sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Statistik saknas för omfattningen av validering för tillgodoräknande. I studien konstateras dock att informationen till studenter om denna möjlighet är bristfällig, och att det finns spänningar på lärosätena i synen på om erfarenhetsbaserad kunskap kan bedömas som likvärdig akademisk kunskap. Forskarna menar att insatser bör övervägas som ger lärosätena ekonomiska incitament att genomföra RKV för till- godoräknande. Validering i arbetslivet beskrivs i rapporten som ett okänt område, statistik saknas helt över omfattningen. Vissa arbetsgivare efterfrå- gar metoder för validering av icke-formellt och informellt lärande, även om den generella bilden är att förståelsen av begreppet RKV är svag bland arbetsgivare. Andra hinder är att det saknas intresse för att standardisera metoder för hur kompetens kan dokumenteras och värderas, och att arbetsgivare inte upplever behov av att koppla kom- petenser från erfarenhetsbaserat lärande till utbildningssystemet. I rapporten framhåller forskarna att man bör överväga insatser för att stödja branschernas utveckling av valideringsmodeller och forsknings- baserade insatser med deltagare från både arbetsliv och utbildning. har ett högt arbetskraftsdeltagande () och en låg arbetslöshet () men utbildningsnivån bland de sysselsatta är låg. saknade cirka 44 000 personer, eller 22 pro- cent av de sysselsatta i åldern 25–, en slutförd gymnasieutbild- ning.5 Valideringsarbetet är därför i första hand inriktad på denna målgrupp. Målet är att andelen som saknar en slutförd gymnasie- utbildning ska minska till 2020. 5Motsvarande andel i var i åldersgruppen 20–. De utmärkande dragen i det isländska systemet för validering är: •en tydligt avgränsad målgrupp, •ett nationellt samordnat stöd för metodutveckling, kvalitetssäk- ring, kompetensutveckling och uppföljning, •en stark koppling till arbetslivet, och •en särskild statlig finansiering för validering och vägledning. 5.3.1Validering är en rättighet för personer som saknar gymnasieutbildning beslutade det isländska parlamentet om en vuxenutbild- ningslag.6 Lagens syfte är att tillgodose behoven av utbildning för personer med kort tidigare utbildning och arbetsgivarnas behov av personal med kunskaper och färdigheter, som motsvarar de ökade kraven på arbetsmarknaden. Enligt lagen har personer med kort tidigare utbildning, som önskar fullfölja en gymnasieutbildning, rätt att få sitt tidigare lärande validerat. Rättigheten gäller för personer som inte har slutfört en gymnasieutbildning, är eller äldre och har arbetat i relevant yrke. Hur valideringsprocessen ska gå till regleras i förordningen om vuxenutbildning.7 Syftet med vali- deringen är att förkorta utbildning, stärka individens status på arbets- marknaden och generellt höja kompetensen i samhället. Mellan 400 och 600 personer avslutar en validering . Nästan samtliga () av dem som valideras är yrkesverksamma. hade totalt 4 383 per- soner avslutat en validering, varav 2 988 män () och 1 395 kvinnor (). Medelåldern var , för män och för kvinnor. Enligt en uppföljning som genomfördes hade 34 pro- cent av dem som sedan starten genomgått en validering fullföljt en gymnasieutbildning, hade påbörjat studier, och ytterli- gare hade som målsättning att fullfölja en gymnasieut- bildning. 6Adult Education Act (No. 27/2010). 7Regulation for the Adult Education Act (No. 1163/2011). 