sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Utifrån de föregående beskrivna aspekterna och dess nära relation till såväl undervisning som lärande i fritidshemmet är en högst relevant fråga att ställa är om, och i så fall hur, lokaler och fysisk lärmiljö strukturerar och villkorar didaktiken i fritidshemsverksamheten. Fritidshems- didaktik beskrivs i forskning utgående från elevernas perspektiv och gestaltas i den vardag- liga praktikens aktiviteter (, 2011). Den har sikte mot långsiktiga mål (, 2017a) likväl som den förmår fånga tillfällen till lärande som uppstår i situationen (, 2013). konstaterade (2000) att, även om personalen gör sitt bästa för att skapa rum för olika typer av aktiviteter, så har många fritidshem bara har ett fåtal rum att nyttja. Att dessa problem har ökat är högst sannolikt uti- från ökande elevantal och den underdimensionering av lokaler som uppstått . En effekt är ökningen av organisering och strukturering av elever i grupper i olika lokaler respek- tive inom- och utomhus. Denna strukturering minskar den didaktiska flexibiliteten och möj- ligheterna att fånga lärandetillfällena i flykten, vilket kännetecknar fritidshemsdidaktiken. Den fysiska lärmiljön och den ökade struktureringen av verksamheten påverkar också lärar- och elevrelationen (jfr , 2017), vilket kan relateras till att Skolinspektionen (2010) konstaterade att vuxnas relationer med barnen i fritidshemmet blivit mer ytliga och flyktiga. Den relationella aspekten är central i all undervisning men i synnerhet i fritidshem- mets multipla uppdrag som innebär både omsorg, lärande och utveckling. Struktureringen och lokalisering i olika lokaler försvårar också möjligheterna för fritidshems- lärarna både att kunna ha överblick och att arbeta gemensamt och flexibelt i barngruppen. Logistiken kräver tid för såväl planering som genomförande vilket kan inkräkta på fritids- hemslärarnas närvaro i aktiviteterna tillsammans med eleverna. Några exempel på frågor som väcks är följande: Vad betyder det för fritidshemsdidaktiken att mellanmål serveras i en matsal istället för att tillagas i en pedagogisk praktisk aktivitet tillsammans med eleverna? Vad bety- der det, ur ett fritidshemsdidaktiskt hänseende att eleverna kan välja mellan ett antal aktivite- ter som genomförs i olika lokaler , istället för att ha tillgång till en lärmiljö som erbjuder en mångfald av handlingserbjudanden under ett större samman- hängande tidsspann? Vilka möjligheter har fritidshemslärare att stödja elevernas eget utfors- kande om eftermiddagen är schemalagd? Vad betyder det för fritidshemsdidaktiken att fri- tidshemmets lokaler används utifrån schematekniska lösningar med tillgång till vissa lokaler under vissa tider, medförande logistisk planering och förflyttning av elevgrupper? Och slutli- gen, vad betyder avsaknad av, eller underdimensionering av, en egen hemvist för fritidshems- lärares och elevers möjlighet att utveckla och känna ägarskap i verksamheten? Frågorna är många och området outforskat. Litteraturstudiens övergripande slutsats är att brister i lokaler och materiella förutsättningar påverkar verksamhetens kvalitet negativt. I relation till att det i kommer att behöva byggas och renoveras en stor mängd skolor den närmaste tio åren (de et al., 2019) är det av största vikt att ljuset riktas mot fritidshemmets lokaler, materiella och fysiska lärmiljö. Detta gäller i synnerhet vad gäller dimensionering, funktionalitet och förutsättningar för ägarskap och fritidshemsdidaktik. Vidare konstateras att det faktum att ojämlika förhållanden mellan olika fritidshem konstaterats tyder på att det kan behövas tydligare riktlinjer för utformning och funktionalitet av fritidshemmens lokaler (jfr Andishmand, 2017; et al., 2015; Skolinspektionen, 2010, 2012, 2018). Inledningsvis konstateras att såväl svensk som internationell forskning inom fältet fysisk lärmiljö i relation till fritidshemsverksamhet, är ytterst begränsad. Behovet av forskning inom fältet är stort och