sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — Detta arbetssätt bör med tiden utvecklas generellt i skolregionerna men det bör om- gående utvecklas där utmaningarna för lärande och utveckling är som allra störst. Utredningen har under arbetets gång informerats om en rad önsk- värda förändringar till stöd för utvecklingen i just dessa skolor. Ett sådant förslag gäller just en förlängning av skoldagen med ett ökat antal undervisningstimmar, primärt i form av grupper med lärarhand- ledning för studiesvaga elever där man systematiskt och konkret jobbar med elevens kunskaper och färdigheter.117 Många elever har begrän- sat stöd för läxarbete i hemmet varför man hellre bör prioritera en form av individualiserad undervisning . Att elever halkar efter redan på lågstadiet skapar stora problem för andra delar av skolsystemet varför en kraftsamling kring behövs. Det är centralt att skolan är effektiv i att undervisa så att alla barn snabbt lär sig de grundläggande färdigheterna läsa, skriva, räkna, tala etc. och att specialpedagogiska insatser kommer in tidigt under elevernas skolgång. Ur ett kompensatoriskt perspektiv framstår det som mycket väsentligt att skolor i utsatta områden och med särskilda utmaningar utvecklar arbetssätt i linje med detta. Detta kan möjliggöras genom en förändrad organisation och en förändrad resurstilldelning syftande till en kraftsamling kring undervisningen i lågstadiet.118 Klasstorlekar har generellt betydelse för studieresultaten och det är inte orimligt att anta att det är lättare både att undervisa i de grundläggande färdigheterna och att följa upp varje enskild elevs ut- veckling i en mindre grupp än en större. Således bör huvudmannen i en satsning på lågstadiet prioritera att minska gruppstorlekarna och stärka det specialpedagogiska stödet. Elever kommer till skolan med skilda förutsättningar och allt tyder på att det är mycket stor be- tydelse att elever med svagare förutsättningar omgående får stöd. Er- farenheterna är eljest att de skillnader som föreligger vid skolstart 117Man kan se detta som ett realiserande av de insikter som Bloom presenterad i artikeln The 2Sigma Problem: The Search for Methods of Group Instruction as Effective as One-to-One Tutoring (1984) som diskuterats ovan. 118Utredningen har informerats om behovet av att redan på låg- och mellanstadiet etablera skolsociala team där socionomer och andra kompetenser finns bland eleverna för att främja skolnärvaro och förebygga utanförskap. Dessa personer skulle då ta helhetsgrepp kring famil- jerna vilket gynnar samtliga barn i familjen och vi kan förebygga framtida problem. Mer om detta nedan. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv Detta har tydligt beskrivits i en utredning om hur skolan i kan bli mer likvärdig. Där konstaterades att den nivåskillnad som fanns mellan elever från hög- och lågutbil- dade familjer hade i årskurs 3 och som motsvarade 10 månaders skol- gång hade ökat till en skillnad motsvarande i års- kurs 9, se figur 10.7.119 Figur 10.7 Skillnaderna mellan australiensiska elever med olika socioekonomisk bakgrund ökar kraftig mellan årskurs 3 och 9 Räknefärdigheter i olika årskurser, elever i state Källa: Goss, ., Sonnemann, J., Chisholm, C., , L., (2016), Widening gaps: what NAPLAN tells us about student progress, , s. 26. Skälet till att betona denna aspekt är att en sådan utveckling är precis motsatsen till en likvärdig och kompensatorisk skola. Historiskt har det av och till förekommit en kritik mot det obligatoriska skol- väsendet som en mekanism för att reproducera samhällsstrukturer och det är precis vad skolan gör om sådana mönster av färdighets- utveckling accepteras.120 Utredning har i möte med aktiva lärare noterat att flerlärarsystem (två till tre lärare) sannolikt är ett effektivt alternativ eller komple- 119Australian Government (2018), s. 35. 120Swartz (2002). Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv ment till väsentligen minskade klasser. Fördelen med utvecklade flerlärarsystem är bland annat att elever får en mer allsidig bedöm- ning och undervisning samt att modellen medvetet öppnar upp för ett effektivt kollegialt lärande.121 Sådant kommer dock inte av sig själv bara för att det finns fler än en lärare i klassrummet, utan kräver ett medvetet arbete. Inte sällan är det första hindret för kollegialt lärande att skapa tillgång till kollegors klassrum, en problematik som faller bort i en tvålärarmodell. Organisatoriska modeller baserade på tvålärarskap skapar goda möjligheter för att under professionell fri- het och på basis av professionellt ansvarstagande utveckla kompetens och förfina undervisningsmetoder på ett sätt som också i vissa av- seenden begränsar behovet av andra kompetensutvecklingsinsatser.122 Vikten av tidig uppföljning och stöd Praxis vad gäller hur det säkerställs att alla elever uppnår kunskaps- kraven vad gäller läsning i årskurs 1 och svenska och matematik i årskurs 3 förefaller skifta lokalt. Det är inte rimligt att arbetssätt tillåts variera på ett sådant sätt att insikter om brister kommer så sent att eleven redan har börjat halka efter i den övriga kunskapsutveck- lingen på grund av bristerna i den basala färdighetsutvecklingen. Arbetet med detta måste därmed organiseras på ett annat sätt än . Det handlar inte om att samla in mer data centralt utan också om att etablera sådana förutsättningar för lärarnas arbete att de kan svara mot kravet att alla elever ska nå målen. Utredningen har också stött på information om behov av ett ut- vecklat arbete med de mer avancerade utredningar som behövs genomföras då lärare ser att elever trots fullgott stöd inte utvecklas på önskvärt sätt. Utredningen har informerats om att det förekom- mer att föräldrar till elever i skolor med särskilda utmaningar inte sällan ställer sig tvekande till, eller till och med motsätter sig, rele- vanta utredningar. En förklaring till detta kan vara bristande kun- skap om vad sådana åtgärder innebär och syftar till, vilket skapar oro 121Om kollegialt lärande och dess förutsättningar, se t.ex. Timperley (2013); Hargreraves & Fullan (2012); ’(2017). Trelärarsystem och storklass kan vara mycket effektivt enligt , lärare på Enbackskolan i och mottagare av utmärkelsen 2019. Spanos arbetar själv i ett sådant system som hon menar kan vara en mycket framgångsrik modell när man arbetar konsekvent och medvetet och utnyttjar de fördelar modellen ger (personlig kommunikation 191031). Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv för att en eventuell diagnos kan påverka både barnet och dess familj på ett negativt sätt. Att de elever som behöver stöd för att lyckas i skolan därmed inte erhåller detta stöd försämrar skolans kompensa- toriska potential. Här behövs mer omfattande informationsinsatser till stöd för ett mer framgångsrikt arbete med stöd till elever med särskilda behov. Ett väsentligen mer utvecklat och framgångsrikt arbete under elevernas första skolår skulle med all sannolikhet reducera behovet av specialpedagogiska insatser under de senare skolåren. Men även om en sådan omställning som ovan skisserats skulle realiseras kvar- står säkerligen behovet av att utveckla arbetet med att allokera elever till särskilda undervisningsgrupper där elever kan få direkt undervisningshjälp och hjälp att få struktur på sin skolgång. Detta arbete behöver ha ett mycket nära samband med det skolsociala arbetet, elevhälsoteamet, vårdnadshavare och myndigheter och vara utgångspunkt i ett fokuserat arbete med elevens skolprestationer. Lovskola redan i lågstadiet kan vara en effektiv insats Utredningen erfar att sommarskola och lovskola huvudsakligen före- kommer för elever i de senare årskurserna och att mycket vore att vinna på att utveckla detta bruk också för de yngre eleverna, primärt för att under lågstadiet säkra basfärdigheter. Rektor på i har informerat utredningen om hur arrangerat och erbjudit lågstadieelever sommar- skola för att säkerställa att alla vid höstterminens början har knäckt