sou · H8B339 · 2020-06-30 00:00:00 — Mot denna bakgrund skulle det vara betydelsefullt att få en samlad beskrivning av det sätt på vilket den tidigare gjorda forskningen bidragit till slutförvarens säkerhet under drift och efter förslutning och hur forskningen förväntas optimera slutförvarens säkerhet. Fud-program 2019, 5.1.1 ”Mål för forskning”, s. 103. Övergripande bedömningar och synpunkter på Fud-program 2019 Åtgärdsförslag: SKB bör i kommande Fud-program inkludera ett avsnitt som på ett samlat sätt redovisar hur genomförd och planerad forskning bidragit respektive kommer att bidra till säkerheten, framför allt för ett slutförvar för använt kärnbränsle, på kortare och . 2.6Samspelet mellan forskning, teknikutveckling och operationell verksamhet Förutsatt att SKB:s ansökan för ett slutförvar för använt kärnbränsle beviljas tillstånd följer en konstruktionsfas . kommer forskning och teknikutveckling att fortsätta. Särskilt betydelsefull är forskning om och utveckling av de olika barriärer som tillsammans ska innesluta strålningen och det radioaktiva materialet från det använda kärnbränslet. Den operationella verksamheten kommer att ge nya erfarenheter och kunskaper. Det är angeläget att denna verksamhet på ett effektivt sätt samspelar med forskning och utveckling. Det förutsätter också att kunskaper och erfarenheter förs vidare från erfaren expertis och administration till nytillkomna anställda inom verksamheten. Internationella erfarenheter visar att särskilda program för detta samspel inom verksamheten och mellan erfarna och nytillkomna anställda på ett verksamt sätt kan bidra till en optimering av liknande storskaliga och långvariga projekts förmåga att uppfylla ställda säkerhetskrav. Åtgärdsförslag: Under förutsättning att SKB beviljas tillstånd att påbörja uppbyggnaden av ett slutförvar för använt kärnbränsle anser rådet att SKB bör utforma och redovisa ett program för att effektivisera samspelet mellan operationell verksamhet och den fortsatta forskningen och teknikutvecklingen.4 Detta forskningsprogram bör också beakta betydelsen av kunskapsöverföring från tidigare anställda till nyrekryterad personal inom verksamheten. 4Jämför att det finns en ansats till detta i SKB:s Fud-program 2010, avsnitt 8.4.4 ”Arbetsmetodik under uppförande och driftsättning”. 3Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Kapitel 3 tar upp särskilda synpunkter som är kommentarer och förslag till åtgärder med anledning av mer specifika frågor. Kapitlets underrubriker följer i stort Fud-programmets tre delar och avsnitt. 3.1Kommentarer till Fud-program Del I Verksamhet och handlingsplan Kommentar till Fud-avsnitt 3.4 Genomförandeplan för använt kärnbränsle I detta Fud-avsnitt finns en beskrivning av den stegvisa prövningen, men den omfattar endast ca under det att ett slutförvar för använt kärnbränsle uppförs och driftsätts. Det finns endast någon mening om att s.k. rutinmässig drift startar parallellt med att uppförandet av förvaret kommer att fortsätta . finns ett fortsatt forsknings- och utvecklingsbehov. Åtgärdsförslag: I Fud-program 2022 bör det framhållas att forskning, utveckling och demonstration kommer att behövas även under rutinmässig drift och fram till slutlig förslutning.1 1Läs mer i . SOU 2020:9 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Se kapitel 3 om att ett slutförvar för använt kärnbränsle är ett projekt som inte går att jämföra med att uppföra och driva ett kärnkraftverk, när det gäller stegvis prövning och faserna därefter. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Kommentarer till Fud-avsnitt 3.7 Handlingsalternativ vid förändrade förutsättningar Avsnittet behandlar i likhet med tidigare Fud-program konsekvenser för hela slutförvarsprocessen av (1) förkortning eller förlängning av kärnkraftsreaktorernas driftstider och (2) tidpunkten för driftstagning av de olika planerade slutförvaren och (3) fortsatt forskning och utveckling av konceptet horisontell deponering (KBS-3H). Rådet har inga invändningar mot SKB:s bedömningar i det aktuella avsnittet, men saknar en diskussion om flexibilitet och bästa möjliga teknik. Hur ska SKB följa upp forskning och ta till sig forskningsresultat från internationell forskning under ? Det är sannolikt att forskningen medför både förbättrade tekniker, nya material, ny kunskap och nya rön, vilka i sin tur sätter nya standarder som kan skilja sig från dem som finns . Det kan gälla nya koncept, men även ändringar och förbättringar inom KBS-3-kon- ceptet. utvecklas liknande koncept i flera andra länder. Det finns inte heller någon genomgång av andra och mer omfattande samhällsförändringar och deras eventuella konsekvenser för slutförvarsprocessen. Dit hör globala, nationella eller lokala omständigheter som – temporärt eller mer varaktigt – kan förhindra SKB:s verksamhet. När detta skrivs pågår spridningen av pandemin covid- 19, och vi vet inte vilka konsekvenser det till slut får för människor och världsekonomin. I det fall jämförbara eller mer omfattande kriser inträffar, under pågående uppbyggnad och drift av ett slutförvar för använt kärnbränsle, är konsekvenserna svåra att överblicka. Det skulle kunna innebära en mer långvarig försening till följd av att nödvändigt material inte blir tillgängligt eller att delar av arbetsstyrkan begränsas. Nationella och globala omständigheter skulle kunna medföra så allvarliga konsekvenser att ett slutförvar överges utan att deponeringen av det använda kärnbränslet till alla delar slutförts. Åtgärdsförslag: Rådet vidhåller sin synpunkt från yttrandet över Fud-program 2016 att det i framtida Fud-program bör finnas utförligare beskrivningar av vilka möjligheter till handlingsalternativ som finns vid förändrade förutsättningar och vilken flexibilitet det finns när det gäller teknikutvecklingen. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Dessutom bör SKB i nästkommande Fud-program göra en mer allmän genomgång av beredskapsåtgärder i händelse av nationella och globala kriser.2 Kommentarer till Fud-avsnitt 4.10 Övervakning under uppförande och drift Det är positivt att det i Fud-program 2019 finns ett eget avsnitt om övervakning och beskrivningen är på flera punkter en bra ansats. Dock beskrivs inte hur olika intressenter kan involveras i utformningen av ett övervakningsprogram. Detta är av särskild betydelse inte minst med tanke på att just övervakningsprocesser och deras utformning ofta framhålls som ett område där det kan finnas stort allmänintresse för deltagande.3 Insyn i övervakningsprogram under uppförande och drift av ett slutförvar för använt kärnbränsle kan bidra till att öka förtroendet för SKB:s arbete. Vidare framhåller SKB att all övervakning under uppförande och drift bör avslutas och utvärderas inför förslutning; övervakning efter förslutning är inte ett alternativ eftersom den riskerar att påverka barriärerna. Om regeringen beslutar om tillåtlighet, innebär det att KBS-3-metoden bedöms som säker och att övervakning efter förslutning är överflödig. Rådet anser dock att övervakning efter förslutning skulle kunna ge bättre förutsättningar för framtida generationer att fatta väl underbyggda beslut vid behov av eventuella åtgärder. Åtgärdsförslag: I Fud-program 2022 bör SKB redovisa planer på ett forskningsprogram när det gäller övervakning. SKB bör redovisa planer på deltagande, hur externa intressenter lämpligast kan involveras i ett övervakningsprogram under uppförande och drift.4 SKB bör dessutom förutsättningslöst följa teknikutvecklingen av övervakningssystem under den långa konstruktionsfasen och avvakta ett slutligt ställningstagande vad gäller övervakning efter förslutning. 2Det kan exempelvis utgöra ett forsknings- och utvecklingsområde utifrån diskussionen om tvärvetenskaplig forskning i avsnitt 4.1 i detta yttrande. 3Jämför Modern2020: (hämtad ). 4Det kan exempelvis utgöra ett forsknings- och utvecklingsområde utifrån diskussionen om tvärvetenskaplig forskning i avsnitt 4.1 i detta yttrande. