sou · H8B332 · 2020-06-05 00:00:00 — lämpligt att dessa personers försäkringstid räknas om med anledning av att hemlandstidsregeln tas bort utan att det bör finnas övergångs- bestämmelser. Dessa bör vara enkla att tillämpa och utformas så att endast personer som beviljas förmånerna efter ikraftträdandet berörs av ändringarna. Grundpension kan tidigast beviljas . är det personer födda som blir och skulle vara den första årskull som omfattas av de nya bestämmelserna. En övergångs- bestämmelse bör därför utformas så att motsvarande bestämmelser i 67 kap. i dess äldre lydelse fortfarande gäller för den som är född eller tidigare, oavsett eller ålder denne tar ut grundpension. Det sagda bör även gälla i fråga om möjligheten att som försäkringstid för grundpension räkna den försäkringstid som legat till grund för sjukersättning vilket således endast bör gälla för den som är född eller tidigare. Motsvarande övergångsbestämmelser bör införas för omställ- ningspension i form av grundpension. Eftersom försäkringstiden för den förmånen beräknas i förhållande till tidpunkten för den avlidnes bortgång bör den utformas så att äldre bestämmelser om försäk- ringstid för omställningspension i form av grundpension fortfarande ska gälla i fråga om dödsfall som inträffat före utgången av . Även i fråga om den som har rätt till sjukersättning eller aktivi- tetsersättning för eller tidigare bör alltjämt som för- säkringstid beaktas bosättningstid i tidigare hemland. Detsamma bör gälla den som efter dels beviljas sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning och som i direkt anslutning dess- förinnan inte haft rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning, dels beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning som betalas ut retroaktivt för tid före . Därför bör även dessa situationer regleras i form av övergångsbestämmelser. Vidare bör vid tillämpning av föreskrifterna om sjukpenning- grundade inkomst i 26 kap. 8 § och om sjukpenning i 27 kap. 35 och 54 §§ socialförsäkringsbalken bosättningstid i tidigare hemland allt- jämt beaktas för den som har rätt till sjukersättning eller aktivitets- ersättning för tid före . I 6 kap. 26 § lagen om införande av socialförsäkringsbalken finns en bestämmelse som bl.a. anger att som försäkringstid för grund- pension ska för tid avses bosättningstid enligt 5 kap. i den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring i kapitlets Av 5 kap. 7 § nämnda kapitel finns bestämmelser om att bosättningstid i tidigare hemland beaktas som försäkringstid. Eftersom hemlandstid enligt vårt förslag inte bör få beaktas för den som är född eller senare måste före- skrifter införas i lagen om införande av socialförsäkringsbalken som anger att 5 kap. 7 § i den numera upphävda lagen om allmän för- säkring i dess lydelse före inte gäller för den som är född eller . I 7 kap. 19 § lagen om införande av social- försäkringsbalken finns en motsvarande bestämmelse som bl.a. anger att som försäkringstid för omställningspension i form av grund- pension ska för tid före avses bosättningstid enligt 5 kap. i den upphävda lagen om allmän försäkring i kapitlets lydelse för . Eftersom hemlandstid enligt vårt förslag inte bör få beaktas i fråga om dödsfall som inträffar efter utgången av måste en bestämmelse införas i lagen om införande av socialförsäkringsbalken som anger att 5 kap. 7 § i den numera upp- hävda lagen om allmän försäkring i dess lydelse före inte gäller för dödsfall som inträffar efter utgången av . Vi har ovan nämnt att 4 kap. 23 § lagen om införande av social- försäkringsbalken bör ändras på så sätt ordet garantiersättning ersätts med ordet grundersättning. I paragrafens första stycke anges att med försäkringstid för grundersättning enligt 35 kap. 4 § socialförsäk- ringsbalken ska för tid avses bosättningstid enligt 5 kap. i den upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring i dess lydelse före . Hemlandstid bör enligt vårt förslag inte få beaktas som försäkringstid för den som får grundersättning. Sådan bör dock alltjämt beaktas för den som har rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning som avser . Detta innebär sam- mantaget att det bör införas föreskrifter som anger att i fråga om den som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning för tid ska vid tillämpningen av 4 kap. 23 § första stycket lagen om införande av socialförsäkringsbalken dock inte tillgodoräknas sådan hemlandstid som avses i 5 kap. 7 § den upp- hävda lagen om allmän försäkring i lydelsen före . 