sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Det finns kom- muner som har dialogmöten varje termin med de enskilda huvud- männen där kommunen informerar om förändringar i regelverken och om vad som är på gång. Någon kommun beskriver även möten om systematiskt kvalitetsarbete som de uppfattar att många upplever som svårt. Kommunen hänvisar till detta som ett förebyggande arbete. Några kommuner ger också återkommande en hel del råd och stöd till de privata dagbarnvårdarna i olika frågor. De gäller fram- för allt dagbarnvårdare som driver egen verksamhet ensamma utan någon gemensam huvudman och där de tidigare varit kommunalt anställda. Det finns också exempel på kommuner som har special- pedagoger som kostnadsfritt servar de enskilt drivna verksamheterna. Flera behov av förtydliganden i regelverk Det finns en oro i kommunerna för hur man ska hantera den peda- gogiska omsorgen framöver eftersom många ser den stora skillnaden i pedagogiska krav gentemot förskolan och de mål och riktlinjer som finns i förskolans läroplan. Den skillnaden har blivit större och de som driver eller är anställda i pedagogisk omsorg får allt svårare att ge barnen de förutsättningar och den stimulans när det gäller lärande som de förväntas ha med sig in i förskoleklassen. Den nya läroplanen för förskolan gör att gapet gentemot pedagogisk omsorg ökar och det skapar likvärdighetsproblem, menar många. En intervjuperson uttrycker att pedagogisk omsorg är otidsenligt i dagens värld med förskola och skola. Med förskolans stärkta uppdrag så är det viktigt att alla barn får goda möjligheter att lära, och där har förskolan en helt annan möjlighet att bidra, menar flera informanter. Många informanter tror att den kommunala pedagogiska omsor- gen kommer att läggas ner då det inte finns underlag längre och få vill arbeta på det här sättet i sina hem. För pedagogisk omsorg som bedrivs i särskild lokal är det viktigt att det är tydligt vad som skiljer deras verksamhet från förskolans uppdrag. Annars riskerar man att få någon slags ”förskola light”, vilket inte gagnar barnen menar informanterna. Därmed blir det ännu viktigare med tydliga krav för de enskilda huvudmän och deras verksamheter som fortsätter med pedagogisk omsorg, så att barnen inte går miste om möjligheter till utveckling och lärande. Det finns också enstaka syn- punkter på att Skolinspektionen antingen borde ta över tillsynen eller åtminstone få uppdrag att utbilda kommunerna om tillsyn. Likvärdighetsfrågor och pedagogiska krav är centrala Nuvarande reglering uppfattas av en del informanter som mer in- riktad på företagens rätt att driva verksamhet snarare än barnens rätt till en god verksamhet. Bland annat tar flera upp att ägar- och led- ningsprövning borde vara krav även för pedagogisk omsorg. Någon menar också att det inte borde vara möjligt att driva pedagogisk omsorg utan avgifter för föräldrar, som fallet är . Flera tar upp frågan om egna barn i verksamheten, men också om huruvida det ska vara möjligt att vara dagbarnvårdare till andra släktingar såsom barn- barn eller syskon, vilket förekommer . Ett regelverk som ställer högre pedagogiska krav är ett önskemål för att kunna ha kvar pedagogisk omsorg som alternativ. Många tar i det sammanhanget upp frågor om kompetenskrav och menar att lägsta nivån måste vara styrkt erfarenhet av arbete med barn, och att endast egen föräldraerfarenhet inte ska godkännas. Många önskemål finns om lägst barnskötarutbildning för att få arbeta som dagbarnvårdare, eller en särskild dagbarnvårdarutbildning. Någon uttrycker att det borde finnas en barnskötarlegitimation. formulerar många av informanterna synpunkter kring att pedagogisk omsorg är en verksamhetsform som inte riktigt passar in i dagens samhälle. Den ger god omsorg, men kan inte leva upp till kraven på utveckling och lärande på samma sätt som för- skolan, vilket drabbar barnen och skapar ojämlika villkor inför för- skoleklass. Brist på kunskaper i svenska språket är ett annat problematiskt område hos de privat anställda dagbarnvårdarna i vissa kommuner De tar upp att det måste finnas ett krav på svenskkunskaper som är på en nivå som gör att det dagliga umgängesspråket är svenska och där dagbarnvårdarna kan kommunicera och bemöta barnens frågor och funderingar med korrekta svenska begrepp och meningar. De uttrycker också att krav på pedagogiskt arbete med att stimulera språkutveckling hos barnen borde finnas i regelverket. Trots olikheter i kvaliteten inom pedagogisk omsorg betonas från små kommuner att det inte är möjligt att anordna förskola i små byar långt från centralorten, eftersom det inte går att rekrytera förskol- lärare dit, och därför behöver