läskoden.123 Som lärare har lärarstudenter använts vilket också bi- dragit till att dessa samlat ytterligare kompetens och erfarenhet. Det både framgångsrika och kostnadssnåla arbete som man lyckats åstadkomma på skolan är ännu ett exempel på vad som sker trots systemet än på grund av systemet. Det rimliga vore att när en sådan framgångsrik praxis utvecklas så skulle den snabbt beskrivas 123Personlig kommunikation 190808. IFAU har rapporterat om en mycket effektiv läsinlär- ningsintervention, se Bög, Dietrichson & Aldenius (2019) som bygger på att ut- veckla fonologisk medvetenhet. Studien omfattade cirka 160 barn i i förskoleklass och årskurs 1 där man misstänkte att barnen hade svårt att knäcka läskoden. Interventionsgruppen fick 2–10 minuters träning syftande till fonologisk medvetenhet. hade knäckt läskoden medan av kontrollgruppen hade det. Kost- naden beräknades till per elev. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv och skalas upp, ett förhållningssätt som dagens organisatoriska struk- tur dock inte understödjer på ett rimligt sätt. Sommar- och lovskolor för lågstadieelever har också den fördelen med sig att elever i den åldern och i dessa skolor i hög grad uppfattar det som långt mer positivt att få tillbringa i skolan än vad elever på högstadiet erfarenhetsmässigt gör. Detta är en relativ fördel som skolor med särskilda utmaningar bör nyttja. Lovskolor har också en annan funktion, nämligen att minska det s.k. sommarlovsglappet. Elever i socioekonomiskt starka familjer har oftare rika och mer utvecklande skollov än elever från socioekono- miskt svaga familjer och den förra gruppen elever förefaller också i långt högre grad ägna sig åt sådant som läsning under loven. började forskningen internationellt diskutera lovens inverkan på lärandet och det är känt att det finns ett mått av tillbakagång kunskaps- och kompetensmässigt under loven och att detta är särskilt betydelsefullt för elever med svag socioekono- misk bakgrund.124 Att arbeta mer systematiskt med lovskolor för lågstadieelever för att säkerställa deras färdighetsutveckling bör så- ledes inte ses som en ersättning för lovskolor och motsvarande grepp för elever i mellan- och högstadiet utan utgångspunkten bör vara att dessa fyller delvis olika funktioner. För att stärka elevers kunskapsutveckling bör man vad gäller skolor i utsatta områden och med särskilda utmaningar överväga att ut- veckla arbetet med såväl förskolans som fritidshemmets kompensa- toriska förmågor. Internationellt sett rekommenderas ofta en imple- mentering av förskoleaktiviteter för att stärka barnen med de svagaste förutsättningarna inför skolstarten. Generellt sett är modellen med tillgång till förskola sällsynt väl utbyggd i men det finns indikationer på att det finns barn i utsatta områden som inte deltar i verksamheten och som kan bedömas ha mycket stor nytta av att göra det. Avgifterna för att delta har lyfts fram som en trolig huvudför- 124Se t.ex. (1984) och översikten i avhandlingen (2016). Detta fenomen är förstås också uppmärksammat i , jfr t.ex. 2017/06/15/sommarens-effekt-pa-elevers-sprakutveckling/ Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv varför det finns skäl att överväga att slopa dessa avgifter för vissa barn.125 Analogt finns det skäl att se över och utveckla den strategiska användningen av fritidshemmet som kompensatorisk resurs till stöd för elevernas kunskaps- och kompetensutveckling. I anslutning till resonemangen ovan om betydelsen av att ha möjlighet till en utvidgad undervisningstid vill utredningen uppmärksamma fritidshemmets potential generellt och specifikt vad gäller nyanlända. För nyanlända är tidsfaktorn av mycket stor betydelse. Lärare har informerat utred- ningen om hur fort det går att en nyanländ elev går från att vara enga- gerad och studiemotiverad till att tappa tilltron till sin egen förmåga och sina framtida möjligheter på grund av begränsade möjligheter att erövra språket så att de kan följa med i undervisningen. För att und- vika detta krävs det sannolikt långt mer omfattande insatser än . Ett sätt är att använda fritidshemmet mer strategiskt än vilket också det ställer krav på förändrade regler för sådant som t.ex. avgifter. 