sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — Städning är populärast bland rutarbetena och utgjorde av samtliga ruttjänster. Trädgårdstjänster var näst populärast och utgjorde av rutarbetena . Tredje störst var flyttjänsten, som infördes , av rutarbetena. Andelen städtjänster var marginellt högre 2015. () har genomfört en undersökning av svenska folkets tidsanvändning , vilket mynnat ut i rapporten – En undersökning av svenska folkets tidsanvändning /11. Uppgifterna har sam- lats in med hjälp av telefonintervjuer och dagböcker. Fler än 7 000 kvinnor och män i åldern 15–valdes slumpmässigt ut att delta i undersökningen. De utvalda personerna fick fylla i två dagböcker var, en för en vardag och en för en veckoslutsdag. Utredningen anser att siffrorna i stort ännu bör vara relevanta, trots att det passerat förhållandevis sedan undersökningen gjordes.5 Av rapporten framgår hur personer fördelat sin tid mellan t.ex. förvärvsarbete och hemarbete. I rapporten definierar SCB hemarbete som en aktivitetskategori som bygger på flera underkategorier så- som hushållsarbete, underhållsarbete, omsorg om egna barn, omsorg om andra och inköp av varor och tjänster. Med hushållsarbete menas bl.a. att laga mat, städa och tvätta. Underhållsarbete omfattar bl.a. arbete på tomt och i trädgård, renovering och att tvätta bilen.6 Iåldersgruppen 20–ägnade –2011 kvinnor av sin tid på hemarbete medan männen ägnade 44 pro- cent av sin tid på hemarbete. Motsvarande siffror –2001 var för kvinnor och för män.7 I rapporten skriver SCB att tvätta är en betydande aktivitet sett till det totala hushållsarbetet mätt och att det var kvinnorna som ägnade mest tid åt detta. Det är den minst jämställda hushållssysslan 5SCB hänvisar till statistiken i sin lathund om jämställdhet : SCB, På tal om kvinnor och män, en lathund om jämställdhet, s. 43–45. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget både sett till genomsnittlig tid och till andelen kvinnor respektive män som utför aktiviteten.8 Av tabell 4.10 nedan framgår tidsanvändning för kvin- nor respektive män –2011. Källa: Webbplatsen , Jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet som uppdaterats , flik 4.5. Källan anges vara Tidsanvändningsundersökningen, SCB, publicerad i SCB Jämställdhet. Vidare framgår att: ”Uppgifterna från Tidsanvändnings - undersökningen kan i vissa fall skilja sig något från tidigare publicerade uppgifter på grund av förändrad beräkningsmetod. Skillnader i skattningarna är i huvudsak marginella och påverkar inte beskrivningen av tidsanvändningen i och dess utveckling.” Hämtad . *) Sköta tomt och trädgård, renovera, tvätta bil m.m. Kvinnor ägnade mer tid åt hemarbete än män. Vad gäller hushållsarbete så ägnade kvinnor mer åt detta än män. Vad gäller underhållsarbete ägnade män dubbelt så många timmar (4:16) åt detta jämfört med kvinnor (2:23). Mest tid i anspråk tog skötsel av tomt och trädgård samt reparationer och underhåll av olika slag i hemmet. Noterbart är att aktiviteter som har med reparationer och underhåll av hushållets fordon att göra i 8SCB skriver att mätningen av tid för tvätt av kläder har varit något problematisk. I vissa dagböcker har personen fyllt i den tid det tog att fylla tvättmaskinen. De aktiviteter som utförs fram till att tvättmaskinen töms igen kan vara av helt annan karaktär. I andra dagböcker har personen fyllt i den tid som det tog för tvättmaskinen att bli klar från att den startades. SCB skriver att det därför råder en viss inkonsekvens i mätningen av tid som åtgår till tvättande av kläder vilket inte har justerats för i statistiken. Se s. 70. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget stort sett enbart utfördes av män. Denna aktivitet är därför den minst jämställda underhållsaktiviteten.9 Man kan uttrycka detta på så vis att fördelning av hemarbetet enligt tidsstudien följde traditio- nella mönster, kvinnor ägnade mer tid åt hushållsarbete medan män ägnade mer tid åt underhållsarbete. Om man jämför sammanboende personer utan barn kan man, enligt SCB,10 urskilja något som kan tolkas som att fördelningen av hemarbete möjligen är en generationsfråga. Sammanboende perso- ner utan barn i åldersgruppen 20–delade lika på det obetalda hemarbetet. Bland dem som var i åldern 45–ägnade kvinnorna i det närmaste mer än männen åt hemarbete. För samman- boende var skillnaden något mindre, ungefär en halv- timme, men här ägnade kvinnor mer än mer än män på hushållsarbete. Den enda grupp där män ägnade mer tid åt hemarbete än kvinnor var ensamstående i åldern 45–. Även i denna grupp var det dock så att kvinnor ägnade mer tid åt hushållsarbete än män. Män ägnade i stället mer tid än kvinnor på att arbeta med underhåll av hus och hem. Just underhållsarbete är något som sammanboende män ägnade en stor del av den totala hemarbetstiden åt. Enligt SCB var det i denna grupp extra tydligt att uppdelningen av hemarbetet mellan kvinnor och män kan vara av tradition. I detta avsnitt presenteras inledningsvis teoretiska resonemang kring långsiktiga effekter av rutavdraget på antalet arbetade timmar, syssel- sättning och svartarbete. Sedan presenteras statistik över de som är sysselsatta inom ett par av de nuvarande rutbranscherna. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget 4.3.1Hur sysselsättning, arbetsutbud och svartarbete kan påverkas av ett rutavdrag Ett rutavdrag sänker kostnaden för berörd tjänst och förväntas där- för leda till ökad efterfrågan på denna typ av tjänst. Ökad efterfrågan på tjänsten, och således den arbetskraft som utför den, leder till ökad sysselsättning inom branschen. I normalfallet förväntas ökad sysselsättning i en bransch leda till att sysselsättningen i övriga branscher minskar. Detta förklaras av att ökad efterfrågan på arbetskraft leder till en press uppåt på lönerna, vilket ökar arbetskostnaden, och således dämpas efterfrågan på arbetskraft. En möjlig mekanism bakom att lönerna stiger är att lön- tagarnas förhandlingsposition, i förhållande till arbetsgivarna, för- bättras då arbetslösheten temporärt minskar. Den ökning av syssel- sättningen som uppkommer initialt i den berörda branschen till följd av lägre kostnader för tjänsterna, neutraliseras på lång sikt i ekono- min som helhet. En reform som ökar efterfrågan på arbetskraft bedöms varaktigt kunna öka sysselsättningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt i den mån den riktas mot grupper med hög arbetslöshet och en svag posi- tion på arbetsmarknaden, vilket ofta utgörs av personer med kort formell utbildning och utrikes födda. I detta fall förväntas efter- frågan på arbetskraft kunna öka utan att det leder till en påtaglig press uppåt på lönerna. Det finns fler teoretiska förklaringar till detta. Ett resonemang går ut på att det för denna grupp bedöms finnas ett arbetsutbudsöverskott, dvs. efterfrågan på arbetskraft är mindre än utbudet, till följd av bindande förhandlade lägstalöner.11 Vid ett arbetsutbudsöverskott kan den ökade efterfrågan mötas av högre utbud utan att löner och priser ökar, eftersom man befinner sig i en avvikelse från jämvikt i utgångsläget.12 Avgörande för huruvida 11För en diskussion kring minimilöner, lågkvalificerad arbetskraft och sysselsättning se, t.ex. Arbetsmarknadsekonomiska rådets rapport . Se även huvudbetänkandet och bilaga 5 (skriven av ) i . 12Det finns flera andra mekanismer utifrån nationalekonomisk teori som också kan förklara att ökad efterfrågan på personer med låga kvalifikationer och svag anknytning till arbets- marknaden leder till högre sysselsättning på lång sikt. En mekanism, som lyfts fram i IFAU- working paper 2019:15 av A. , utgår från att då fler anställs med svag anknytning till arbetsmarknaden blir gruppen arbetssökande starkare (lägre grad av personer med svag anknytning till arbetsmarknaden). Det leder till att den förväntade tiden att fylla en vakans minskar vilket ökar företagens incitament att utlysa vakanser. Det resulterar, allt annat lika, i Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget en ökad efterfrågan på en tjänst bedöms ha långsiktiga sysselsätt- ningseffekter är således anknytningen till arbetsmarknaden hos de personer som förväntas utföra de aktuella tjänsterna. En annan viktig aspekt är i vilken mån de som sysselsätts är bosatta och folkbokförda i i utgångsläget, dvs. före syssel- sättningen. Detta påverkar i vilken grad arbetslösheten och sysselsätt- ningen i kommer att påverkas. En person med en påtagligt svag ställning på arbetsmarknaden som är bosatt och folkbokförd i och som går från arbetslöshet till sysselsättning kommer att innebära att både sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. En person som flyttar till som arbetskraftsinvandrare eller från annat EU/EES-land till följd av att ett arbete erbjuds, kommer däremot inte påverka antalet arbetslösa. Antalet sysselsatta påverkas vidare endast i den mån personen avser att bosätta sig här , och således folkbokförs. Vid tillfälligt uppehälle i påverkas varken sysselsättning eller arbetslöshet, enligt den officiella stati- stiken.13 Om de som kommer hit för ett arbete folkbokförs i blir effekten på sysselsättningen lika stor som om hela sysselsättnings- ökningen sker genom ökad sysselsättning av personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Detta eftersom arbetsutbudet ökar lika mycket som sysselsättningen och att det förväntas medföra att det inte uppstår någon press uppåt på lönerna, på samma sätt som då personer med svag anknytning till arbetsmarknaden anställs. I detta fall blir den långsiktiga effekten på sysselsättningen i ekonomin sin helhet lika stor som effekten i branschen. Huruvida den som anställs till följd av subventionen är bosatt och folkbokförd i är således sammantaget avgörande för effekten på syssel- sättning och arbetslöshet. en högre sysselsättning på lång sikt. Empiriskt är dock väldigt lite känt kring styrkan i denna effekt. En annan mekanism går genom arbetsutbudet. Om en person anställs med rutavdrag som annars hade lämnat arbetskraften, på grund av stora svårigheter att finna arbete, så leder rutavdraget till ökat arbetskraftsutbud (s.k. ”Discourage-worker”-effekt). Ökat arbetsutbud leder även långsiktigt till ökad sysselsättning. Detta resonemang har ett starkare empiriskt stöd enligt nämnd rapport. 13Arbetskraftsundersökningen () från SCB mäter sysselsättningen i befolkning. Befolkningen består av alla som är folkbokförda i . För att bli folkbokförd krävs att man bedöms vistas i . Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Rutavdraget förväntas medföra en ökad efterfrågan på olika typer av marknadsproducerade tjänster. Då hushållen köper in tjänster från marknaden, som de annars hade utfört själva, frigörs tid för hus- hållet. Denna tid kan antingen läggas på fritid eller marknadsarbete. I den mån tiden läggs på marknadsarbete ökar köparnas arbetsutbud och antalet arbetade timmar i ekonomin i sin helhet. Hur stor effek- ten på arbetsutbudet blir beror på hur många timmar som frigörs och köparnas preferenser mellan fritid och marknadsarbete. För tjänster som är ofta återkommande och relativt omfattande förväntas effekten på arbetsutbudet vara större än för tjänster som endast utförs sporadiskt eller är mindre tidskrävande. För olika tjänster som är lika tidskrävande men där den första utförs återkommande och den andra vid ett enskilt tillfälle, kan det vara rimligt att tro att arbetsutbudet ökar mer för den första. I det första fallet kan arbets- utbudet och antalet arbetade timmar tänkas påverkas genom grad av deltidsarbete, medan i det andra fallet bör det mer handla om grad av uttag av t.ex. semester, föräldraledighet eller annan tjänstledighet. Det är också möjligt att arbetsutbudet ökar till följd av lägre sjukfrånvaro. Stressrelaterad psykisk ohälsa är en vanlig anledning till sjukskrivning bland främst kvinnor. Minskad grad av hemarbete kan minska stressen och således minska den stressrelaterade psy- kiska ohälsan, vilket leder till fler arbetade timmar. Rutavdraget innebär att relativpriset på vita tjänster gentemot svarta minskar. Relativprisförändringen förväntas leda till att köp av svarta tjänster minskar, och vita ökar. Ett rutavdrag bedöms således leda till en omvandling från svarta till vita tjänster. I vilken grad detta sedan sker är osäkert och beror på flera orsaker. Till exempel påver- kas effekten av normer och värderingar hos köparna och utförarna av tjänsterna. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget 4.3.2Statistik över de sysselsatta i utvalda rutbranscher Som framgår av föregående avsnitt är de förväntade effekterna på sysselsättningen på lång sikt i ekonomin i sin helhet helt beroende av vilka som anställs för att utföra tjänsterna. Utifrån detta är det intressant att studera egenskaperna hos dem som är sysselsatta inom rutbranscher. För att kartlägga detta har utredningen använt mikrodatabasen från SCB. Databasen innehåller detaljerad information kring en mängd olika områden för alla som är folkbok- förda i . I statistiken är det inte möjligt att identifiera de sysselsatta som arbetar med rutarbeten eller som arbetar i företag som utför sådana arbeten. I stället studeras branscher där rutavdragstjänster förekom- mer. De som inkluderas arbetar således inte uteslutande med tjänster som berättigar till rutavdrag, utan endast i branscher där rutarbeten förekommer. För att identifiera dessa branscher används en upp- delning enligt standard för svensk näringsgrensuppdelning (SNI 2007). Kategoriseringen avser den sysselsattes arbetsställe.14 Indelningen innehåller 821 kategorier men även på den finaste nivån är det många delar av rutavdraget som ingår i en näringsgren som innehåller många andra tjänster vars karaktär kan skilja sig mycket från rutarbetena. Utredningen har därför valt att inte studera alla branscher där rutavdrag kan ges, utan endast branscherna som i hög utsträckning bedöms utgöras av tjänster som skulle kunna vara rutavdragsberättigande. De två näringsgrenar som valts ut är flytt- tjänster (SNI 49.420) och lokalvård (SNI 81.210).15 Städtjänster ut- gjorde 2017 den enskilt största posten inom dagens rutavdrag, och flyttjänster den tredje största posten (se tidigare avsnitt). Utredningen studerar bakgrundsfaktorer för personer som är anställda eller enmansföretagare i de aktuella branscherna. Som en- mansföretagare räknas den som arbetar i enskild firma, handelsbolag eller i eget fåmansbolag utan andra anställda. Utredningen avgränsar sig även till privat sektor, då rutavdrag endast är aktuellt där. 14För individer som arbetar på flera ställen avses det huvudsakliga arbetsstället, i normalfallet för november månad. Det arbetsställe som har gett den högsta inkomsten anses vara det huvudsakliga arbetsstället. Ett företag kan ha fler arbetsställen. 15Notera att inom lokalvård bör en stor del utgöra städning av lokaler och företag. Tjänsten är dock i stort mycket lik hemstädning, varför de som utför dessa tjänster även borde kunna utföra hushållsstädning. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Bakgrundsfaktorer som är särskilt intressanta är utbildningsnivå, härkomst, när och varför man anlänt till samt arbetslöshets- historia. Detta beror på att personer som har låg utbildningsnivå, är utrikes födda, i synnerhet utomeuropeiskt födda, och har anlänt till oftare har en sämre anknytning till arbetsmarkna- den och svårare att etablera sig än genomsnittet. Även arbetslöshets- historien indikerar hur stark anknytningen till arbetsmarknaden är. En person med svag förankring på arbetsmarknaden kan generellt sett förväntas att i högre omfattning ha fler och av arbetslöshet än en person med god förankring. Huruvida utrikes födda personer har kommit till som flykting, arbetskrafts- kraftsinvandrare eller EU/EES-medborgare är intressant då det säger något generellt om anknytningen till arbetsmarknaden, men även mot bakgrund av att det är avgörande för effekterna på arbets- löshet och sysselsättning i . I tabell 4.11 presenteras ett antal egenskaper hos anställda och en- mansföretagare på arbetsställen som utför lokalvård och flyttjänster i privat sektor. I jämförande syfte redovisas även siffror för privat sektor totalt sett för samtliga näringsgrenar. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Källa: Egna beräkningar baserat på databasen från . Det finns många intressanta saker som är värda att lyfta fram från tabell 4.11. Till att börja med kan man konstatera att det är en över- representation av kvinnor inom lokalvård men underrepresentation Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Andelen som är svenska medborgare är lägre inom både flyttjänster och lokalvård än inom privat sektor i sort, i synner- het inom lokalvård. Detta kan kopplas samman med att det är en större andel personer som har anlänt till men även att det är en större andel EU/EES-medborgare, och för lokalvård, även en högre andel arbetskraftsinvandrare. Både för flyttjänster och lokalvård är det en högre andel personer som har utländsk bakgrund än i privat sektor i stort. För lokalvård är skillnaden mycket stor. Inom lokalvård har av de syssel- satta utländsk bakgrund, är födda utanför , 19 pro- cent är nyanlända (de har anlänt till ) och har anlänt till . Detta är stor skillnad jämfört med privat sektor i stort där 22 pro- cent av de sysselsatta har utländsk bakgrund, är födda utanför och har anlänt till . Skillnaden för flyttjänster är avsevärt mindre. Avseende utomeuropeiskt födda, en grupp som överlag brukar ha särskilt svårt att etablera sig på arbetsmarknaden, är den obetydlig. Det finns olika skäl till varför man kommit till och bosatt sig här. Här redovisas tre olika skäl för bosättning: flyktingar och deras anhöriga, arbetskraftsinvandrare och EU/EES-medborgare.16 Avseende orsak till bosättning i kan utredningen notera att skillnaderna är förhållandevis små i de redovisade kategorierna mellan flyttjänster och privat sektor i stort. För lokalvård finns det däremot stora skillnader. Det är en kraftig överrepresentation av flyktingar och deras anhöriga och av personer som är EU/EES-medborgare, samt en överrepresentation av arbetskraftsinvandrare. I personer räknat är det cirka 10 000 med flyktingbakgrund, 1 200 arbetskrafts- invandrare och 3 700 EU/EES-medborgare som är anställda eller enmansföretagare på ett arbetsställe inom lokalvård i privat sektor i . Angående utbildningsnivå är det som har högst för- gymnasial utbildning inom både lokalvård och flyttjänster, vilket är betydligt högre än i privat sektor i stort där motsvarande andel är . Enligt SCB:s klassificering har lågkvalificerade 16Med EU/EES-medborgare avses här EU/EES-medborgare utan permanent uppehållsrätt. Som arbetskraftsinvandrare klassas de som har uppehållsrätt till följd av studier eller arbete. Notera att vi inte redovisar kategorin anhöriga till invandrare som ej är flyktingar. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget arbeten inom lokalvård och inom flyttjänster, att jämföra med i privat sektor i stort. När utredningen studerar arbetslöshetshistoria och deltagande i arbetsmarknadsåtgärder etc. kan man notera att bilden är väldigt lik för flyttjänster och lokalvård. En högre andel personer har i dessa näringsgrenar varit arbetslösa, långtidsarbetslösa, haft arbete med stöd17 och deltagit i arbetsmarknadspolitiska åtgärder i jämförelse med i privat sektor i stort.18 När man studerar föregående års arbetsmarknadsstatus ges en liknande bild.19 Få har erhållit etableringsersättning av de sysselsatta inom alla tre grupperna. Utifrån detta kan utredningen konstatera att både inom lokalvård och flyttjänster tycks det vara en överrepresentation av personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Detta indikeras samstäm- migt av arbetslöshetshistoria, härkomst (främst för lokalvård) och ut- bildningsnivå. Det sagda kan ses som ett stöd för att inkluderandet av dessa sektorer i rutavdragssystemet i viss mån kan bidra till högre sysselsättning i ekonomin i sin helhet på lång sikt. Som påpekats tidigare visar dock statistiken hur det ser ut för hela branschen och inte enbart för de företag som arbetar med rutavdragsberättigande tjänster. Det är oklart i vilken mån denna statistik är representativ för den senare gruppen. Överrepresentationen av arbetskraftsinvand- rare och medborgare i övriga EU/EES inom främst lokalvård bör även noteras. 