7.3Förslaget med avseende på försäkringstid och höjningarna av de pensionsrelaterade åldersgränserna (kapitel 4) Förslag: De föreslagna bestämmelserna i socialförsäkringsbalken avseende försäkringstid och höjningarna av de pensionsrelaterade åldersgränserna ska träda i kraft i två omgångar. Lagförslaget i 1.2 ska träda i kraft och tillämpas första gången för förmåner som avser tid . Äldre föreskrifter ska fortfarande gälla för den som uppnår respektive åldersgräns före . Lagförslaget i 1.3 ska träda i kraft i fråga om 35 kap. 4, 14, 15 och 17 §§ och i övrigt . Lagen ska tillämpas första gången för förmåner som avser tid . Äldre bestämmelser ska fortfarande gälla för den som uppnår respektive åldersgräns före . Äldre bestämmelser om försäkringstid i 35 kap. 4, 14, 15 och 17 §§ ska fortfarande gälla för försäkringsfall som fastställs till tid före . Pensionsöverenskommelsen anger att de pensionsrelaterade ålders- gränserna i socialförsäkringsbalken ska höjas 2020, 2023 och 2026. Höjningarna har redan beslutats av trätt i kraft. I enlighet med detta och med de förslag som redan har lämnats i promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygg- hetssystem (Ds 2019:2) föreslår vi att våra förslag i kapitel 4 ska införas i två omgångar: . Dessa förslag avser vissa frågor om försäkringstid för grundpension, sjukersättning och aktivitetsersätt- ning i form av grundersättning samt omställningspension i form av grundpension. och har behov av att kunna fatta beslut om ersättning före den period som ersättningen avser. Exempelvis fattas beslut om ersättning för januari månad vanligen redan under föregående månad dvs. För att inte störa myndigheternas rådande beslutsordning föreslår vi därför att de två lagstiftningsförslagen ska träda i kraft och . (s. 146 f.) beskrivs behovet av en särreglering för vissa åldersgrupper när de riktåldersanknutna åldersgränserna höjs efter att en ny högre riktålder har fastställts. Motsvarande behov infinner sig även vid de initiala höjningarna av de pensionsrelaterade åldersgränserna. Vi föreslår därför att det i de två lagstiftningspaketen (1.2 och 1.3) införs övergångsbestämmelser som innebär att äldre föreskrifter ska fortsätta att gälla för den som har uppnått respektive åldersgräns före lagens ikraftträdande. Det innebär exempelvis att den som fyller och därmed uppnått den rådande åldersgränsen för uttag av grundpension ska ha fortsatt möjlighet att ta ut sin pension även efter det att åldersgränsen har höjts till 2023. I avsnitt 4.6 föreslås att bestämmelserna om försäkringstid vid rätt till sjukersätt- ning och aktivitetsersättning i form av grundersättning ska knytas till riktåldern. En riktålder för pension har redan beslutats för och är 67 år2. Eftersom fastställande av försäkringstid inte är att anse som en förmån och lagförslaget i 1.3 föreslås träda i kraft gör vi bedömningen att bestämmelserna som anger att försäkringstiden ska knytas till riktåldern bör träda i kraft först när en gällande riktålder finns fastställd. Det kommer dock även att finnas försäkringsfall som ska fastställas till en tidpunkt före . I dessa fall föreslås en övergångsbestämmelse med innebörden att äldre bestämmelser i 35 kap. 4, 14, 15 och 17 §§ fortfarande gäller för försäkringsfall som fastställs till tid före . 2Se förordning (2019:780) om riktålder för pension för . 