5.3.2Central funktion för samordning, stöd och utveckling Arbetslivets utbildningscenter (The Education and Center, ETSC) har genomfört merparten av arbetet med att utveckla validering av icke-formellt och informellt lärande på . ETSC ägs av arbetsmarknadens parter på central nivå, i såväl privat som offentlig sektor. ETSC:s arbete som nationell stödfunktion för vali- dering fastställs i femåriga kontrakt med Departementet för utbild- ning, forskning och kultur. Departementet finansierar också genom- förandet av de uppgifter som regleras i avtalet. ETSC har därutöver viss finansiering (cirka en tredjedel) genom projektmedel från bland annat EU och olika branscher. ETSC ansvarar på central nivå för samordning, stöd och utveck- ling inom tre områden för den aktuella målgruppen: utbildning, validering och vägledning. ETSC:s främsta uppgifter när det gäller validering är samordning, fördelning av medel till utförare, kvalitets- säkring, metodutveckling, kompetensutveckling samt uppföljning och statistik. ETSC utvecklar metoder för validering av icke-for- mellt och informellt lärande, och säkerställer kvaliteten i validerings- metoderna. ETSC:s roll är även att garantera att de godkända meto- derna implementeras i de sektorer där validering används, liksom att implementera valideringsprocessen i nya sektorer. När validering implementeras i nya sektorer är ETSC en aktiv part och ingår i styr- gruppen för pilotprojekten. ETSC erbjuder även rådgivning, sam- ordnar utbildning för valideringsutförare och publicerar riktlinjer och checklistor. Validering utförs vid fjorton Lifelong Learning Center (LLL-cen- ter). ETSC godkänner och tecknar årliga kontrakt med centren, som ägs av lokala aktörer, till exempel fackliga organisationer, bransch- organisationer, kommuner och utbildningsanordnare. LLL-centren ansvarar även för vägledning och viss kompletterande utbildning. Centren lämnar också statistikuppgifter till ETSC som sammanställer dessa för hela landet. 5.3.3Kursmål och kompetensstandarder tas fram i samarbete med arbetslivet Validering görs i första hand mot kursmål i det formella utbildnings- systemet. I de fall det saknas kursplaner eller kursmål tar ETSC fram sådana i samarbete med arbetslivet. LLL-centren ansvarar för att bedriva valideringsprocessen mot kursmålen. Kompetens som svarar mot kursmålen resulterar i formella kurspoäng som registreras i utbildningssystemets databas . ETSC tar fram mål för olika typer av kurser för att tillgodose både individers och arbetsmarknadens behov, exempelvis yrkeskurser inom turism, administration, fiskeindustrin och handel. Vissa kurser är anpassade för personer med dyslexi. Kursmål tas även fram för allmänna ämnen som isländska, matematik, engelska och informa- tions- och kommunikationsteknik. Dessa kurser är ofta en start- punkt för vuxna med begränsad skolgång som önskar återgå till studier inom det ordinarie utbildningssystemet. Kurserna godkänns av Utbildningsdirektoratet och individen får studiepoäng som kan tillgodoräknas på gymnasienivå. Validering görs även direkt mot kompetenskriterier som definie- rats av arbetslivet. Omfattningen av denna form av validering är liten men utvecklingsarbete pågår i form av olika pilotprojekt. ETSC tar tillsammans med branschen fram kompetensstandarder och kompe- tensprofiler för olika yrken. Standarderna ska kunna användas både vid validering och som utgångspunkt för nya kursplaner för dessa yrken. ETSC har utvecklat en process för hur man tar fram kompetens- standarder. Det görs med hjälp av ett verktyg med redan definierade kompetenser och kompetenskriterier för olika jobbprofiler.8 Grup- per om tio till tjugo personer, bland annat representanter för arbets- tagare och arbetsgivare i den aktuella branschen, träffas vid tre till- fällen för att ta fram och definiera kompetensstandarden. 5.3.4Validering och vägledning finansieras av staten Det isländska parlamentet beslutar om ett särskilt anslag för vuxenutbildning och aktiviteter kopplade till sådan utbildning. An- slaget får användas dels för att finansiera den operativa och admini- 8Verktyget har utvecklats av . (HRSG) i . strativa verksamheten vid ETSC och de godkända LLL-centren, dels för utbildningsfonden () som finansierar utbild- ningskostnader, validering och vägledning samt för utvecklingspro- jekt inom vuxenutbildningen för målgruppen.9 Fonden uppgår till , varav an- vänds för utbildning och vardera för validering och vägledning. Validering och vägledning samt kompletterande utbildning vid LLL-centren är avgiftsfri för individer som saknar gymnasieutbild- ning. De flesta måste dock gå kompletterande utbildning inom det ordinarie utbildningssystemet. Dessa utbildningar finansieras genom fonder med koppling till olika kollektivavtal till vilken arbetsgivare avsätter en del av löneutrymmet. ETSC ansvarar för att administrera utbildningsfonden och LLL-centren ansöker om medel från fonden för utbildning, validering och vägledning. Medlen kan användas av LLL-centren . För att få ersättning måste samtliga steg i validerings- processen genomföras. 