17Följande anställningsformer ingår i arbete med stöd: utvecklingsanställning, trygghets- anställning, lönebidrag, offentligt skyddat arbete, trainee, extratjänster, utbildningsvikariat, kulturarvslyftet, utvecklingsanställning , instegsjobb och nystartsjobb. 18Som framgår av tabell 4.11 är det ett antal individer som haft ett arbete med stöd under innevarande år. Det framgår inte av statistiken huruvida detta avser sysselsättningen i novem- ber månad, dvs. huruvida de arbetar i de olika näringsgrenarna till följd av en anställning med stöd. Att exkludera alla personer som haft ett arbete med stöd ändrar dock inte bilden utan har endast marginella effekter. 19Notera att det inte finns statistik (2016) för samtliga individer som finns i data 2017. De siffror som presenteras avser således endast de individer som fanns i data även 2016. Att utredningen inte exkluderar de individer som inte finns i data både 2016 och 2017 beror på att utredningen är måna om att fånga även sådana individer som folkbokförs först , och således inte är med 2016. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget 4.4Tidigare rapporter och utvärderingar kring rutavdraget I detta avsnitt sammanfattas ett antal tidigare rapporter och utvär- deringar kring rutavdraget. I SCB:s rapport 1/2016 presenteras och analyseras statistik om bl.a. utrikes födda i rot- och rutföretag. Det framgår att det fanns 10 200 aktiva rutföretag, varav hälften var enmans- företag.20 av rutföretagen hade startat efter att rut- avdraget infördes . SCB tror inte att ökningen av antalet rut- företag och anställda inom dessa enbart beror på att rutavdraget infördes. SCB skriver att det har skett andra förändringar i samhället som har påverkat viljan och möjligheten att starta företag. Som exempel nämns att sänktes beloppet för minsta aktiekapital för aktiebolag från till , vilket gjorde det lättare att starta aktiebolag. sattes rekord i antalet nybildade bolag hos . Vidare framgår att av samtliga företagare i var män och kvinnor.21 Av de som drev rotföretag var andelen män och bland rutföretagarna var kvinnor. Det är således en överrepresentation av kvinnor inom rutföretag och av män inom rotföretag. Andelen utrikes födda rut- företagare var , varav de vanligaste födelseländerna var , och . Vad gäller anställda i rutföre- tag framgår att var av de anställda kvinnor, varav var tredje anställd var född utanför . De vanligaste födelse- länderna var , och . Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget 4.4.2Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag I SNS Analys nr 56 Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventio- nerade företag av studeras egenskaper för syssel- satta i rutsubventionerade företag i jämförelse med andra branscher. Särskilt fokus är på andelen kvinnor med flyktingbakgrund. Genom att använda data från och identifieras företag som i stor utsträckning säljer ruttjänster, s.k. rutnischade företag. Egen- skaperna för de anställda i dessa företag jämförs sedan med privat sektor i stort och utvalda branscher. Med de data som används omfattas alla individer som har fått inkomster från lön eller företagande på mer än . Det med- för att även personer som arbetar men inte är folkbokförda i ingår, t.ex. tillfälliga arbetskraftsinvandrare. Författaren skriver att det tycks vara få tillfälliga arbetskraftsinvandrare i rutbranschen, de utgör . Dock noteras att omfattande service- import skulle kunna förekomma genom underentreprenader. Författaren visar genom sin studie att de som främst är sysselsatta inom rutsubventionerade företag är kvinnor födda i och kvinnor födda i övriga utan flyktingbakgrund.