10.3.8Utveckla ett aktivt arbete med elevers och familjers kunskap om och hållning till skola och utbildning En aspekt av att elevers familjebakgrund har så stor betydelse för deras studieresultat har att göra med att skolbarnen tillbringar mindre tid i skolan än i hemmet och i familjens kulturella kontext. Hemmets möjlighet att bidra till elevens kunskapstillägnelse är också beroende av hemmets utbildningsnivå och språkliga färdigheter. Interaktionen mellan skolan och elevernas vårdnadshavare är generellt viktig men särskilt så vad gäller elever i skolor med särskilda utmaningar. Hur denna interaktion får betydelse är sannolikt avhängigt i vilken mån skolan och vårdnadshavare har en gemensam bild av skolans uppdrag och annat som är av betydelse för elevens framtid. Studier av kulturell förståelse och självbilder är komplicerad materia som det inte finns möjlighet här att utreda i detalj. Här ges endast konturer av problematiken utifrån två illustrationer till frågan i ett skolperspektiv. och har i boken 125Utredningen har också mött synpunkten att man i utsatta områden bör utveckla arbets- modeller där kontakter med föräldrar om barns skolgång startar redan på BVC. Ett sådant långsiktigt skolförberedande arbete skulle sannolikt kunna vara positivt för att etablera den samsyn kring ansvarsfördelning och skolans uppdrag som är av vikt för att familjerna ska kunna stödja barnets kunskapsutveckling på bästa sätt. Mer om detta nedan. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv Gemenskap och oberoende i det moderna (2006) illustrerat en väsentlig aspekt av detta, nämligen hur man i olika länder ser på relationen mellan individ, familj och stat se figur 10.8. Figur 10.8 Relationen individ, familj och stat Anm: Återgivet efter (2017a), s. 262. Bilden beskriver skillnader i synsätt som är väsentliga för förståelsen av utbildningssystemets uppdrag och därmed för dess roll i en balansakt mellan individens, familjens och det offentliga institutio- nernas ansvar i två närliggande kulturer, och . Skill- naderna i förståelse varierar sannolikt än mer mellan den svenska officiella linjen och den kulturella förståelsen hos personer som in- vandrat som vuxna till från andra länder än de som vanligen räknas in i den västliga kultursfären. De stora och välkända studierna World Values Survey (WVS) tar frågan ett steg längre. De studerar hur skilda värde- mönster råder i olika kulturer (och länder), t.ex. vilka värderingar som dominerar i det svenska samhället. Studierna är av betydelse i Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv detta sammanhang genom att de också beskriver vilka värdemönster som råder i de länder från vilka majoriteten av de som invandrat till kommer ifrån. I skolan sker ett möte mellan den kultur som råder i elevens familj och den mer generella samhällskultur som skolor utgör och i det mötet så är värdemönster centrala eftersom de i en vid bemärkelse är av betydelse för lärande. Figur 10.9 World Values Survey Anm: The Inglehart-Welzel World Cultural Map 2020 (WVS wave 7, 2017–2020). Det finns dock en fallgrop här eftersom bilden lätt kan ge intryck av att värdemönstren är statiska. Förenklat kan man säga att en av studier- nas tunga poänger faktiskt är det motsatta, nämligen att värderingar är en och i relation till samhällsutvecklingen föränderlig materia. Bi Puranen, generalsekreterare för WVS, beskriver i studien, Med migranternas röst – den subjektiva integrationen hur de invandrades värdemönster förändras i mötet med det svenska samhället och att ”emancipatoriska värderingar ökar hos migranter som kom- mer till ett land som har höga frihetliga värderingar – man anpassar sig till de värderingar som är dominanta i landet – i vårt fall ”.126 126Puranen (2019), s. 164. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv Puranen menar att migranterna har visat sig ha ”tagit ett stort kliv i förändrade värderingar”, således finns det skäl för att inte över- betona skillnaden, i vart fall att undvika att uppfatta dessa kulturella synsätt som statiska.127 Ett område som dock förändras mycket lite i samband med kulturbytet är familjevärderingarna. Det väsentliga att notera här är betydelsen av skilda värdemönster vad gäller synen på skola och utbildning men också att dessa mönster är föränderliga och det sannolikt är så att mötet med skolan också spelar stor roll för hur migrantfamiljers värdemönster utvecklas. Inte sällan har föräldrar till barn med invandrarbakgrund starka utbildningsambitioner för sina barn men bristande kännedom om svenskt samhälle och svensk skola kan hindra ett konstruktivt stöd till eleverna.128 I de fall föräldrar även saknar en egen stark skolgång är det naturligen också svårt att stödja eleverna i deras kunskaps- utveckling. Det finns alltså goda skäl att satsa på att utveckla föräld- rarnas kunskaper om och relationer till skolan. Utredningen har mött skolor som arbetar med olika slags för- äldrautbildningar syftande till att utveckla i insikter i den svenska skolan och föräldrarollen och vad som förväntas vad gäller att stötta barnen i skolarbetet. Återigen, utredningen noterar att förekomst av sådana här initiativ förefaller existera trots, snarare än på grund av systemet. Att det här ofta kan handla om föräldrar som håller på att lära sig det svenska språket kan lätt bli ett hinder. Det borde vara möjligt att på överordnat plan arrangera utbild- ningar som kombinerar denna form av kunskapsutveckling kring samhälle och skola i och utveckling av såväl färdigheter i svenska som kunskaper i de undervisningsämnen som möter deras egna barn. Detta är naturligen inte något som låter sig göras på huvudmannanivå utan är insatser som bättre hanteras i ett större sammanhang, t.ex. i en region. 127Puranen (2019), s. 262. Utvecklingen är inte entydig enligt Puranen då man kan anta att i en polariserad situation finns det också risk att utvecklingen vänder, dvs. att migranter åter utvecklar värdemönster som liknar de som rådde i den miljö man en gång utvandrade ifrån. 128Hajdar & Scharf (2019) visar att både första och andra generationens immigranter värde- sätter utbildning högre än icke-migranter, i men också i andra länder. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv 10.3.9Utveckla starkare arbetssätt kring skolsociala problem och utmaningar Skolor med särskilda utmaningar kännetecknas inte bara av svik- tande skolresultat utan även ofta av mer omfattande sociala problem som påverkar elevernas studier. Som kommenterats ovan finns det verkligen skäl att här nyansera bilden. Det är lätt att från medie- rapportering och annat få en djupt negativ bild av skolmiljöerna i t.ex. utsatta områden. Det finns dock en del som tyder på att skolan för eleverna i dessa områden uppfattas som en trygg miljö, en stöd- jande miljö och en miljö i vilken de har inflytande, och detta i högre grad än sina kamrater i mer välbeställda områden.129 Detta påpekande står inte i motsats till uppgiften att det i dessa miljöer finns stora sociala problem utan pekar bara på att skolan har en god potential att vara säte för positiv förändring. För skolframgång är det sannolikt av betydelse att driva ett arbete för att stärka de professionella relationerna mellan skolan och eleverna på ett sätt som är anpassat för den specifika kontexten. Detta antas kräva både tid och medvetet arbete – men också organi- sation. Man får inga sådana relationer av värde om inte tillbringar också enskild tid med varandra kring skoluppgifterna. För att ett sådant arbete med utgångspunkt i vad som skisserats ovan vad gäller att utveckla relationerna mellan skolan, hemmet och eleverna, finns det stort behov av att anställa kvalificerad personal som t.ex. social- pedagoger och socionomer. Det finns exempel att ta efter. Till