framtida forskning på hur den fysiska lärmiljön kan utformas för att bäst kan stödja den pedagogiska och didaktiska kvaliteten i fritidshemmet. Noterbart är att barns per- spektiv förekommer i liten utsträckning både inom forskning om fysiska lärmiljöer ( &, 2014) såväl som inom fritidshemsforskningen (, 2014). Om ele- verna ska kunna vara delaktiga i formandet av sin lärmiljö, utifrån styrdokumentens intent- ioner om valmöjlighet, delaktighet och inflytande, behöver deras perspektiv synliggöras. Ge- nom att jämföra elevernas perspektiv med fritidshemslärarnas professionellas perspektiv, kan värdefull kunskap synliggöras (, 2017). Det finns en mångfald av frågeställningar att utforska i relation till de kvalitetsaspekter som utkristalliserats i litteraturöversikten. Den ökade struktureringen och dess betydelse för såväl fritidshemsdidaktiken och elevernas lä- rande och utveckling är en sådan. Hur lokaler, materiella och strukturella resurser relaterar till fritidshemslärares respektive elevers förutsättningar till att utveckla ägarskap är en annan intressant frågeställning. Fältets multidisciplinära karaktär och de många olika och mångfa- setterade definitionerna av lärmiljö som begrepp, gör fältet komplicerat att utforska. Det finns därför behov av att utveckla analysverktyg som kombinerar både kvalitativa och kvantitativa data samt olika analysmetoder för att komma närmare komplexiteten mellan den fysiska lärmiljön och dess relation till elevers lärande och utveckling i fritidshemmet. (2001). Lärande och delaktighet. (2008). Traditional, interpretative and reception based content analyses: Improving the ability of content analysis to address issues of pragmatic and theoretical concern. I R. Franzosi (Red. ), Content analysis. 1, What is content analysis? : defining the methodological playing field (ss. Alerby, , , , , , , , & Kroksmark, . (2006). Det fysiska rummets betydelse i lärandet. (2013). Nya fritidspedagoger - i spänningsfältet mellan tradition och nya styrformer. (Doktorsavhandling), , . Hämtad från Tillgänglig från DiVA (2017). Fritidshem eller servicehem? En etnografisk studie av fritidshem i tre socioekonomiskt skilda områden. (Doktorsavhandling), , . Hämtad från Tillgänglig från , , & , . (2010). The potential of positive places: Senses, brain and spaces. , 2(3), 218-228. doi: 10.3763/inbi.2010.0042 , , , , , Yufan, & , . (2015). The impact of classroom design on pupils' learning: Final results of a holistic, multi-level analysis. and Environment, 89(C), 118-133. doi: 10.1016/j.buildenv.2015.02.013 , , , , Shmis, Tigran, Ambasz, , & Ustinova, (2019). The Impact of School Infrastructure on Learning: A Synthesis of the Evidence. (2011). Educational Dimensions of School . Frankurt am : , der Wissenschaften. (2005). Lärande och fysisk miljö : en kunskapsöversikt om samspelet mellan lärande och fysisk miljö i förskola och skola. : Myndigheten för Skolutveckling. Björklid, , & Fischbein, . (2011). Det pedagogiska samspelet. , , & , . (2016). Learning Environments in Swedish Leisure- time Centres : (In)equality , “Schooling”, and Lack of Independence. for Research on Extended Education, 4(1), 125-145. , , & , . (2018). Läroplansimplementering och korstryck i fritidshemmets arbete. Educare - Vetenskapliga Skrifter, 2018(2), 107-132. doi: 10.24834/educare.2018.2.6 , , & , . (2020). Att leda i fritidshemmets verksamheter. , F. Sundh & C. Wede (Red. ), Lärare som ledare – i och utanför klassrummet (2020) (in press) (ss. , , , , & Frykland, . (2015). Learning Environments at Leisure- time Centres in : A Comprehensive Survey of Staff Perceptions. for Research on Extended Education, 3(1), 5-18. (2015). Ett lärandeteoretiskt perspektiv. I T. (Red. ), Perspektiv på fritidshemspedagogik. , , & , . (2014). The evaluation of physical learning environments: A critical review of the literature. , 17(1), 1-28. doi: Comenius, , & Kroksmark, . (1999). Didactica magna = Stora undervisningsläran. (1998). Synthesizing research : a