8 Konsekvenser av förslagen 8.1Konsekvensanalysens innehåll och disposition Enligt kommittéförordningen (1998:1474) ska konsekvenserna av förslagen som läggs i ett betänkande belysas. Det avser ekonomiska konsekvenser för staten, kommuner, regioner, företag och enskilda. Om förslagen har konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsätt- ning och offentlig service i olika delar av landet, för små företag, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheten att uppnå de integrationspolitiska målen ska dessa också beskrivas. I våra direktiv anges också särskilt att konsekvenserna för kvin- nor och män, för förslagens påverkan på integrationen på både kort och lång sikt samt ekonomiska och administrativa konsekvenser för kommuner och berörda myndigheter ska redovisas. Därutöver ska vi enligt våra direktiv även analysera vad ett even- tuellt borttagande eller en förändring av särregeln för vissa försäk- rade kan innebära för konsekvenser, i huvudsak ekonomiska, för de kommuner som haft ett högt flyktingmottagande jämfört med de kommuner som haft ett lägre flyktingmottagande. Eftersom vårt betänkande behandlar frågor som är relativt fristå- ende från varandra redovisas i stor utsträckning konsekvenserna för de olika förslagen var för sig och oberoende av varandra. För att ändå möjliggöra en jämförelse är de ekonomiska konsekvenserna, i de delar det har varit möjligt att göra beräkningar, alla beräknade ekonomiska miljö, oavsett om det är det år vi föreslår för ikraftträdande. Vi har därför valt att även inkludera ett avsnitt med en mer samlad redovisning av de offentligfinansiella konsekvenserna. Som tidigare nämnts har vi i vårt delbetänkande Grundpension (SOU 2019:53) föreslagit att grundpension och omställningspen- sion i form av grundpension ska ersätta de nuvarande förmånerna garantipension och garantipension till omställningspension. I kapitel 6 i detta betänkande föreslår vi att även grundskyddet inom sjuk- ersättningen och aktivitetsersättningen ska göras om så att grund- ersättning ersätter den nuvarande garantiersättningen. De konse- kvenser som redovisas i detta kapitel redovisas därför i förhållande till de av oss föreslagna förmånerna. Det innebär också att konse- kvenserna inte i någon del är analyserade utifrån dessa förmåner i form av minimiförmåner. Konsekvensanalysen inleds med en genomgång förslag för förslag av ekonomiska konsekvenser, jämställdhetskonsekvenser, konsekven- ser för myndigheter, kommuner och domstolar samt i förekommande fall konsekvenser för integrationen. Därefter följer en samlad be- skrivning av de offentligfinansiella konsekvenserna av de samman- tagna förslagen, konsekvenserna för internationella åtagan- den samt övriga konsekvenser. 8.2Ändrade regler för tillgodoräknande av försäkringstid för grundpension, omställningspension i form av grundpension samt för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning Vi föreslår i kapitel 4 att den övre gränsen i det åldersintervall inom vilken försäkringstid för grundpension och grundersättning kan till- godoräknas ska anpassas till de pågående pensionsåldershöjningarna. Det medför att den övre åldersgränsen höjs från 64 till och att den knyts till riktåldern för pension. Försäkringstiden ska fortfarande kunna tjänas in upp till en längsta försäkringstid . Förslaget innebär att personer som inte har en försäkringstid om med dagens reglering kommer ha möjlighet att tjäna in ytter- ligare försäkringstid och därmed få en något högre grundpension eller grundersättning. De som tillgodoräknas försäkringstid och de som uppbär förmånerna för förslagets ikraftträ- dande påverkas inte av förändringarna. Beräkningarna är gjorda med mikrosimu- leringsmodell FASIT.1 Enligt överenskommelse om långsiktigt höjda och trygga pensioner och enligt det som föreslagits i promemorian Höjda åldersgränser i pensionssystemet och i andra trygghetssystem (Ds 2019:2) ska garanti- pensionsåldern höjas i två omgångar med start . Det medför att det även är det år som våra förslag först träder ikraft. Den senaste versionen av FASIT är baserad på inkomster , men med hjälp av befolkningsprognoser samt framskrivningar av inkomster och regelverk, kan beräkningarna göras ekonomiska miljö. Detta betyder att samtliga beräkningar görs på individer som ny- beviljats garantipension eller garantiersättning , men inkomst- och prisnivån samt befolkningssammansättningen är framskriven . Basscenariot, mot vilket vi jämför våra förslag, utgår från det vid beräkningstillfället befintliga regelverket avseende försäkringstiden. I basscenariot är således åldersintervallet inom vilket försäkringstid tillgodoräknas fortsatt 16–även när den tidigaste åldern för att ta ut grundpension höjs till . I förslaget höjs den övre åldersgränsen för tillgodoräknande av försäkringstid till när den tidigaste åldern för uttag av grund- pension höjs till 66 år.2 Denna höjning genomförs i beräkningarna genom att samtliga 65-åringar med garantipension tillgodoräknas försäkringstid. I praktiken innebär det att personer som redan har försäkringstid inte påverkas av förslaget, efter- som är den maximala försäkringstiden i vårt förslag, övriga personer kommer alla att få försäkringstid. På lik- nande sätt ges samtliga personer med nybeviljad sjukersättning eller aktivitetsersättning i form av garantiersättning ett ytterligare försäk- ringsår. Även här kommer personer som redan har försäk- ringstid inte att påverkas av förslaget. 1www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/hushallens-ekonomi/inkomster-och- inkomstfordelning/fordelningsanalytiskt-statistiksystem-for-inkomster-och-transfereringar-fasit. 2Enligt överenskommelse i Pensionsgruppen höjs den tidigaste åldern för uttag av garanti- pension i ett första steg . Alla beräkningar har gjorts på garantipension och garantiersätt- ning eftersom det är den formen av ersättning som finns tillgänglig att göra beräkningar på. De erhållna resultaten är i sin helhet appli- cerbara på grundpension och grundersättning. Även omställningspension i form av grundpension påverkas av förslaget, men eftersom det är relativt få personer som får denna ersättning är beräkningsunderlaget för litet och det är därmed inte möjligt att göra beräkningar med tillräcklig säkerhet. De resonemang som redovisas nedan är även applicerbara på omställningspensionen. De offentligfinansiella kostnaderna påverkas dock betydligt mindre än de redovisade förändringarna avseende de andra förmånerna efter- som antalet personer som beviljas omställningspension är relativt litet och rätten till förmånen i många fall är begränsad till ett år.3 Effekter för offentliga finanser I tabell 8.1 visas effekten av förslaget . Då höjs den tidigaste åldern för uttag av grundpension till . Detta inne- bär att det inte tillkommer någon ny åldersgrupp pensionärer med grundpension det året och förslaget har därmed ingen effekt på grund- pensionerna . Grundersättningen fortsätter dock att nybeviljas vilket medför att grundersättningen påverkas av förslaget . Förslaget förväntas öka grundersättningen med . En höjning av grundersättningen medför att kommunalskatten ökar med . Den höjda grundersättningen minskar också behovet av skattefria transfereringar (bostadstillägg, bostads- bidrag och ekonomiskt bistånd) med sammantaget 0,1 miljoner kro- nor. Sammantaget ökar hushållens inkomster med , vilket också motsvarar den offentligfinansiella kostnaden . 3Under 2019 beviljades drygt 28 000 65-åringar garantipension och totalt sett hade över 660000 personer garantipension (drygt 500 000 av dem är födda eller senare) . Detta kan jämföras med det totala antalet personer med garantipension till omställ- ningspension (inklusive garantipension till förlängd omställningspension) som uppgick till drygt 4 000 personer. Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Grundpensionerna påverkas först då den första åldersgrupp som påverkas av förslaget har möjlighet att ta ut grundpension. I tabell 8.2 visas därmed effekten av förslaget för grundpension året efter införandeåret, dvs. Förslaget förväntas öka grundpen- sionerna med . En höjning av grundpensionen medför att kommunalskatten ökar med . Den höjda grundpensionen minskar också behovet av det övriga grundskyddet för äldre, vilket medför att de skattefria transfereringarna (bostads- tillägg, bostadsbidrag, äldreförsörjningsstöd och ekonomiskt bistånd) minskar med . Den största minskningen sker av äldreförsörjningsstödet med , bostadstillägget minskar med (vilket inte framgår av tabellen). Sammantaget ökar hushållens inkomster med , vilket motsvarar den offentligfinansiella kostnaden för året. Källa: FASIT 2018v1 framskriven till 2023. Den effekt som redovisas i tabell 8.1 och 8.2 ovan är kostnaden det år förslaget först får effekt för respektive förmån. För grundersätt- ningen är det alltså 2023 och för grundpensionen uppstår effekten först . individerna påverkas av förslaget uppstår en så kallad halvårseffekt eftersom utbetalningarna av nybeviljad grund- ersättning och grundpension påbörjas löpande . Bland de personer som berörs av förslaget under införandeåret kommer grund- ersättningen eller grundpensionen att börja betalas ut spritt beroende på beviljandemånad. Nästkommande år får dessa individer utbetalningar och först då uppstår hel- årseffekten av förslaget, vilken uppgår till den dubbla halvårs- effekten. Vid antagandet att de fall som ingår i beräkningen avseende grundersättningen är representativa för även nästkommande års för- månstagare ökar den offentligfinansiella kostnaden med då åldern för tidigaste uttag av grundpension höjs med . Det innebär att den årliga kostnadsökningen fördubblas till (se figur 8.1). För grundpensionen förväntas kostnaden öka med en hel- årseffekt dvs. (se figur 8.1). höjs rikt- åldern, och därmed även tidigaste åldern för uttag av ålderspension, till . Detta innebär att det precis som vid höjningen 2023 inte tillkommer någon ny åldersgrupp pensionärer med grundpension det året och kostnadsökningen 2026 består enbart av en halvårs- effekt för de som beviljades grundpension . Höjningen av riktåldern med medför dock att den årliga ökningen av kostnaden följande år nästan fördubblas eftersom intjänandet av försäkringstid utökas med . Denna ökning av kost- naden får fullt genomslag först . Källa: FASIT 2018v1 framskriven och egna beräkningar. Kostnaden till följd av förslaget fortsätter att öka allt efter- som nya årskullar med möjlighet att tjäna in längre försäkringstid får rätt till grundpension och grundersättning. Kostnaden för grund- pensionen ökar , då de första årskullarna som berördes av förslaget uppnår sin förväntade livslängd. För grundersättningen beräknas kostnaden öka vilket är den genomsnittliga tid som de berörda personerna förväntas ha grundersättning. Detta motsvarar tiden mellan de nybeviljas grundersättning fram till dess att de tar ut ålderspension. Därutöver kommer kostnaderna att öka då rikt- åldern höjs, eftersom möjligheten att tjäna in ytterligare 40-delar (upp till maximalt ) då utökas. Kostnaderna som följer av vårt förslag är dock sannolikt små i jämförelse med de offentligfinansiella effekter som en höjning av lägsta åldern för rätt till grundpension innebär (se Ds 2019:2). Beräkningarna av de offentligfinansiella kostnaderna i figur 8.1 bygger på antagandet att nyblivna garantipensionärer och personer som nybeviljats garantiersättning är representativa även för Det finns därmed en stor osäkerhet i siffrorna, vilken också blir större ju längre fram beräkningarna sträcker sig. Kostnaden är beroende av hur många som kommer att ha grund- pension och grundersättning och hur många av dessa som inte har en försäkringstid . Hur denna utveckling ser ut är i sin tur beroende av utvecklingen av tillväxten i ekonomin i stort, framför allt arbetsmarknaden och integrationen samt hur invand- ringen framöver kommer att utvecklas. Sammanfattningsvis ökar förslaget den offentligfinansiella kost- naden. Enligt pensionsöverenskommelsen4 ska åldrarna i kringlig- gande system höjas när pensionsåldrarna höjs, vilket medför att