5.4.1Utbildningsanordnare är ansvariga för att erbjuda validering började utveckla arbetet med validering i början på 2000- talet, då validering lyftes fram som nyckelfråga för att främja livs- långt lärande. Validering går i under benämningen real- kompetencevurdering (RKV) och genomförs av utbildningsanordnare på samtliga nivåer i utbildningssystemet. För korta och medellånga utbildningar inom högskolan kan reell kompetens åberopas som behörighetsgrund. Både inom vuxenutbildning och eftergymnasial utbildning kan man också ansöka om en förkortning av utbildningen (tillgodoräknande) och få ett så kallat kompetensbevis. Inom gym- nasial vuxenutbildning och yrkesinriktad diplomutbildning kan man även ansöka om att få tillgodoräkna sig hela utbildningen. I dessa fall utfärdas ett utbildningsbevis som är detsamma som studerande får efter att ha genomgått utbildningen. 9Adult Education Act (No. 27/210), artikel 9 och 10. blev utbildningsanordnare i samtliga utbildningsformer skyldiga att erbjuda validering.10 För yrkesinriktad vuxenutbildning på gymnasial nivå fanns en motsvarande skyldighet redan från 2003.11 För att ha rätt till RKV inom yrkesutbildning behöver perso- nen vara , i övrigt gäller bestämmelserna utan särskilda åldersgränser. Målgruppen är huvudsakligen personer som saknar eller har en kort tidigare utbildning. lanserade den danska regeringen ett program för ökad tillväxt i , Væktsplan.dk, som bland annat pekade på behov av att stärka kvaliteten i vuxenutbildningen och att vidareut- veckla den gymnasiala yrkesutbildningen (Cedefop 2016c). reformerades yrkesutbildningen och särskilda bestämmelser inför- des för att öka användningen av validering för vuxna.12 Syftet var att effektivisera utbildningen och öka vuxnas motivation att skaffa sig en yrkesutbildning. Yrkesutbildning för vuxna ska nu alltid inledas med validering och mot bakgrund av resultatet fastställs ele- vens utbildningsplan.13 Eleverna blir dels anvisade till olika standar- diserade upplägg beroende på tidigare utbildning och yrkeserfaren- het, dels kan de få ytterligare förkortningar baserade på sina indivi- duella teoretiska och praktiska kompetenser. är det också möjligt att genomgå RKV innan utbildningen startar och få ett bindande förhandsbesked om vilka delar i utbildningen som kommer kunna tillgodoräknas.14 5.4.2Ett decentraliserat system som främjas och följs upp av nationella aktörer Genomförandet av validering är decentraliserat i . Utbild- ningsanordnare inom var och en av de sex utbildningsformerna som omfattas av lagen är ansvariga för att organisera valider- ingsprocessen. har tagit fram rekommen- dationer och riktlinjer för arbetet, och har även finansierat projekt som syftat till att utveckla verktyg, metoder och processer för vali- 10LOV nr 556 af 06/06/2007. Lov om ændring af forskellige love på område. 802 af 22/9/2003. 634 af 16/6/2014. Lov om ændring af lov om ehrvervsuddannelser, lov om vejled- ning om uddannelse og ehrverv samt pligt till uddannelse, beskæftigelse m.v., lov om folke- skolen og forskellige andre love. (Bedre og mere attraktive ehrvervsuddanelser m.v.) 367 af 19/4/2016, § 56. 547 af 1/6/2016. inrättade också ett nationellt kun- skapscentrum med uppgift att samla, producera och sprida informa- tion, dokumentation och kunskap om validering (Cedefop 2016c). genomförde en uppfölj- ning av hur det gått att implementera lagen . Studien visade att användningen av RKV hade ett starkt stöd inom vuxenutbild- ningen. framhölls att det fanns stor förbättringspotential vad gäller information och kännedom om validering, standardisering av arbetet, kvalitetssäkring och samverkan mellan olika aktörer (2010). 