guide for literature reviews. Thousand Oaks: . (1967). Skoldifferentiering och undervisningsförlopp : komparativa mål- och processanalyser av skolsystem 1. (2010). Förskolans fysiska miljö. I B. Riddersporre & S. (Red. ), Utbildningsvetenskap för förskolan (ss. : Natur & Kultur. (2011). Skolans fysiska miljö. I S. . Riddersporre (Red. ), Utbildningsvetenskap (ss. : Natur & Kultur. de , , & Daram, (Red.). (2017). Skolans nya rum : en antologi om samspelet mellan pedagogik och arkitektur. de , , , , & Grannäs, . (2019). Utvärdering och erfarenhetsåterföring i fysisk skolmiljö (Vol. (2013). Den villkorade delaktigheten. Fjällhed & M. (Red. ), Barns livsvillkor : i mötet med skola och fritidshem (ss. (2013). Rum, barn och pedagoger Om möjligheter och begränsningar i förskolans fysiska miljö. (Doktorsavhandling 104), , . , , & Waring, . (2012). Applications of styles in educational instruction and assessment. I L.-f. , R. J. Sternberg & S. (Red. ), Handbook of intellectual styles : preferences in cognition, learning, and thinking (ss. 297–330). (2008). 1, What is content analysis? : defining the methodological playing field : . , , & Grannäs, . (2017). Skolans mellanrum: Ett relationellt och rumsligt perspektiv på utbildningsmiljöer. Pedagogisk Forskning I , 22(3-4), 198-214. (1977). The teory of affordances. Hillsdale, N.J.: Erlbaum. (1979). The ecological approach to visual perception. : Psychology Press. (1984). The constitution of society : outline of the theory of structuration. , , , , , , & Gyberg, Per. (2018). Teknik i fritidshem – mellan omsorg och utbildning. H. H. (Red. ), Teknikdidaktisk forskning för lärare : från en forskningsmiljö (ss. : NATDID, Nationellt centrum för naturvetenskapernas och teknikens didaktik. (2011). Att leda den fria tidens lärande : med gruppen i fokus. I C. (Red. ), Konsten att navigera mellan individ och grupp : lärares uppdrag i skola, förskola och fritidshem (ss. (2013). Fritidspedagogisk didaktik : att vara lärare i fritidshem. S. (Red. ), Fritidshemmets didaktik (ss. Harms, , Vineberg , , & , , . (2014). Rating Scale (2 uppl.). (2018). Konsten att producera lärande demokrater. (Doktorsavhandling), , . Hämtad från Tillgänglig från DiVA (2016). Den subtila ojämlikheten : Om grundskolors materiella förutsättningar och elevers utbildningsmöjligheter. (Doktorsavhandling), , . Hämtad från Tillgänglig från DiVA , , & Laike, . (2006). Rum för återanpassning : den fysiska miljöns betydelse inom ungdomsvården : en miljöpsykologisk översikt. : (SiS). (2011). Informellt lärande i fritidshemmet. H. (Red. ), Fritidspedagogik - fritidshemmets teorier och praktiker (ss. (1999). Samarbete - effektivitet - kvalitet i integrerade verksamheter för sexåringar, skola och fritidshem: : Forsknings- och utvecklingsenheten, , . (2011). Fritidshemspedagogik : idé, ideal, realitet. (2018). Socialt lärande - arbetet i fritidshemmet. (Licenciatuppsats), . Hämtad från /smash/record.jsf?pid=diva2:1231356 Tillgänglig från DiVA (2015). Playing practices in school-age childcare: : an action research project in and . (Doktorsavhandling), , . Hämtad från Tillgänglig från DiVA (2006). Skolen finder sted. (Doktorsavhandling), KTH, . Hämtad från Tillgänglig från DiVA (1999). Fritidshem och skola - olika miljöer för lärande. I I. (Red. ), Miljöer för lärande (ss. , , & , . (2014). Presentation of Research on in . for Research on Extended Education, 1, 45-63. , , & , (Red.). (2011). Fritidspedagogik: fritidshemmets teorier och praktiker. , , & Ljusberg, . (2018). Eliciting Concepts in the Field of Extended Education--A Swedish Provoke. (Special Section). for Research on Extended Education, 6(2), 122. doi: 10.3224/ijree.v6i2.03 (2003). Pedagogisk kvalitet i skolan : PQS. (2018). Att undervisa i fritidshem: omsorg, lärande och utveckling i en helhet. Educare(2), 51-68. doi: 10.24834/educare.2018.2.3 (2010). design of elementary and secondary schools. (1 uppl.). , : Sons, Inc. , , & , . (2019). Fritidshem – ett gränsland i