även åldern för intjänande av grundpension och sjuk- och aktivitetsersätt- ning i form av grundersättning bör justeras i enlighet med vårt för- slag. Den tämligen ringa kostnadsökningen som detta förslag leder till bör därför ses i ljuset av att den samhällsekonomiska vinsten av hela pensionsåldersreformen torde bli positiv på lite . Förändring för de personer som har ersättningen Sammantaget är det 3 000 kvinnor och 2 500 män som berörs direkt av förslaget, vilket alltså innebär att de kommer att få en högre grundpension eller grundersättning än de skulle ha fått med nuva- rande regler. Detta gäller som ersättningarna nybevil- jas i enlighet med den föreslagna regleringen. Varje efterkommande år kommer nya personer påverkas när nya grupper nybeviljas respek- tive förmån. Av de cirka 16 000 kvinnorna och knappt 9 000 männen som i beräkningarna nybeviljas grundpension är det cirka 2 800 kvinnor och 2 400 män som påverkas av förslaget och får en högre grund- pension än de skulle ha fått med nuvarande regler. Grundpensionen beräknas i genomsnitt bli högre eller högre räknat som helårseffekt. Ökningen är ungefär lika stor för kvinnor som för män. Eftersom den högre grundpensionen i många fall leder till lägre bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd, som skatten påverkas, blir dock ökningen av individuell disponibel inkomst i genomsnitt . 4Överenskommelse i Pensionsgruppen . Av de drygt 4 800 kvinnorna och 4 100 männen som i beräk- ningarna nybeviljas grundersättning är det ungefär 300 personer som till följd av förslaget får en högre grundersättning. av dem är kvinnor. De berörda individerna beräknas i genomsnitt få 7 pro- cent eller högre ersättning med de nya reglerna än de skulle ha fått med nuvarande regler. Påverkan på skatt och skattefria transfereringar ger en ökad individuell disponibel in- komst på . Sammantaget är det fler kvinnor än män som berörs av förslaget. Det är genomgående fler kvinnor än män som tar del av grundskyd- den. Bland de som påverkas av vårt förslag, dvs. bland personer som kommer att få grundpension eller grundersättning och har en för- säkringstid som är kortare än , är överrepresentationen av kvin- nor inte lika stor. Av de som påverkas av förslaget genom att de får en längre för- säkringstid och därmed också högre grundpension är av kvinnorna och av männen utrikes födda. Gällande grund- ersättningen är av kvinnorna och samtliga män födda utanför . För att analysera förslagets effekter för fördelningen av ekonomiskt välstånd används inkomstbegreppet ekonomisk standard.5 Ekono- misk standard tar hänsyn till individens levnadssituation genom att utgå från hushållet samlade disponibla inkomst som sedan justeras utifrån hushållens sammansättning och därmed olika försörjnings- börda. Inom varje hushåll har alla hushållsmedlemmar samma eko- nomiska standard. På så vis kan ekonomiskt välstånd i olika hushålls- typer jämföras med varandra.6 Totalt förväntas knappt 13 400 kvinnor och män beröras av för- slaget. Av dem berörs cirka 12 400 personer av förändrad grund- pension och knappt 1 000 personer av grundersättningen. Det inklu- derar således både dem som påverkas direkt av förslaget och dessa personers övriga hushållsmedlemmar, eftersom även de får en för- 5Ekonomisk standard kallas även för disponibel inkomst per konsumtionsenhet. 6För en mer utförlig beskrivning av beräkningen av fördelningseffekter se ekono- miska proposition, prop. 2018/19:100, Bilaga 2, s. 8. ändrad ekonomisk standard genom att någon i hushållet är direkt berörd. Antalet som påverkas av förslaget är högst i de lägre inkomst- grupperna och minskar med inkomstnivå, vilket framgår av figur 8.2. Bland de 12 400 personerna som påverkas av höjd grundpension är 6 100 personer i den lägsta kvintilen, dvs. bland de av befolkningen som har den lägsta ekonomiska standarden, medan det är cirka 500 personer i den högsta kvintilen, dvs. bland de av befolkningen med den högsta ekonomiska standarden sett till hela hushållet.