifter, Rapport 2017:1 och SKL (2016), Cirkulär 16:71, bilaga 4, s. 29, . 1926 kap. 9 § . 20Mark- och domar i mål nr M 8188-13, 7166-13 och 7883-13. 21EGT L 181, , s. 6 (Celex 31986L0278). Förbud mot att sprida avloppsslam och människor hindras som en riktig användning av avlopps- slam uppmuntras. Direktivet föreskriver gränsvärden för innehåll av metaller dels i åkermarken, dels i det avloppsslam som avses spridas på åkermarken, samt gränsvärden för tillförsel av metaller till åker- marken via slammet. De gränsvärden som gäller behandlas närmare i avsnitt 8.2.2. Direktivet är ett s.k. minimiharmoniseringsdirektiv. Det innebär att medlemsstaterna få införa bestämmelser som är strängare än vad som föreskrivs i direktivet.22 Förordningen om kemiska produkter EU-direktivets regler om saluhållande och överlåtelse av avloppsslam återfinns i förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. I förordningen föreskrivs gränsvärden för innehåll av metaller i av- loppsslam som går längre än de krav som följer av EU-direktivet. De gränsvärden som gäller behandlas närmare i avsnitt 8.2.2. Om det finns särskilda skäl får , med iakttagande av av godkända åtaganden enligt avtalet om Euro- peiska ekonomiska samarbetsområdet, i det enskilda fallet medge dis- pens från dessa gränsvärden. Övriga regler i EU-direktivet är genomförda i kungörelse (SNFS 1994:2) med föreskrifter om skydd för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket. Föreskrifterna innehåller gränsvärden för dels innehåll av metaller i åkermarken, dels tillförsel metaller till åkermarken via slammet. De begränsningar som följer av föreskrifterna är strängare än de som följer av direk- tivet. Det föreskrivs också gränsvärden som tillförsel av näringsämnen som inte finns i direktivet. De gränsvärden som gäller behandlas när- mare i avsnitt 8.2.2. I föreskrifterna ställs krav på att avloppsslammet ska behandlas innan det används i jordbruket. Obehandlat slam får användas, men ska då brukas ned senast från spridningen om använd- Förbud mot att sprida avloppsslam ningen inte leder till olägenheter för närboende. Behandlingen minskar de olägenheter som användningen kan medföra, men innebär ingen egentlig reduktion av patogener. Det ställs också andra krav på an- vändningen av avloppsslam. Avloppsslam får bland annat inte använ- das på betesmark, på som ska användas för bete eller om vallfodergrödor ska skördas och på mark avsedd för kommande odling av bär, potatis och rotfrukter. I föreskrifterna regleras även provtagning och analys, innehålls- deklaration samt registerhållning och rapportering. i det län där slammet används kan för visst fall med- ge undantag från bestämmelserna i föreskrifterna om det finns sär- skilda skäl. Undantag får dock inte medges i strid med EU-direktivet. föreskrifter och allmänna råd om växtnäring föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring23 täcker alla organiska gödselmedel när de används inom jordbruk och därmed även avlopps- slam. I föreskrifterna regleras bland annat maximal tillförsel av totalfos- for till , se närmare avsnitt 8.2.2. Det finns också begränsningar för hur mycket lättillgängligt kväve som får spridas inför höstsådd inom s.k. nitratkänsliga områden. Inom sådana områden får tillförseln av kväve inte heller överstiga den mängd som kan anses vara nödvändig för avsedd gröda för att utnyttja växtplatsens produktionsförmåga. För områden som inte är känsliga, finns allmänna råd om anpassning av kvävetillförseln efter gröda och odlingsförhållanden. Föreskrifterna innehåller vidare regler om försiktighetsmått vid spridning i form av spridningstidspunkter och spridningsförhållanden. I känsliga områden är det bland annat förbjudet att sprida gödsel- medel på vattenmättad och frusen mark. Det är inte heller tillåtet att sprida gödselmedel närmare vattendrag än . Inom vissa känsliga områden ska fasta gödselslag som sprids på obevuxen mark brukas ned . Det finns allmänna råd för hela landet om försiktighetsmått vid spridning på frusen mark samt annan spridning då markförhållandena är sådana att det finns risk för att gödsel förorenar yt- eller grundvatten. 