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Kommentarer till Fud-avsnitt 4.12 Övriga områden 4.12.1 Bevarande av information och kunskap genom generationer SKB anger att det återstår innan det behöver finnas väl utvecklade system för informationsbevarande och att förväntningar och metoder kommer att utvecklas och förändras . Trots att dessa bedömningar delvis är rimliga, anser att arbetet med kunskapsbevarande bör påbörjas tidigt i en process som syftar till att planera, uppföra och driva ett slutförvar. Annars finns det risk att information och kunskap som behövs inte sparas, inte bevaras på rätt sätt, eller är otillräckligt bearbetad. Det är svårt att åtgärda detta senare i processen.5 Det är också en svårlöst fråga hur informationsbevarande ska genomföras över den långa tidsrymd som ett slutförvar för använt kärnbränsle ska vara säkert. Det är därför av vikt att börja forskning och utveckling för att hitta den kombination av tekniska, institutionella och kulturella åtgärder som behövs. Dessutom kommer det att finnas behov av flera parallella strategier. Åtgärdsförslag: Rådet vidhåller förslaget att SKB behöver påbörja arbetet med att utveckla strategier för informations- och kunskapsbevarande genom att ta fram en sammanhållen vetenskaplig framställning om kunskapsläget och forskningsbehovet på området.6 SKB bör även göra kopplingar till avsnittet bränsleinformation för att närmare beskriva vilken bränsleinformation som avses bevaras, samt hur denna information ska tas fram. 7 Dessa arbeten bör redovisas senast i Fud-program 2022 4.12.2 Andra metoder för slutförvaring delar SKB:s bedömningar om att företaget bör fortsätta bevaka området andra metoder för slutförvaring utan att genomföra något forskningsprogram i egen regi. 5Detta är en viktig slutsats av arbetsgruppen som organiserats av /, Preservation of Records, Knowledge and Memory Across Generations (RK&M) där SKB deltagit aktivt. 6Det kan exempelvis utgöra ett forsknings- och utvecklingsområde utifrån diskussionen om tvärvetenskaplig forskning i avsnitt 4.1 i detta yttrande. 7Se även åtgärdsförslaget för Fud-kapitel 8 i avsnitt 3.2.1 i detta yttrande. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Åtgärdsförslag: SKB bör inte endast följa, utan även redovisa utvecklingen av andra metoder framöver. Detta bör ske i kommande Fudprogram. Kommentarer till Fud-avsnitt 5.4 Arbetsverktyg I sin handlingsplan att utveckla arbetsverktyg skriver SKB att modell- och beräkningsverktygen ska underhållas och uppgraderas löpande i takt med den allmänna utvecklingen av dator- och operativsystem. SKB bedriver även ett utvecklingsarbete för att dels optimera vissa av de kommersiella verktygen för säkerhetsanalysernas behov, dels kontinuerligt utveckla sina egna beräkningsverktyg. vill understryka betydelsen av att utvecklingen av modell- och beräkningsverktyg sker i takt med de snabba framstegen inom datorteknik, artificiell intelligens och modellering. Modell- och beräkningsverktygen är av fundamental betydelse för många av de forskningsområden som omfattas av Fud-program 2019, till exempel analyser av de olika barriärernas egenskaper och för säkerhetsanalysen generellt. Validering av modell- och beräkningsverktygen är centralt för tillförlitligheten och tillämpbarheten av den erhållna informationen. Strategier och metoder för detta behöver redovisas. Åtgärdsförslag: SKB bör i kommande Fud-program beskriva kopplingen mellan erhållna modellerings- och simuleringsresultat med den validering som gjorts och planeras att göras. Särskild framförhållning krävs om långtidsförsök planeras eller krävs som valideringsmetod. SKB bör i Fud-program 2022 beskriva planerna på hur säkerhetsanalysen i ett långsiktigt perspektiv kan optimeras. Rådet anser att modell- och beräkningsverktyg bör utvecklas till ett eget forsknings- och utvecklingsområde i kommande Fudprogram. Kommentarer till Fud-avsnitt 5.5 Resurser och kompetens I Fud-programmet 2019 har SKB beskrivit hur företaget avser att lösa kort- och långsiktiga kompetensförsörjningsfrågor, något som föreslog i sitt