utbildningslandskapet. Internasjonal Politikk, 5(0), 13-26. doi: 10.23865/ntpk.v5.1181 (1999). Ramfaktorteori och praktisk utbildningsplanering. Pedagogisk Forskning i , årg 4(1), 31–41. (2018). Mer tid för kvalitet och arbetsglädje - 2000 lärare i fritidshem om sin arbetssituation. Löfdahl, , , , & , . (2011). Fritidshemmets potentiella didaktik och barns och pedagogers gemensamma möjligheter. I A. . (Red. ), Fritidspedagogik – Fritidshemmets teorier och praktiker (ss. (2004). Pedagogiska miljöer och barns subjektskapande. (Doktorsavhandling), , . Hämtad från Tillgänglig från DiVA (2008). Forskning om villkor för yngre barns lärande i förskola, förskoleklass och fritidshem (Vol. rapportserie 11:2008). (2017a). Fritidshemmets didaktik (2 uppl.). (2017b). Fritidshemmets mål och resultat : att planera och utvärdera. Polit, , & , . (2007). Nursing research : generating and assessing evidence for nursing practice. (2017). Om barns perspektiv och miljöer i fritidshemmets pedagogik. S. (Red. ), Fritidshemmets didaktik (2 uppl.). (2014 [1993]). The intention to use a specific affordance: A conceptual framework for psychology. H. Wozniak & (Red. ), Development in context: and thinking in specific environments (ss. (2001). Att styra i namn av barns fritid : En nutidshistoria om konstruktionen av dagens fritidshem i samordning med skolan. (Doktorsavhandling), . Hämtad från Tillgänglig från DiVA , (Red.). (2017). Teori som praktik i fritidshemmet. (2005). An Overview of the . Progress in Transplantation, 15(1), 8-13. doi: 10.1177/152692480501500102 (2014). Towards a New Pedagogy in the After-School Setting. , 22(2), 254-270. Saar, , , , & , . (2012). Kunskapsmöjligheter i svenska fritidshem. Nordisk Barnehageforskning, 5(3), 1-13. (2018). Introduction: Extended Education from an International Comparative Point of View. for Research on Extended Education, 6(1), 5. doi: 10.3224/ijree.v6i1.02 (2008). Designs for learning and ludic engagement. Digital Creativity, 19(3), 145-152. doi: 10.1080/14626260802312673 , , & Kress, . (2017). Design för lärande : ett multimodalt perspektiv (2 uppl.). (2010). Kvalitet i fritidshem. (2012). En skola med tilltro lyfter alla elever. (2018). Undervisning i fritidshemmet. (2000). : en utvärdering av kvalitet i fritidshem. (2014). (2016a). Fritidshemmet : ett kommentarmaterial till läroplanens fjärde del. (2016b). Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 : reviderad 2016. (2019). Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet 2011 : reviderad 2019. (1974). Barns fritid : fritidsverksamhet för 7-12-åringar. : Allmänna förlaget. (2015). Värderingsverktyg för tillgänglig utbildning : handledning : förskola och skola och fritidshem. : Specialpedagogiska skolmyndigheten. (2008). (2010). (2014). Lärande i praktiken : ett sociokulturellt perspektiv (3 uppl.). (2017). I S. de . Daram (Red. ), Skolans nya rum : en antologi om samspelet mellan pedagogik och arkitektur (ss. (2004). A place of their own: children and the physical environment. Human Ecology, 32(2), 11. Velissaratou, ; , (2017). An Framework for a Physical Learning Environment Module – Revised edition learning-environments/ Whittemore, , & Knafl, . (2005). The integrative review: updated methodology. , 52(5), 546-553. doi: 10.1111/j.1365-2648.2005.03621.x Gruppstorlek i fritidshem- en forskningsöversikt Forskning om gruppstorlekar i pedagogiska praktiker Forskning om gruppstorlek i klassrummet Forskning om gruppstorlek i förskolan Rapporter om gruppstorlekar i fritidshem Vad säger styrdokumenten om gruppstorlek? Regionala skillnader: andel av skolbarnen i åldern som är inskrivna i fritidshem Vad visar och Skolinspektionens granskningar vad gäller gruppstorlek? Forskning om gruppstorlekar i fritidshem Fritidshemmets uppdrag och förutsättningar Sociala relationer mellan barn Elever i behov av stöd Ett heldagsperspektiv på villkor och förutsättningar för undervisning i fritidshem-Exemplet 19 Internationell forskning och kartläggning