23Reglerna är under översyn. Förbud mot att sprida avloppsslam föreskrifter om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket I jordbruksverks föreskrifter (SJVFS 1999:119) om hänsyn till natur- och kulturvärden i jordbruket regleras att organiskt avfall som slam och gödsel inte får spridas på så att det hamnar utanför åkern. Det får inte heller spridas på magra ängs- och betesmarker om natur- eller kulturvärden kan skadas av spridningen.24 rekommendationer för gödsling och kalkning och riktlinjer för god jordbrukarsed tar fram rekommendationer för gödsling och kalkning. De ska ligga till grund för en ekonomiskt optimal göds- ling och kalkning där rekommenderade givor även bedöms ligga inom gränserna för miljömässigt godtagbar gödslingsinsats.25 har också tagit fram riktlinjer för vad som är god jordbrukarsed för att begränsa ammoniakförluster.26 Återvinning av växtnäring genom spridning av avloppsslam Spridning av avloppsslam på produktiv jordbruksmark är en form av återvinning. Av avloppsdirektivet27 framgår att slam som uppkommer vid rening av avloppsvatten ska återanvändas när det är lämpligt. Bort- skaffande ska ske på ett sådant sätt att ogynnsamma effekter på mil- jön nedbringas till ett minimum.28 Återvinning behandlas närmare i avsnitt 3.2.5 och 10.2.1. 24Reglerna är under översyn. 25Jordbruksverket (2019). rekommendationer för gödsling och kalkning. Jordbruksinformation 18–2018. 26Jordbruksverket (2006). riktlinjer för vad som är god jordbrukarsed för att begränsa ammoniakförluster. Jordbruksinformation 13–2006. 27Rådets direktiv /271/EEG av om rening av avloppsvatten från tätbebyg- gelse (EGT L 135, 30.5.1991, s. 40, Celex 31991L0271). Förbud mot att sprida avloppsslam Anmälan om samråd enligt Kan en verksamhet eller en åtgärd som inte omfattas av tillstånds- eller anmälningsplikt komma att väsentligt ändra naturmiljön, ska anmä- lan för samråd göras hos den myndighet som utövar tillsynen. Verksamhet eller åtgärd som ska anmälas för samråd får påbörjas tidigast efter det att anmälan har gjorts, om inte tillsyns- myndigheten medger något annat. får förelägga den anmälningsskyldige att vidta de åtgärder som behövs för att be- gränsa eller motverka skada på naturmiljön. Om sådana åtgärder inte är tillräckliga och det är nödvändigt för skyddet av naturmiljön, får myndigheten förbjuda verksamheten. är tillsynsmyndighet för skogsgödsling och kräver att anmälan görs vid spridning av avloppsslam.29 föreskrifter och allmänna råd till skogsvårdslagen I föreskrifter och allmänna råd (SKSFS 2011:7) till skogsvårdslagen regleras att skogsgödsling ska ske så att skador för- hindras eller begränsas. Det finns allmänna råd om maximala givor för kväve i skilda områden och områden som inte bör kvävegödslas. Innehåll av näring, tungmetaller och andra skadliga ämnen bör doku- menteras och tillförsel av tungmetaller och andra skadliga ämnen bör inte överstiga det som normalt förs bort vid uttag av biomassa. rekommendationer vid uttag av avverkningsrester och askåterföring I rekommendationer (meddelande 2:2008) vid uttag av avverkningsrester och askåterföring regleras mini- och maxhalter för ämnen i askprodukter avsedda för spridning på skogsmark. 292 kap. 10 § miljötillsynsförordningen (2011:13) samt information till utredningen från Skogs- styrelsen, Lomander, A., . Förbud mot att sprida avloppsslam halter har i brist på andra gränsvärden använts vid samrådsärenden kring slamspridning.30 9.2.4Deponier och täckning av deponier EU:s direktiv om deponering av avfall EU:s direktiv /31/EG om deponering av avfall31 syftar till att stödja unionens övergång till en cirkulär ekonomi. Målet för direk- tivet är att säkerställa en successiv minskning av deponering av avfall och förebygga eller så långt det är möjligt minska avfallsdeponer- ingens negativa effekter på miljön och människors hälsa. Spridning av avloppsslam för gödnings- eller jordförbättringsändamål omfattas inte av direktivets räckvidd.32 Förordningen om