5.4.3Ökad användning av validering men kvaliteten haltar presenterades en ny uppföljning av utvecklingen . Den bygger på en enkät bland utbildningsanordnare inom de sex utbildningsområden som omfattas av lagen om valider- ing (2019). Uppföljningen visar på en positiv utveckling där allt fler utbildningsinstitutioner använder sig av RKV. Ökningen är särskilt stor inom yrkesutbildningsområdet, där (yrkes- utbildning på gymnasial nivå) respektive (eftergymnasial diplomautbildning) av utbildningsanordnarna svarade att de genom- för validering. I uppföljningen låg motsvarande andelar på . Den stora ökningen förklaras av att RKV 2015 blev en obligatorisk del i yrkesutbildning för vuxna. Utvärderingen lyfter fram att kvaliteten haltar. Många utbildningsanordnare baserar bedömningen av tidigare förvärvat kun- nande uteslutande på den sökandes skriftliga dokumentation från tidigare utbildning och anställningsintyg. var det bara 29 pro- cent av lärosätena och av anordnarna av diplomautbild- ning som använde intervju som en del i bedömningsprocessen. An- delen var högre, 62–, bland utbildningsanordnare på gym- nasial nivå. Endast var tredje anordnare inom yrkesutbildning på gymnasial nivå, och varannan inom arbetsmarknadsutbildning, an- vände praktiska prov vid bedömningen. Detta framhålls i utvärder- ingen som en allvarlig brist som riskerar att gå ut över kvaliteten och tilliten till validering inom yrkesutbildningen. Utvärderingen lämnar rekommendationer för att främja den fort- satta utvecklingen av validering. Bland annat så anger man att åtgär- der bör vidtas för att öka kännedomen om validering inom eftergym- nasial utbildning, att regleringen bör förtydligas så att det framgår att en individuell intervju alltid ska genomföras i samband med vali- dering, samt att och högskolan bör över- väga hur behovet av kompetensutveckling för utförare av validering kan mötas. 5.4.4Särskild ersättning till utbildningsanordnarna för validering Utbildningsanordnarna får en särskild ersättning från Utbildnings- departementet för bedömningsarbetet i en validering. Ersättningen betalas ut i efterhand mot redovisning av antalet valideringar som har resulterat i att den sökande antingen fått tillträde till en utbildning eller att utbildningen har förkortats genom att tidigare kunnande har tillgodoräknats i utbildningen. Ersättningen är schabloniserad och uppgick till . För den enskilde är RKV avgiftsfri på gymnasial nivå. Även RKV för tillträde till högre utbildning är avgiftsfri om den sökande saknar tidigare högskoleutbildning. Vid validering för kompetens- eller utbildningsintyg (för tillgodoräknande) inom högre utbildning och diplomautbildning får däremot utbildningsanordnarna ta ut avgifter. Avgifterna varierar beroende på hur omfattande tillgodoräknande individen ansöker om.15 Trots den särskilda ersättningen upplever majoriteten av alla utbildningsanordnare att finansieringen utgör ett hinder för arbetet med validering (2019). Inom gymnasial vuxenutbildning är det mellan av utbildningsanordnarna som helt eller delvis instämmer i att det är svårt att se hur arbetet med RKV kan bli ekonomiskt hållbart. Ersättningen anses vara för låg för att täcka det arbete som en validering innebär. Inom högskolan och diplomaut- bildningen är det en lägre andel av utbildningsanordnarna som upp- ger att finansieringen är ett hinder. Detta förklaras av att man inom dessa utbildningsformer också har möjlighet att ta ut avgift av den som ansöker om validering. 15Avgiften är för en kurs som omfattar 5 ECTS och för en kurs som omfattar 10 ECTS. Avgiften för RKV mot ett utbildningsbevis (en hel kvalifikation) är . menderar i rapporten att ser över de finansiella incitamenten för att öka omfattningen av validering. 