sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — Det är oklart i vilken utsträckning branschen kommer att ta betalt för hämtningar om rutavdrag införs för arbetet. Utredningen antar att branschen kommer att börja ta betalt i av fallen vid ett införande av rutavdrag. Efter- frågan antas inte öka för denna tjänst. Det enda som antas hända är således att vissa aktörer börjar ta betalt för tjänsten, vilket medför en offentligfinansiell kostnad. Vad gäller transporter till magasinering bedömer utredningen att framförallt äldre kan komma att utnyttja rutavdraget för transport till magasin. Vad gäller uppskattning av hur många som kan tänka sig att köpa transport till magasinering tar utredningen utgångs- punkt i uppgifter från där det framgår att 350 000 personer hyrde förråd under 2017.13 Utredningen antar att det inte skett någon större förändring av detta och att personerna hyr ett 12Informationen hämtad på webbplatsen . 13Hämtad på webbplatsen , Branschen som växer när vi flyttar, publicerad . var det av de folkbok- förda i som köpte ruttjänster. Utredningen antar att andelen rutköpare är lika stor bland dem som hyr ett förråd som bland dem som inte gör det och att de som köper ruttjänster och som hyr ett förråd även kommer att köpa en transporttjänst till förrådet . Utredning antar således att av de som hyr förråd kommer att köpa en transporttjänst till magasin på lite , alltså cirka 38 500 personer. Detta med i snitt per person och år. Vad gäller timpris för tjänsterna i fråga så utgår utredningen även här från en rapport från där det framgår att motsvarade mediantimkostnaden för ruttjänsterna städ- ning och trädgårdarbete.14 Detta timpris skrivs års löne- nivå baserat på timlöneutvecklingen inom tjänstebranschen –2020 och i privat sektor 2021, baserat på statistik från National- räkenskaperna och prognos . finns ingen prognos för utvecklingen i tjänstebranschen, varför timprisutvecklingen i privat sektor i stort används. Timpriset lönenivå beräknas utifrån detta till . Utred- ningen antar att samma timpris gäller för de här aktuella transport- tjänsterna. Vad gäller arbetskostnad anser utredningen att den schablon- mässigt ska beräknas till av det debiterade beloppet för tjänsten i sin helhet inklusive mervärdesskatt. När det gäller trans- port av bohag och annat lösöre till och från magasinering ska rut- avdrag utgöras av arbetskostnaden enligt befintliga bestämmelser. Utredningen beräknar därmed att en utvidgning av rutavdraget till att även omfatta transporter till återanvändning samt till magasi- nering ger en offentligfinansiell kostnad på lång sikt om cirka 11 mil- joner kronor pris- och lönenivå.15 Om andrahandsbranschen skulle börja ta betalt i av fallen, i stället för i , skulle den offentligfinansiella kostna- den uppgå till pris- och lönenivå. 14Se rapport 2011:1 från “Om och och och ”, s. 10. 15Transporter till verksamheter som säljer varor för återanvändning beräknas till ((100 000 hämtningar × för arbetskostnaden × som tar betalt × i rutavdrag). Transporter till magasinering beräknas till (× i arbetskostnad × i rutavdrag). Trygghetstjänster – tillsyn av bostad fanns det drygt tio miljoner invånare i fördelade på 4,7 miljoner hushåll.16 För att kunna beräkna hur många hushåll som kan tänka sig att köpa tillsynstjänster inom ramen för rutavdrag, samt för att beräkna den offentligfinansiella effekten av detta, så an- tar utredningen att tillsynstjänsten framförallt kommer i fråga vid tillsyn av fritidshus samt när man reser bort på semester. Det kan också tänkas att tjänsten kan komma i fråga vid frånvaro från bo- staden vid vistelse på t.ex. korttidsboende efter sjukhusvistelse eller i väntan på plats på äldreboende men eftersom antalet sådana vistelser är begränsat bedöms den offentligfinansiella effekten för tillsyn av bostaden vid denna typ av vistelser vara försumbar.17 Vid beräkning av de offentligfinansiella effekterna är utred- ningens utgångspunkt svenska folkets semesterresor samt antalet fritidshus i . Utredningen begränsar sig till fritids- hus i då utredningen inte haft möjlighet att ta reda på hur många fritidsbostäder som finns utanför men inom EES som innehas av skattskyldiga i . Vad gäller semesterresor används SCB:s sammanställning av stati- stik om levnadsförhållande under 2018.18 Enligt rapporten var totalt 5 037 000 personer i åldersgruppen 16–på semesterresa minst . Av dessa 5 037 000 personer levde 1 867 000 per- soner som ensamstående, antingen med barn eller utan barn, och 3 169 000 personer levde som sammanboende, antingen med barn eller utan barn. Utredningen antar att de 1 867 000 personer som levde som en- samstående utgör ett hushåll. Vidare antar utredningen att de 3 169 000 personer som levde som sammanboende bor i hushåll med två personer, vilket motsvarar 1 584 500 hushåll med sammanboende (3 169 000/2). Utifrån detta rör det sig alltså om cirka 3 400 000 hus- håll totalt som reste på semester minst . Detta är grovt räknat då SCB:s sammanställning omfattar personer mellan 16–där det kan antas att en stor del fortfarande bor kvar i föräldrahemmet. 16Hämtad på webbplatsen , Hushåll i , artikel uppdaterad . 17Det var drygt 9 000 äldre och personer med funktionsnedsättning som bodde på korttids- boende . Informationen är hämtad på webbplatsen , Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2018, daterad . 18Tabell från SCB:s undersökningar av levnadsförhållanden under (/SILC)2018. Många företag som erbjuder städning till hushåll kan komma att erbjuda denna nya tillsynstjänst. För dessa företag finns det ett etablerat förtroende med kunden, vilket krävs för att ge tillgång till bostaden vid frånvaro. Utredningen gör bedömningen att det är troligt att en hög andel av de som köper städtjänster kommer att anlita samma företag för tillsyn av bostaden vid semester. Även personer som inte köper städtjänster kan komma att köpa tillsyns- tjänsten vid semester. Sammantaget bedöms det vara rimligt att anta att lika många som köper ruttjänster , och som reser på semester mer än , köper den nya tillsynstjänsten . Utredningen antar vidare att andelen rutköpare är lika stor bland dem som reser på semester mer än och de som inte gör det, dvs. Utredningen antar därför att av hushållen som reser på semester mer än , alltså 374 000 hushåll, kommer att köpa tillsynstjänst inom ramen för rutavdrag. Detta med i snitt per resa, alltså totalt . Det är troligt att tillsynsbehovet i normalfallet är större för personer med hus, än personer med lägen- het. Det vägda genomsnittet bedöms dock kunna motsvara . Det framgår inte av SCB:s rapport hur många semesterresor som personerna i undersökningen har gjort . Utredningen anser dock att det kan vara rimligt att anta att det rör sig om en resa per hushåll . Vad gäller fritidshus framgår det av statistik från att det fanns närmare 600 000 fritidshus i . Av dessa hade drygt 37 000 utländskt ägande.19 SCB definierar utländskt ägande såsom att den deklarationsansvariga taxerade ägaren inte har en svensk adress och inte har svenskt personnummer. Detta innebär alltså att cirka 550 000 fritidshusägare har adress i och svenskt per- sonnummer. Vad gäller intresset för att köpa aktuella tillsynstjänster anser ut- redningen att det är rimligt att även här anta att , alltså 60 500, av fritidshusägarna kommer att köpa tjänsterna. På samma sätt som för tillsyn av bostaden vid semesterresa baseras detta på att utredningen antar att andelen rutköpare är lika hög bland fritidshus- ägare som bland icke fritidshusägare, och att de som köper rut- tjänster och har ett fritidshus kommer att köpa den nya tillsyns- tjänsten. Detta med i snitt per fritidshus och år. 19Hämtad på webbplatsen , Det norska ägandet av fritidshus fortsätter att öka, publicerad . utredningen kommer alltså 60 500 fritidshusägare att köpa totalt tillsynstjänster (60 500 × ). Vad gäller timpris för tjänsterna utgår utredningen även här från en rapport från där det framgår att 350 kro- nor motsvarade mediantimkostnaden för ruttjänsterna