exem- pel har utredningen noterat att man inom en kommun organiserat sig så att skolsocionom och familjebehandlare anställs av socialtjäns- ten för att arbetsledas av rektor.130 På så sätt kan skola och social- tjänst snabbt interagera, erbjuda föräldrar familjebehandling och han- tera elevens samlade situation. Vidare har utredningen informerats om behovet av att ta fram en arbetsmodell för skolor i utsatta om- råden med fokus på hela barnets välmående som t.ex. husteam med fritidsledare i elevnära verksamheter och med nära knytning till elev- 129Det finns skäl att notera att en vanlig tolkning är att det är omgivningens problematik som primärt karakteriserar skolor i utsatta områden. Uppfattningen att skolan för elever i utsatta områden inte sällan uppfattas som en trygg hamn utmanar denna uppfattning genom att visa hur relationen mellan skola och omgivande samhälle är mer komplex och påverkan går i båda riktningarna. Se t.ex. Benbenishty & (2005); Mateu-Gelabert & Lune (2003); m.fl. (2011) samt för svenska förhållanden t.ex. Korol (2019). 130Personlig kommunikation, rektor på Nytorpsskolan, (Hammar- kullen, ), 191206. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv Sådana husteam kan arbeta med elevers kortare och längre frånvaro och genom ett nära samarbete med skolsocionomer och elevhälsoteam kan även en större problematik hanteras samlat. Behovet av en mer samlad process kring elever med särskilda svårigheter talar för att man bör ta efter den typ av modeller för ”one door in” som t.ex. varit rådande i under be- nämningen GIRFEC (Get It ).131 Modellen innebär ett samlat arbete kring alla barn i svårigheter och arbetet orga- niseras utifrån skolan som elevens centralpunkt utanför hemmet. Modellens beskrivs på den skotska regeringens hemsida på följande sätt: The GIRFEC approach: is child-focused – it ensures the child or young person and their family –is at the centre of decision-making and the support available to them. is based on an understanding of the wellbeing of a child in their current situation – it takes into consideration the wider influences on a child or young person and their developmental needs when thinking about their wellbeing, so that the right support can be offered is based on tackling needs early – it aims to ensure needs are identified as early as possible to avoid bigger concerns or problems developing requires joined-up working – it is about children, young people, parents, and the services they need working together in a coordinated way to meet the specific needs and improve their wellbeing.132 Det finns god anledning att inspireras av GIRFEC i det svenska arbetet. Graden av sociala problem i utsatta områden tyder på att dessa utmaningar troligen endast kan övervinnas under förutsätt- ningar av god resurstillgång inklusive kompetenstillgång och starka och medvetna samarbeten mellan samhällssektorer och en i förhål- lande till utmaningarna adekvat organisation. Så frågan är vad som behöver komma till och i det senare avseendet vill utredningen peka på den möjlighet som finns i ett utvecklat arbete på regional nivå. 131https:///policies/girfec/ 132https:///policies/girfec/principles-and-values/ Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv 10.3.10Det krävs förbättrade arbetssätt kring språkrelaterade utmaningar I inledningen av detta avsnitt berördes de språkliga utmaningarna. De språkliga utmaningar som kommer med migrationen är en ut- maning för varje samhälle, så också för . Frågan har visat sig vara känslig politiskt sett men faktiskt än mer känslig i en annan och i detta sammanhang viktigare bemärkelse, nämligen barns skolfram- gång. Det säger sig självt att det är en stor utmaning för den elev som måste fortsätta sina studier i en skola som undervisar på ett annat språk än det egna och studier visar att det är svårt att lyckas i skolan för de elever som kommer sent till landet sett utifrån studieåren i skolan. Men det är också svårt för de som kommer hit i tidiga skolår.