yttrande över Fud-program 2016. Regeringen ställde också villkor i sitt beslut över att godkänna Fudprogram 2016 om att: Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Kommande Fud-program ska innehålla en beskrivning av hur kompetensutvecklingen och kompetensförsörjningen ska säkras i ett tidsperspektiv på 50–100 år.8 har SSM på uppdrag av regeringen publicerat en utredning vad gäller nationell kompetens i kärnteknik, kärnsäkerhet och strålskydd9 och har i sin kunskapslägesrapport 202010 ett kapitel som beskriver läget i sju europeiska länder inklusive . I dessa två rapporter beskrivs både den nationella och den internationella situationen som oroande och utmanande. En av slutsatser är att behöver ett nationellt program för att trygga den långsiktiga kompetensförsörjningen vilket omfattar en långsiktig målsättning vad gäller forskningsprogram inom kärnteknik, strålsäkerhet och strålskydd. Programmet ska trygga tillgång till utbildning för studier på universitet och högskolor i dessa ämnesområden på grund- och forskarutbildningsnivå. anser att det är väsentligt att utvärdera SKB:s förslag i Fudavsnitt 5.5 med utgångspunkt utifrån dessa två rapporter. SKB anger att målsättningen är att självt ha personal med kompetens som kan styra och leda arbetet med forskning, utveckling och drift av system för omhändertagande av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle. SKB:s utgångspunkt är att samhället ansvarar för grundutbildningen av till exempel civilingenjörer och för att upprätthålla grundkompetens inom relevanta områden, men att även industrin kommer att behöva göra särskilda insatser. I Fud-program 2019 redovisar SKB hur företaget har bedrivit forskning och utveckling i nära samarbeten med universitet och högskolor och att SKB-finansierade forskningsprojekt bidragit till ett hundratal disputerade forskare inom områden som varit väsentliga för utvecklingen av KBS-3-metoden. Åtgärdsförslag: SKB bör i kommande Fud-program redovisa sitt samarbete med universitet och högskolor i form av forskningsfinansiering och doktorandtjänster samt övriga insatser för att trygga sitt kort- och långsiktiga behov av kompetens. Detta är av vikt för att SKB ska kunna styra och leda arbetet med forskning, utveckling och drift av system för omhändertagande av radioaktivt avfall och använt kärnbränsle. 8Regeringens beslut över Fud-program 2016. Grunden för en långsiktig kompetensförsörjning inom strålsäkerhetsområdet. SOU 2020:9 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020, kapitel 2. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Även Fud-programmen framöver bör innehålla en beskrivning av hur kompetensutvecklingen och kompetensförsörjningen ska säkras i ett tidsperspektiv på 50–. 3.2Kommentarer till Fud-program Del II Avfall och slutförvaring 3.2.1Kommentarer till Fud-kapitel 8: Använt kärnbränsle Beskrivningen av kunskapsbehoven och den planerade forskningen i relation till slutförvaring av använt kärnbränsle är betydligt bättre och tydligare beskriven i Fud-program 2019 . Generellt finns ett bredare fokus på det använda kärnbränslet. I följande text ger vi några förslag på områden där rådet anser att den planerade forskningen bör förstärkas i förhållande till beskrivningen i Fudprogram . Eftersom liknande synpunkter återkommer i flera avsnitt redovisas synpunkterna på kapitel 8 gemensamt.11 Innehållsmässigt är beskrivningen av avsnitten i kapitlet i många fall lik den . Det som skiljer är att SKB i Fud-program 2019 mer detaljerat beskriver icke-reguljära bränslen (8.3), som till sammansättning eller design avsevärt avviker från den bulk av använt kärnbränsle som hitintills har varit i fokus i tidigare Fud-program. Generella synpunkter på nuläget Beskrivningarna av nuläget är av beskrivande karaktär, vilket i sig inte behöver vara fel. Dock saknas specificering av vilka forskningsfrågor som har utretts och besvarats eller som utreds, samt vilka forskningsfrågor som har uppkommit till följd av den tidigare forskningen. Dessutom borde SKB bättre hänvisa till vetenskapliga publikationer av utfört arbete. Av avsnitten 8.3–8.7 är det endast avsnitt 8.5 som innehåller referenser i nulägesbeskrivningen, och i det fallet handlar det om två referenser. 