städning och trädgårdsarbete under 2010.20 Detta timpris skrivs års lönenivå baserat på timlöneutvecklingen inom tjänstebranschen –2020 och i privat sektor 2021, baserat på statistik från National- räkenskaperna och prognos . finns ingen prognos för utvecklingen i tjänstebranschen, varför timprisutvecklingen i privat sektor i stort används. Timpriset lönenivå beräknas utifrån detta till . Utred- ningen antar att samma timpris gäller för de här aktuella tillsyns- tjänsterna. Utredningen beräknar sammantaget att en utvidgning av rut- avdraget till att även omfatta tillsynstjänster ger en offentlig- finansiell kostnad om totalt pris- och lönenivå.21 Som beskrivs ovan utgår denna beräkning bl.a. från att andelen rutköpare är lika hög bland dem som åker på semester och som är fritidshusägare, som för befolkningen i stort. Mot bakgrund av att andelen rutköpare ökar med inkomst samt att sannolikheten för semesterresor och att äga ett fritidshus även det bör öka med in- komst, kan beräkningen vara en underskattning av den långsiktiga offentligfinansiella kostnaden. Om , i stället för , av dem som reser bort och har fritidshus skulle köpa tjänsten skulle den offentligfinansiella kostnaden uppgå till pris- och lönenivå. Höjt tak för rutavdraget Eftersom denna del rör tjänster som funnits och där efterfrågan i stor utsträckning redan bör ha anpassats till det lägre priset till följd av rutavdraget, antas den mer långsiktiga 20Se rapport 2011:1 från “Om och och och ”, s. 10. 21Tillsyn av permanentbostad beräknas uppgå till ((3 400 000 hushåll × 11procent som gör avdrag) × 1 köpt ruttimme per hushåll × × rutavdrag). Tillsyn i fritidshus beräknas till ((550 000 fritidshus × 11 pro- cent) × 3 köpta ruttimmar × × rutavdrag). offentligfinansiella kostnaden vara lika stor som den kortsiktiga. Den offentligfinansiella kostnaden beräknas således till pris- och lönenivå. Som beskrivs i avsnittet om kortsiktiga offentligfinansiella effek- ter hade kostnaden för en höjning av taket för rutavdraget uppgått till om utredningen i stället antagit att fördelningen av antalet köpare varit uniform. 13.3Effekter på sysselsättning och arbetade timmar Som beskrivs i avsnitt 4.3 är de förväntade effekterna på sysselsätt- ningen på lång sikt i ekonomin i sin helhet helt beroende av vilka som utför tjänsterna. I den mån personer med svag förankring på arbetsmarknaden sysselsätts kan man förvänta sig vissa långsiktiga positiva effekter på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet. Avgör- ande är också i vilken grad personer sysselsätts som initialt, dvs. innan de sysselsätts, är bosatta i . Utifrån detta är det intressant att, i den mån det är möjligt, stu- dera bakgrundsfaktorer bland dem som är sysselsatta inom de aktuella branscherna eller yrkena. För att kunna göra detta behöver man kunna identifiera en näringsgren eller ett yrke som bedöms påverkas av de respektive förslagen. Det är möjligt att identifiera en näringsgren för tvätteritjänster och höjningen av taket för rutavdra- get, eftersom det där finns en befintlig bransch och användbara SNI- koder. För dessa två förslag kommer sysselsättningseffekterna att illustreras i räkneexempel. Det är möjligt att göra denna typ av räkne- exempel, med en acceptabel osäkerhet, eftersom det finns en befint- lig bransch att utgå från. Avseende övriga föreslagna utvidgningar finns det ingen etablerad bransch med en egen SNI-kategori- sering. Räkneexempel kommer därför inte att presenteras för dessa delar. Däremot kommer effekterna att diskuteras i kvalitativa ter- mer. För tillsynstjänster kan man tänka sig att en stor del av de tjänster som kan ingå här kan likställas med vaktmästeri. Utred- ningen kommer därför att presentera statistik över genomsnittliga egenskaper för personer inom yrket vaktmästare, vilka utredningen kommer att utgå ifrån i den kvalitativa bedömningen. Vilka arbetar inom konsumenttvätt ? För tvätteritjänsterna finns en användbar näringsgren inom standard för svensk näringsgrensuppdelning (SNI 2007), nämligen konsumenttvätt (SNI 96.012). Det är därför möjligt att presentera relevant statistik för personer som arbetar inom den aktuella närings- grenen. I näringsgrenen ingår tvätt, kemtvätt, strykning, pressning o.d. av olika beklädnadsvaror och textilier för privatkunder. Det in- går även mattrengöring samt tvätt av draperier och gardiner för privatkunder. I näringsgrenen ingår således fler än de tjänster som föreslås omfattas av rutavdrag (t.ex. ingår mattvätt och kemtvätt), men kategorin bedöms ändå vara representativ för de rutavdrags- berättigade tjänsterna.22 Kategoriseringen efter näringsgren avser den sysselsattes arbetsställe.23 På samma sätt som gjordes för lokalvård och flyttjänster i av- snitt 4.3 används mikrodatabasen från SCB.24 Databasen innehåller detaljerad information för alla folkbokförda i inom en mängd olika områden. Utredningen studerar även här egen- skaperna för personer som är anställda eller enmansföretagare i den aktuella branschen. Som enmansföretagare räknas den som arbetar i enskild firma, handelsbolag eller i eget fåmansbolag utan andra anställda. Utredningen avgränsar sig även till privat sektor, då rut- avdrag endast är aktuellt där. Som även beskrivs i avsnitt 4.3 är bakgrundsfaktorer som utred- ningen är särskilt intresserade av utbildningsnivå, härkomst, när och varför man anlänt till samt arbetslöshetshistoria. Detta beror på att personer som har låg utbildningsnivå, är utrikes födda, i syn- nerhet utomeuropeiskt födda, och anlänt till ofta har en sämre anknytning till arbetsmarknaden. Även arbetslöshetshistorien indikerar hur stark anknytningen till arbetsmarknaden är. 22Enligt utredningens förslag ska rutavdrag även i vissa fall ges för bl.a. hämtning och lämning av tvättgods. I den mån denna typ av tjänster utförs på arbetsställen för konsumenttvätt in- kluderas även denna typ av tjänster i den aktuella statistiken. 23För individer som arbetar på flera ställen avses det huvudsakliga arbetsstället, i normalfallet för november månad. Det arbetsställe som har gett den högsta inkomsten anses vara det huvudsakliga arbetsstället. Ett företag kan ha fler arbetsställen. 24Notera att eftersom registerbaserad statistik används finns endast de med som arbetar vitt. Analysen rör således uteslutande vit arbetskraft. med svag förankring på arbetsmarknaden kan generellt sett förväntas att i högre omfattning ha t.ex. fler och av arbetslöshet än en person med god förankring. Huruvida utrikes födda personer har kommit till som flykting, arbetskraftskraftsinvandrare eller EU/EES-medborgare är intressant då det säger något generellt om anknytningen till arbetsmarknaden, men även mot bakgrund av att det är avgörande för effekterna på arbetslöshet och sysselsättning i . I tabell 13.2 presenteras ett antal egenskaper för anställda och enmansföretagare på arbetsställen som utför konsumenttvätt i privat sektor. I jämförande syfte redovisa även siffror för privat sektor totalt sett för samtliga näringsgrenar. Källa: Egna beräkningar baserat på databasen från . Som kan utläsas från tabell 13.2 är det en kraftig överrepresentation av personer med utländsk bakgrund inom konsumenttvätt. Andelen är lika hög som inom lokalvård, vilket redogjordes för i avsnitt 4.3. Nästan hälften av dem som arbetar inom denna näringsgren är födda Vidare är nyanlända (anlänt till ) och har anlänt till inom de senaste , vilket är avsevärt mycket högre än för privat sektor i stort. Det finns olika skäl till varför man kommit till och bosatt sig här. Här redovisas tre olika skäl för bosättning: flyktingar och deras anhöriga, arbetskraftsinvandrare och EU/EES-medborgare. För alla dessa kategorier är andelen högre än i privat sektor i stort. Inom konsumenttvätt har kommit till som flyk- tingar eller anhöriga till flyktingar, att jämföra i privat sektor i stort. Utbildningsnivån är lägre än i privat sektor i stort och har som högst förgymnasial utbildning. anses dock enligt SCB:s klassificering ha ett lågkvalificerat yrke (kvalifikations- nivå 1). De flesta yrken tillhör i stället kvalifikationsnivå 2.25 Enligt klassificeringen är det yrken som normalt sett kräver gymnasiekom- petens. Baserat på den höga andelen med endast förgymnasial utbild- ning är det dock uppenbart att dessa yrken i praktiken kan utföras av personer utan gymnasiekompetens. När man studerar arbetslöshetshistoria och deltagande i arbets- marknadsåtgärder m.m. kan man notera att en betydligt högre andel i dessa näringsgrenar har varit inskrivna på Arbetsförmedlingen, varit öppet arbetslösa, haft arbete med stöd och deltagit i arbets- marknadspolitiska åtgärder , i jäm- förelse med i privat sektor i stort.26 Andelen som varit inskrivna på Arbetsförmedlingen är , att jämföra i privat sektor i stort. För långtidsarbetslöshet är det dock ingen skillnad. När man studerar föregående års arbetsmarknads- status ges en snarlik bild.27 Man kan även notera att en förhållandevis 25Standard för svensk yrkesklassificering, SSYK, är ett system för att gruppera individers yrken eller arbetsuppgifter. SSYK används inom arbetsmarknads- och individstatistiken. redovisas yrkesuppgifter i den officiella statistiken enligt SSYK 2012.Vanliga yrkeskoder inom konsumenttvätt är SSYK 8151 Maskinoperatörer, blekning, färgning och tvättning och SSYK 8159 Övriga maskinoperatörer, textil-, skinn- och läderindustri. Dessa hör till kvalifikationsnivå 2. 26Följande anställningsformer ingår i arbete med stöd: Utvecklingsanställning, Trygghetsanställ- ning, Lönebidrag, Offentligt skyddat arbete, Trainee, Extratjänster, Utbildningsvikariat, Kultur- arvslyftet, Utvecklingsanställning , Instegsjobb och Nystartsjobb. 27Notera att det inte finns statistik (2016) för samtliga individer som finns i data 2017. De siffror som presenteras avser således endast de individer som fanns i data även 2016. Att utredningen inte exkluderar de individer som inte finns i data både 2016 och 2017 beror på att utredningen är mån om att fånga även sådana individer som folkbokförs först , och således inte är med 2016. stor andel har erhållit etableringsersättning, både innevarande och föregående år. Överlag är det stora likheter med lokalvård (se avsnitt 4.3). Dock är det intressant att notera att andelen med flyktingbakgrund är större och andelen EU/EES-medborgare är lägre inom konsument- tvätt. Vidare kan man konstatera att personernas arbetsmarknads- historia indikerar en än svagare position på arbetsmarknaden för per- soner inom konsumenttvätt i förhållande till lokalvård. Till exempel är andelen som varit inskrivna på Arbetsförmedlingen inom lokalvård medan motsvarande andel för konsument- tvätt är . Slutligen kan utredningen konstatera att det är cirka 1 000 personer som 2017 arbetade på ett arbetsställe i privat sektor inom konsumenttvätt. Sammantaget indikerar siffrorna i tabell 13.2 att personer som arbetar inom konsumenttvätt i stor utsträckning har en svag ställ- ning eller anknytning till arbetsmarknaden. En jämförelse med per- soner som arbetar inom lokalvård indikerar att anknytningen kan vara än svagare inom konsumenttvätt och att fler är flyktingar (in- klusive anhöriga) och färre någon typ av arbetskraftsinvandrare (arbetskraftsinvandrare och EU/EES-medborgare). Ett enkelt räkneexempel kan ge en uppfattning om storleksordningen av den förväntade sysselsättningseffekten. Baserat på tabell 13.2 antas 1 000 personer vara sysselsatta inom konsumenttvätteri i privat sektor.28 Alla dessa utför dock inte den typ av tvätt som kommer att inkluderas i rutavdraget, dvs. vattentvätt (inte kem- och mattvätt). Många utför sannolikt både och. På samma sätt som i beräkningen av den offentligfinansiella kostnaden antar utredningen att utgör konsumenttvätt exklusive kem- och mattvätt. Det motsvarar 500 personer. Både Tillväxtanalys och har tidigare uppskattat ökningen av antalet sysselsatta till följd av rut- avdraget inom de där aktuella branscherna (se avsnitt 4.4). 