deponering av avfall EU-direktivet har genomförts i svensk rätt i bland annat förordningen (2001:512) om deponering av avfall. I förordningen regleras utform- ning, drift, avslutning och efterbehandling av deponier. Vidare regle- ras vad som får deponeras och det finns ett förbud mot deponering av organiskt och brännbart avfall. föreskrifter och allmänna råd som rör deponi I föreskrifter och allmänna råd (NFS 2004:4) om hantering av brännbart avfall och organiskt avfall regleras de orga- niska avfall som är undantagna från deponeringsförbudet, bland annat komposterat slam från rening av avloppsvatten. Vidare regleras att kan ge dispens från förbudet. föreskrifter (NFS 2004:10) om deponering, kriterier och förfarande för mottagning av avfall vid anläggningar för deponering av avfall reglerar bland annat provtagning och mätning. 30Rätt slam på rätt plats, s. 52, , SP (2012), samt information till utredningen från , Lomander, A., . 31EGT L 182, , s. 1 (Celex 31999L0031). Förbud mot att sprida avloppsslam har tagit fram en handbok (2004:2) med allmänna råd till förordningen (2001:512) om deponering av avfall och till 15 kap. 34 § . I den anges att slam kan ingå i sluttäckning om det uppfyller krav på beständighet m.m. Högst 40 procents in- blandning av avloppsslam rekommenderas i tätskikt. Det saknas specifika regler om användning av avloppsslam vid gruv- täckning. Villkor kan dock ställas på slamhantering i tillstånd för gruv- verksamhet, vilket framgår av avsnitt 9.2.1 ovan. Ska anläggningsjord användas på jordbruksmark omfattas den av de specifika reglerna i föreskrifter om avloppsslam, se avsnitt 9.2.2 ovan. Det saknas i övrigt regler om användning av av- loppsslam i anläggningsjord, utöver de regler som gäller för alla marker, se avsnitt 9.2.1. , 17, reglerar hur anläggningsjord får användas i praktiken. är utgivet av Svensk Bygg- tjänst med vissa tillägg från Trafikverket.33 Det används vid upprät- tande av beskrivningar och utförande av anläggningsarbeten. Referens- verket underlättar för branschen att använda enhetlighet i språk och begrepp. Det utgör närmast en form av standardavtal. I referensverket regleras bland annat riktvärden för anläggningsjords näringsinnehåll och vilken mullhalt olika jordar får innehålla. Om avloppsslam används begränsas mängden tillförd slam av kraven på en låg fosforhalt i den färdiga jordblandningen. Alla jordproducenter arbetar inte enligt AMA:s krav, endast de som har kunder som arbetar/upphandlar i enlighet med AMA:s riktlinjer.34 33Trafikverkets ändringar och tillägg till 17, (TDOK 2017:0441). står för Allmän material och arbetsbeskrivning. 34Återvinningsindustrierna (2019). Underlag till utredningen, . Förbud mot att sprida avloppsslam Utredningen ska enligt sina direktiv presentera förslag med alter- handlingsvägar mot de mål som anges. Utredningen utvecklar därför två huvudsakliga och alternativa scenarier som handlingsför- slag . Scenarierna har sin grund i de principiellt olika utgångspunkter och scenarier som angavs i punktform i kapitel 5. Det gäller således två alternativ, där •Scenario 1 innebär ett förbud mot all spridning av avloppsslam eftersom slammet i detta scenario har antagits innebära allvarliga risker för hälsa och miljö. Förbudet medverkar till att möta miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. Omställningen bör därför gå så snabbt som möjligt och undantag så långt som möjligt begränsas. Krav ställs också på återvinning av fosfor ur avloppsslammet. •Scenario 2 innebär ett grundläggande förbud mot all spridning av avloppsslam med undantag för spridning av kvalitetssäkrat slam på produktiv jordbruksmark. Spridning på andra marker, där fos- forresursen inte kan nyttiggöras genom att ersätta mineralgödsel, förbjuds helt. Hälso- och miljörisker ges stor tyngd, men kan enligt detta scenario vägas av och hanteras i förhållande till strävan mot andra miljö- och samhällsmål. Krav ställs även här på återvin- ning av fosfor ur avloppsslammet, antingen i form av spridning på produktiv jordbruksmark eller genom materialåtervinning.