11Avsnitten i Fud-program 2019 i kapitel 8 som beskrivs här är: 8.3 ”Icke-reguljära bränslen och bränsleintegritet”; 8.4 ”Bränslekaraktärisering, resteffekt och strålning”; 8.5 ”Bränsleinformation och optimering inför inkapsling”; 8.6 ”Kriticitet”; 8.7 ”Kärnämneskontroll”. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Generella synpunkter på forskningsprogrammen I större utsträckning än i tidigare Fud-program, hänvisar SKB i programavsnittet till genomförd forskning, projekt, samarbeten och vissa resultat. Kopplingen mellan den tidigare utförda forskningen och programdelen är dock otydlig. Vilka frågor har besvarats av föregående forskningsprogram, vilka kvarstår och vilka har dykt upp? Vidare brister beskrivningar av syften, tillvägagångssätt och metoder hos forskningsprogrammen och lämnar många frågetecken. Exempel återfinns i avsnitt 8.4–8.7 där SKB nämner att olika metodiker ska tas fram och att utredningar ska göras, men skriver inget om hur detta ska ske eller vad som faktiskt ska göras. Ett exempel är avsnitt 8.7 där SKB skriver att en mätstation ska tas fram, utan att beskriva varken vad avsikten är med en sådan mätstation, eller vilka mättekniker som är tänkta att användas. Som redan nämnts finns mycket få referenser till publicerade resultat, och det förekommer inte referenser till vetenskapliga (eller ens andra typer av) publikationer i ett enda fall av programbeskrivningarna i avsnitt 8.3–8.7. När det gäller utförare av forskningen är det ofta oklart om den planerade forskningen ska genomföras internt på SKB eller av externa utförare, och om dessa i så fall redan är kontrakterade eller om projekt kommer utlysas framöver. I vissa fall är det också oklart om forskningsprogrammet verkligen bara sträcker sig in , eller om tidshorisonten är längre än så. Specifika synpunkter på forskningsprogrammen I vissa avsnitt (8.3–8.5) nämns explicit SKB:s arbete med att ta fram, kvalitetssäkra och lagra information i databaser. I 8.5 nämns arbete med att bevara information för framtiden. Specificering av vilken information som SKB avser att lagra och bevara för framtiden saknas dock, liksom en motivering för den intagna ståndpunkten. När det gäller SKB:s verksamhet inom kärnämneskontroll, beskrivs denna primärt i avsnitt 8.7 men också på andra ställen i Fudprogram . Utöver de generella brister som redan nämnts, är det inom detta område speciellt svårt att förstå vilken information om anläggningars och transportsystems innehav av kärnämne (liksom Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 innehåll av kärnämne i historiskt avfall) som SKB avser kvantifiera, lagra och bevara, samt hur detta ska gå till. SKB anger att regelverk är under framtagande och skriver att internationella samarbeten pågår för att: ”... bidra till utvecklingen av principer och metoder för kärnämneskontroll i dessa nya typer av anläggningar”.12 Rådet har förståelse för att det är svårt att under sådana förutsättningar beskriva hur något slutligen ska fungera. SKB borde ändå kunna redogöra för sina ståndpunkter och de principer som företaget arbetar utifrån, för att göra bilden tydligare för en utomstående. Åtgärdsförslag: Det finns både generella och specifika förbättringsförslag som SKB bör införa i Fud-program 2022. Generellt bör SKB mer detaljerat referera till vetenskapliga publikationer i avsnittet om bränsle, beskriva specifika forskningsfrågor, samt precisera och motivera val av metoder, tillvägagångssätt och utförare. När det specifikt gäller informationsbevarande, anser att det är viktigt att SKB för bränsleavsnitten 8.3–8.7 redogör för sin nuvarande verksamhet, forskningsbehov samt planer. SKB bör även redovisa vilken (typ av) information som anses vara relevant att inkludera i den framtida informationslagringen, eller hur detta ska bestämmas.13 