28Noteras bör att näringsgrensuppdelningen avser huvudsaklig inriktning. Fler företag kan t.ex. arbeta med både konsumenttvätt och industritvätt, där den senare är en egen närings- grenskod. Även personer inom industritvätt arbetar sannolikt med konsumenttvätt och tvärt- om. Att det är 1 000 personer som arbetar med konsumenttvätt är således en uppskattning. resultat är en ökning på 8 500 sysselsatta respektive 9 000 helårssyssel- satta med rutarbeten. Baserat på uppskattningen av Arbetsmarknads- av antalet 2015 som arbetade med rutarbeten (9 000), och antalet som arbetade med rutarbeten innan införandet (1 500), är ökningen i sysselsättningen 600 procent.29 Utredningen antar att efterfrågan på tvätteritjänster är lika pris- känslig som nuvarande ruttjänster. Prisminskningen för tvätteri- tjänster blir (schablonen för arbetskostnadsandelen är ). För övriga tjänster antas den vara . Antalet sysselsatta inom tvätteritjänster antas således öka . Det medför en sysselsättningsökning inom branschen med 1 500 per- soner (500 personer × ). Detta är en mycket grov uppskattning, men visst stöd för dess rimlighet ges av en jämförelse mellan hushållens tidsanvändning för de olika sysslorna och antalet sysselsatta innan införandet av rut- avdrag. Enligt uppskattningen i Arbetsmarknadsekonomiska rådets rapport var 1 500 personer sysselsatta med ruttjänster före införan- det, vilket är så många som utredningen antar är syssel- satta med de tvätteritjänster som föreslås inkluderas i rutavdraget. Enligt SCB:s tidsanvändningsstudie lägger hushållen knappt så mycket tid på att städa jämfört med att tvätta (se ta- bell 4.10). Förhållandet mellan hushållens tidsanvändning och antalet sysselsatta för städning och tvättning före ett rutavdrag införs är således ungefär det samma, vilket kan tala för att det finns samma potential i relativa termer för tjänsterna.30 Utredningen gör vidare bedömningen att det kan finnas en stor latent efterfrågan på denna typ av tjänst. finns det eventuellt skäl för att förvänta sig en mindre effekt för tvätteritjänster än för övriga rutarbeten. 29Utredningen använder här den procentuella ökningen från Arbetsmarknadsekonomiska rådets rapport, se avsnitt 4.4.7. Detta eftersom denna procentuella ökning rör antalet personer som arbetar heltid med ruttjänster. Den procentuella ökningen i Tillväxtanalys rapport avser ökningen av antalet sysselsatta i företag som mot- tagit rutavdrag. Beräkningarna avser helårsarbetskrafter medan utredningen söker antalet sysselsatta. Eftersom det är den procentuella förändringen som används bedöms ingen anpassning behöva göras baserat på detta. 30Uppgifterna från tidsanvändningsstudien i avsnitt 4.2 rör hushållens vanor 2010. fanns redan rutavdraget för städtjänster, vilket medför att tidsanvändningen redan kan vara påverkad. Tiden som lades ned på städning 2000, dvs. före införandet av rutavdraget, är dock mycket snarlik och ger samma bild (se ”. En undersökning om svenska folkets tidsanvändning 2010/2011”, SCB). Man kan även notera att rutavdraget var betydligt mycket mindre omfattande 2010 jämfört med . lättare att expandera i hemstädbranschen än tvätteribranschen, efter- som i den senare krävs tillgång till lokaler och kapital för att investera i maskiner. I vilken mån detta påverkar storleken på effekten på lång sikt, eller endast expansionstakten, är dock osäkert. Man kan slutligen notera att beräkningen av ökningen av antalet sysselsatta inom konsumenttvätt ligger väl i linje med tvätteri- förbunds beräkningar. De beräknar att sysselsättningen i branschen skulle öka med 1 600 personer till följd av ett införande av ett rut- avdrag på tvätteritjänster.31 Olika scenarier för sysselsättning på lång sikt i ekonomin i sin helhet Utifrån de genomsnittliga bakgrundsfaktorerna för personer som arbetar inom konsumenttvätt (se tabell 13.2), och arbetsuppgifternas karaktär, finns det goda förutsättningar för att en utvidgning av rut- avdraget till att innefatta tvätteritjänster i förhållandevis hög ut- sträckning kommer att tillfalla personer med svag förankring på arbetsmarknaden.