5.5.1Validering en rättighet för individen Validering av tidigare förvärvat kunnande går i långt tillbaka i tiden och är relativt väl etablerat inom utbildningssystemet (Cedefop 2016d). Det finns ingen specifik lag om validering utan verksamheten regleras inom respektive utbildningsform. Validering är en rättighet för individen och en persons tidigare förvärvade kun- nande, oavsett när och var den har förvärvats, ska kunna valideras. har också ett väl utvecklat system för vägledning och indi- vidualiserad studieplanering för studerande genom hela utbildnings- systemet. De individuella studieplanerna framhålls som ett bra verk- tyg för att synliggöra kunskaper och färdigheter som individen redan tillägnat sig genom tidigare studier eller erfarenhetsbaserat lärande. 5.5.2Yrkesutbildningen är anpassad efter arbetslivets behov Det finska systemet för yrkesutbildning är kompetensbaserat och anpassat efter arbetslivets behov. Både på gymnasial och eftergym- nasial nivå är kvalifikationskraven uttryckta i läranderesultat (learn- ing outcomes). Validering sker i nära samverkan mellan samtliga be- rörda aktörer. Exempelvis är arbetsmarknadens parter och branscher involverade i allt från framtagandet av kvalifikationer och kompe- tensprofiler till genomförandet av validering. Yrkesutbildningssystemet är uppbyggt så att det ska främja det livslånga lärandet. Hela eller delar av en kvalifikation kan uppnås såväl genom formell utbildning som genom validering. För varje stu- dent inom yrkesutbildningen tar man fram en individuell studieplan som anger när, var och hur det fortsatta lärandet ska ske samt vilka kompetenstester som ska göras. Planen indikerar även om och hur den befintliga yrkeskompetensen behöver kompletteras för att en kvalifikation ska kunna uppnås. 5.5.3Utbildningsstyrelsen har en samordnande roll Utbildningsstyrelsen är en statlig myndighet som beslutar om natio- nella kompetensstandarder i nära samarbete med representanter för arbetsgivare, arbetstagare och utbildningsanordnare (Cedefop 2016d). Utbildningsstyrelsen ansvarar även för att ta fram riktlinjer för be- dömning av tidigare förvärvat kunnande till valideringsutförare och har en viktig roll vid kvalitetssäkring av validering. Därutöver ansva- rar Utbildningsstyrelsen för att fördela medel till olika utvecklings- projekt avseende validering inom yrkesutbildningen. Validering på universitetsnivå är inte lika etablerad som inom yrkes- utbildning, men de flesta kurs- och examensmål är formulerade ut- ifrån läranderesultat. Valideringsmetoder utvecklas kontinuerligt och validering ökar i popularitet och är relativt känt bland studenterna. Alla nya studenter får information under de inledande studieveck- orna om möjligheterna att få sitt tidigare lärande bedömt för till- godoräknande. Universiteten är autonoma och beslutar självständigt om sina valideringsprocesser. De samarbetar i relativt liten utsträck- ning med arbetslivet eller andra aktörer (SOU 2018:29, avsnitt 4.1). 5.5.4Statlig ersättning men inga öronmärkta pengar I är validering i stort sett avgiftsfri för individen och valider- ingsutförare får i de flesta fall ersättning från staten (Cedefop 2016d). Eftersom validering är en integrerad del i det formella ut- bildningssystemet finns inga öronmärkta pengar för validering. Er- sättningssystemet för yrkesutbildning baseras på uppnådda hela eller delar av kvalifikationer (completed units), på övergång till arbete eller vidare studier efter utbildningen samt på återkoppling från de studerande och arbetsgivare. 