Vidare bör SKB när det gäller kärnämneskontrollen så tydligt som möjligt beskriva hur företaget planerar att redovisa sitt innehåll av kärnämne. Kommer redovisningen att göras exempelvis nuklidvis, elementvis eller på något annat sätt, och ska innehållet beräknas eller uppskattas utifrån någon typ av mätning och i så fall med vilken metod? Det är också viktigt att känna till om annan information som kan anses vara relevant för kärnämneskontrollen, men som inte direkt rör kärnämnet, också kommer att bevaras (exempelvis bränsleparametrar och bestrålningshistorik). En sådan redovisning skulle göra det möjligt för en utomstående att bättre bedöma forsknings- och utvecklingsverksamheten som SKB bedriver, men också tydliggöra rådande kunskapsläge både hos SKB och inom fältet internationellt sett. Detta är centralt för såväl utbildnings- och forskningsenheter i det omgivande samhället, som för studenter och nyutbildade inom branschen och i närliggande fält. Fud-program 2019, s. 40. 13Jämför åtgärdsförslaget under avsnitt 3.1 i detta yttrande om Fud-avsnitt 4.12.1 Bevarande av information och kunskap genom generationer. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 3.2.2Kommentarer till Fud-kapitel 9: Kapsel för använt kärnbränsle Beskrivningen av pågående och planerad forskning på kopparkapselns stabilitet och integritet över de långa tider som krävs i ett säkert slutförvar i minst 100 är generellt väl beskriven i Fudprogram . Vi kommer nedan att beskriva de delar i forskningen kring kopparkapseln som vi anser behöver förstärkas eller initieras. Rådet noterar särskilt viss forskning som inte finns redovisad i Fudprogram under rubriken i Fud . Beskrivningen nedan är uppdelad i frågor kring A) Kopparkapselns hölje och B) Kopparkapselns gjutjärnsinsats. A) Kopparkapselns hölje Kommentarer till Fud-avsnitt 9.1 Korrosion Det saknas fortfarande en väldokumenterad mekanism för spänningskorrosion under såväl oxiderande förhållanden i närvaro av nitrit-, ammonium- och acetatjoner (transkristallin sprickning) som under reducerande förhållanden i sulfidhaltig, syrgasfri miljö (interkristallin sprickning). Det är därför bra att SKB fortsätter kunskapsuppbyggnaden kring korrosionsprocesserna och bildningen av speciella passiva filmer av kopparsulfid eller kopparoxid för att förstå orsakerna till spänningskorrosion. Det behövs en bättre förståelse av hur kopparkapselns ursprungliga ytfilm av koppar(I)oxid (Cu2O) omvandlas till en koppar(I)sulfidfilm (Cu2S). Koppar(I)sulfid kan vara passiverande och kan därmed orsaka lokal korrosion och spänningskorrosion. Därför är passivitet och egenskaperna hos sulfidfilmen och förutsättningar för lokal korrosion viktiga att förstå. Det är betydelsefullt att SKB fortsätter denna forskning. Åtgärdsförslag: Resultaten av forskningen om sulfidkorrosionsprocesserna bör redovisas i Fud-program 2022, tillsammans med de åtgärder som måste vidtas för att minska risken för lokal korrosion och spänningskorrosion under slutförvarsförhållanden. Särskilda kommentarer på Fud-program 2019 Fud-avsnitt 9.1.4 Strålningsinducerad korrosion Korrosion av koppar i vatten ökar vid gammabestrålning genom radiolys och bildning av ny form av kopparoxid på kopparytan samt upptagning av väte i kopparn. Det är bra att forskningen fortsätter för att utreda reaktionsmekanismer i grundvattenmiljö som inkluderar joner som klorid, sulfid och karbonat. Det beskrivna forskningsprogrammet om strålningsinducerad korrosion är kortfattat och det står ingenting om hur forskningen ska bedrivas. har motiverat behovet av att kunskapen om inverkan av gammastrålning på korrosion och möjligt väteupptag i koppar bör förstärkas. Åtgärdsförslag: Erhållna forskningsresultat i grundvattenmiljö liksom planerad forskning bör redovisas i Fud-program 2022. För att kunna utesluta spänningskorrosion måste mekanismen som orsakar transkristallin spänningskorrosion vara känd på detaljnivå. SKB använder tröskelvärden från korta laboratorieförsök som kan vara otillförlitliga.