De strukturella villkoren försvårar arbetet med sociala relationer Ökade gruppstorlekar som fenomen Olika faktorer samvarierar för kvalitet Gruppstorlek har inte utforskats specifikt i forskning om fritidshem. Den forskningsbaserade översikten om gruppstorleken i fritidshem har därför utgått ifrån fritidspedagogisk forskning som på olika sätt relaterar till gruppstorlek i fritidshemmet. Vi har även lyft in resultat från forskning kring gruppstorlekar i förskola och skola. I forskningsöversikten har fokus för sammanställning och analys varit elever och personals perspektiv på gruppstorlekens betydelse för det som sker i verksamheten. Forskningsöversikten visar att gruppstorleken kraftigt påverkar innehållet i verksamheten men hänsyn måste också tas till komplexa samvariationer med andra faktorer som exempelvis personalens utbildningsnivå och elevgruppens sammansättning. Personal i fritidshem beskriver svårigheter att arbeta utifrån läroplanens intentioner på grund av för stora barngrupper. forskning visar att organiserade aktiviteter kan vara en strategi som pedagoger använder för att hantera en stor grupp barn. blir det tydligt att organiserade aktiviteter är något som väljs bort då det är ett stort antal barn i fritidshemmet. Framförallt är det aktiviteter som kräver högre personaltäthet såsom simhallsbesök, utflykter och friluftsliv. En strategi, för att lättare överblicka elevgruppen, kan också vara att vistas utomhus. Elevgruppens storlek får också betydelse i vilken mån som personalen kan arbeta med elevers delaktighet i fritidshemmet. Centralt i det fritidspedagogiska uppdraget är att undervisningen ska utgå från elevers intressen och att de ska ha möjlighet att ha inflytande över verksamheten. Stora elevgrupper leder till en svårighet att lyssna, ta in och beakta enskilda elevers önskningar liksom att gruppstorleken leder till att undervisningen tenderar att bli mer vuxenstyrd och statisk och där elevers utrymme minskar. Ett återkommande tema i forskningen om fritidshem är arbetet med sociala relationer. Här visar flera studier att personalens möjligheter att ge eleverna möjlighet att utveckla goda kamratrelationer samt känna tillhörighet och trygghet i elevgruppen är otillfredsställande. Likaså beskriver personal i fritidshem att de inte kan prioritera individualiserade insatser och de stora grupperna blir ett hinder för att skapa djupare relationer med eleverna. Personalen upplever sig inte räcka till. Gruppstorleken tenderar också att ha störst betydelse för de yngsta eleverna och för att elever i behov av stöd ska kunna få sina rättigheter tillgodosedda. och mottog uppdraget, utifrån de tilläggsdirektiv till U2018:08 som beslutades vid regeringssammanträde , att sammanställa en forskningsöversikt avseende gruppstorlek i fritidshem. Uppdraget innefattar att beskriva, tolka och problematisera befintlig forskning inom området elevgruppernas storlek i fritidshem. Forskningsöversikten avser att fungera som en bilaga till det slutbetänkande som ska lämnas till regeringen . Sökande av relevant forskning har följt följande steg vilka kommer att beskrivas i tur och ordning. Sökningarna följer en formaliserad process där vetenskapliga arbeten söks i databaser med hjälp av nyckelord. Vi har begränsat sökningen till att omfatta men med tonvikt på forskning som genomförts efter 2010. Exempel på sökord: Fritidshem, gruppstorlek,group size, Extended education, leisure-time centre, school-age educare, school-age child care, after-school care, childcare services, after school programs, out-of-school time programs, leisure time activities, extracurricular activities, all-day schools. Frågor som varit ledande för läsningen av tidigare forskning är: Hur talar fritidshemmets personal om gruppstorlek i fritidshemmet? Vilken betydelse har gruppstorleken för personalens möjligheter att arbeta utifrån läroplanens intentioner? Vilka möjligheter ges elever till delaktighet och inflytande, en meningsfull fritid samt möjligheter att lära