5.6.1Validering regleras inom ramen för NQF I infördes ett nationellt ramverk för kvalifikationer (NQF) . Utgångspunkten var att skapa ett integrerat ramverk för läranderesultat (learning achievements) för att över- brygga effekterna av apartheidtidens segregerade utbildningssystem (Bolton m.fl. 2016). syfte är att öka till- gången till utbildning och rörligheten (progressionen) inom utbild- ningssystemet, att öka kvaliteten och transparensen samt att på- skynda återupprättelsen efter apartheidsystemets diskriminering vad gäller utbildnings- och sysselsättningsmöjligheter. Validering benämns i Recognition of Prior Learning (RPL) och är reglerat inom ramen för NQF. Validering ska kunna erbjudas mot samtliga kvalifikationer som finns i NQF. Kvalifika- tionsmyndigheten (South African Qualification Authority) har det övergripande ansvaret för att utveckla och implementera kvalifikationsramverket.16 5.6.2En nationell myndighet för samordning av valideringsarbetet konstaterade 2009 att det fanns öar av goda exempel på validering i men att det saknades ett nationellt fungerande system. Ett utvecklingsarbete påbörjades därför för att få till stånd ett nationellt sammanhängande system för RPL. SAQA beslutade om en nationell handlingsplan för implementering av RPL.17 Av handlingsplanen framgår bland annat att en kvalifikation eller delkvalifikation som är registrerad i NQF ska kunna godkännas helt eller delvis genom RPL.18 Där framhålls också att RPL leder till erkännande av kunskaper och färdigheter som individen har tillägnat sig genom tidigare utbildning och erfarenhet. Det tidigare lärandet synliggörs genom en bedömning. Vägledning och stöd till individen, för att denne ska kunna beskriva sin kompetens på ett bedömnings- bart sätt, är en integrerad del i processen. Det finns två huvudsakliga former av RPL: för tillträde till utbild- ning och för att uppnå en kvalifikation eller delkvalifikation. I hand- lingsplanen definieras RPL som ... the principles and processes through which the prior knowledge and skills of a person are made visible, mediated and assessed for the pur- poses of alternative access and admission, recognition and certification, or further learning and development.19 16National Qualification Framework Act 67 of 2008, chapter 4. 17National Policy for the Implementation of the Recognition of Prior Learning, SAQA No. 779 (2014). SAQA har ett nationellt samordningsansvar för validering. Ansvaret omfattar följande områden: •Forskning: leda, samordna och sprida RPL-relaterad forskning och information inom alla sektorer och på alla nivåer i systemet. •Kompetensutveckling: initiera och uppmuntra till utbildning och vidareutbildning av RPL-utförare samt ge stöd och vägledning vid utveckling av valideringsmetoder. •Strategiska projekt: identifiera och initiera strategiska RPL-pro- jekt med fokus på systemförändringar och strukturella hinder för att möjliggöra egenföretagande och karriärutveckling i privat och offentlig sektor. •Stöd och råd: säkerställa spridning av lokala och internationella goda exempel, inklusive framgångsrika modeller, verktyg och riktlinjer. •Uppföljning och utvärdering: kontinuerligt följa upp och utvärdera handlingsplanen för implementerning av RPL. •Marknadsföring: genomföra aktiviteter som ökar allmänhetens kännedom om RPL, inklusive anordnande av en vartannat år.20 Det sydafrikanska kvalifikationsramverket har tre undergrupper: kvalifikationer från generell vuxenutbildning, från högre utbildning och yrkeskvalifikationer utfärdade av branscher. För respektive under- grupp finns ett kvalitetsråd som bland annat ansvarar för att: •stödja och kvalitetssäkra RPL-utbildning för exempelvis väg- ledare, coacher, bedömare och administratörer i sektorn, •säkerställa att RPL-utförare i sektorn arbetar i enlighet med nati- onellt fastställda kriterier och riktlinjer (ackreditering), •följa upp och utvärdera implementeringen av RPL i sektorn, •säkerställa att det inte görs någon åtskillnad om en kvalifikation har uppnåtts genom RPL eller genom formell utbildning, 20National Policy for the Implementation of the Recognition of Prior Learning, artikel 49. •utveckla och förvalta en informationsdatabas som är kompatibel med den nationella databasen för betyg och kvalifikationer, och •leverera relevanta data till SAQA. 5.6.3Handlingsplan för att stärka vidareutveckling och implementering av validering