och utvecklas på fritidshem beroende på gruppstorlek relaterat till läroplan och skollag? Sökningarna resulterade i artiklar i tidskrifter, antologier, avhandlingar och publikationer av annan art såsom rapporter. Sökningar i databaser som LIBRIS- den svenska biblioteksdatabasen -, som är en bas över pedagogisk forskning och EBSCO visar att det fritidspedagogiska forskningsfältet i de Nordiska länderna är litet. En sökning på ”leisure-time centre” ger till exempel 8 träffar och är producerade efter 2010. På grund av det begränsade forskningsläget har vi också involverat de kartläggningar, utvärderingar och inspektioner som genomförts av och Skolinspektionen.I ett första steg sökte vi på forskningsöversikter om gruppstorlek i fritidshemmet. Påfallande för den systematiska sökningen var att det endast fanns ett fåtal arbeten som bedömdes som relevanta för den specifika frågeställning som utgjorde utgångspunkten i vår sökning. Få studier inom fritidspedagogisk forskning har som utgångspunkt att problematisera och relatera den verksamhet som utformas i relation till gruppstorlek i fritidshemmet. Det finns inte heller, av förklarliga skäl, internationella studier som kan relateras till. Vi har därför framförallt sökt efter forskning som tidigare gjorts i då dessa studier utgår ifrån en fritidspedagogisk förståelse av uppdraget och förtrogenhet med aktuella styrdokument. I den framväxande internationella forskningen kring extended education framstår inte gruppstorlekar vara en aktualiserad fråga på samma sätt Vi tolkar att det beror på att de program som utvecklats i många länder har en annan uppbyggnad, exempelvis privata aktörer eller NGO:s (non-governmental organizations) vilket gör att regleringen ser annorlunda ut. I nästa steg gick vi igenom nationell fritidspedagogisk forskning som visar på faktorer av betydelse för kvalité och likvärdighet i fritidshemmet kopplat till gruppstorlek. Sökningen har också innefattat genomgång av fritidspedagogisk forskning på den gedigna litteraturlista som sammanställts i det Nationella fritidspedagogiska forskningsnätverket. Steg tre innefattade sökningar efter relevant forskning i inom andra verksamhetsformer/skolformer såsom förskola, förskoleklass och grundskola, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och vissa särskilda utbildningsformer. I steg fyra sökte vi nordisk och nationell forskning om gruppstorlek i fritidshem/extended education/SFO/. Vi vill i anslutning till arbetsprocessen också beskriva att omfattningen av uppdraget varit sammanlagt tjugo dagars arbete. I vår sammanställning har vi tematiserat befintlig forskning med fokus på gruppstorlek i fritidshem: Forskning om gruppstorlekar i pedagogiska praktiker, rapporter om gruppstorlekar i fritidshem, forskning om gruppstorlekar i fritidshem och slutligen internationell forskning. Rapporten avslutas med en diskuterande del där de centrala fynden problematiseras. Forskning om gruppstorlekar i pedagogiska praktiker Inledningsvis ger vi en bakgrund till forskning om gruppstorlekar generellt i pedagogiska praktiker för att senare mer specifikt relatera det till fritidshem. Gruppstorlekar är något som återkommande diskuterats i relation till förskola, fritidshem och skola, inte minst i en massmedial debatt och i relation till lärare och förskollärares arbetsvillkor. Forskning om gruppstorlekar är dock inte entydig och gruppstorlekar samvarierar med andra faktorer. Forskning om gruppstorlek i klassrummet (2007) skrev om gruppstorlekar i klassrummet som han menar är en ständig omdebatterad fråga. Han framhöll då att det finns lite forskning om gruppstorlekens betydelse. Det är svårt att sätta ett exakt tal avseende gruppstorlek då elevgrupper inte är konstanta (sjukdom, specialundervisning etc) och att storleken kan variera stort. Forskning visar att klasstorleken har liten betydelse i förhållande till elevers lärande, elevers upplevelse av goda sociala relationer och antal interaktioner mellan mellan elever och lärare.