alternativet pedagogisk omsorg finnas. ser man att när tidigare kommunalt anställda dagbarn- vårdare som arbetat länge och är välkända och efterfrågade går i pen- sion, så väljer föräldrarna förskola. Någon nyrekrytering sker i stort sett inte kommunalt. En kommun som försökt rekrytera, utifrån politikernas önskemål om en ökad omfattning av pedagogisk om- sorg, är bekymrad över de ansökningar som inkommit då de flesta inte på något sätt uppfyller kravprofilen. är de sökande inte ens bosatta i den aktuella kommunen eller har ingen bostad som lämpar sig för att ha barn i. Den intervjuade tolkar det som att en majoritet av de sökande inte förstår vad pedagogisk omsorg är och vad som krävs av en dagbarnvårdare. Många tar i intervjuerna upp att nu när blivit lag så är det viktigt att ta hänsyn till det och få stöd i hur den kan tolkas och omsättas i verksamheten. Alla barn ska ha rätt till förskola ut- trycker någon, pedagogisk omsorg är inte utbildning som förskolan. Pedagogisk omsorg kan därför komma att avvecklas då förskolan har mycket större potential att möjliggöra för alla barn få det stöd och den stimulans de behöver för sin utveckling och sitt lärande. Det kan också bidra till att stoppa utanförskap för barn redan i låg ålder framhålls det. Flera tar upp frågan om segregations- effekter som ett problem när barn har sin dagliga omsorg i hem som kan vara separerade från det svenska samhället till stor del. I det sammanhanget tas också frågan om barnens möjligheter till allsidiga kontakter och social gemenskap i det svenska samhället upp som ett potentiellt bekymmer. Det framhålls också att innefattar socioekonomisk bakgrund och att det behövs barnkonse- kvensanalyser på både och nationell nivå för att belysa vad det får för betydelse vilken typ av omsorg som erbjuds barnen. 11.4.3Enkätstudie riktad till lärare och förskollärare i förskoleklass För att besvara frågan om pedagogisk omsorg stimulerar barns ut- veckling och lärande i tillräcklig grad och på så vis förbereder barnen för fortsatt lärande, samt om de två olika verksamhetsformerna ger barn likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass har utred- ningen skickat ut en enkät till lärare och förskollärare i förskoleklass. Det går ännu inte att jämföra betyg i årskurs 6 mellan elever som har gått i pedagogisk omsorg respektive förskola. Utred- ningen har därför fokuserat på att undersöka resultat på kortare sikt, nämligen hur väl förberedda barnen från pedagogisk omsorg har varit för lärande i förskoleklass. forskning, utvärdering och statistik om hur pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande är begränsad. I enkäten har lärarna ombetts göra sin professionella bedömning av hur väl förberedda barnen från pedagogisk omsorg har varit för undervisningen i förskoleklass, både i absolut mening och i jäm- förelse med barn från förskolan. Vid enkätens utformning har ett ställningstagande behövt göras om vad som avses med begreppet tillräcklig grad. Att inte ge lärarna i förskoleklass någon vägledning alls skulle göra svaren svåra att tolka. Att stimulera barns utveckling och lärande i tillräcklig grad kan inte innebära mindre än att barnen blir förberedda för fortsatt lärande i de obligatoriska skolformerna. För att undersöka professionens bedömning av hur väl förberedda barnen är för lärandet i förskole- klassen har utredningen därför valt att utgå från det centrala inne- hållet i läroplanen för förskoleklassen.74 Det centrala innehållet anger vad undervisningen ska behandla, och ger därmed en vägledning kring vilket lärande barnen bör vara förberedda för. I enkäten har frågor ställts om förberedelsen för för- skoleklassens undervisning i de fem utpekade kunskapsområdena i det centrala innehållet: Språk och kommunikation, Skapande och estetiska uttrycksformer, Matematiska resonemang och uttrycks- former, Natur, teknik och samhälle samt Lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse. En fördel med denna operationalisering av tillräcklig grad är att enkätens mottagare – det vill säga lärare i förskoleklassen – måste antas vara väl bekanta med begreppen som används och vara vana att göra pedagogiska bedömningar kring elevers utveckling i relation till det centrala innehållet. Det finns även andra färdigheter som kan antas vara av betydelse för hur förberedda barn är för undervisningen i förskoleklass. I en- käten har utredningen därför även ställt frågor om barnens lust att lära, språkutvecklingen i svenska och förmågan att fungera i grupp. Respondenterna i enkäten har även ombetts jämföra barnen som gått i förskolan med barnen som gått i pedagogisk omsorg vad gäller förberedelsen för förskoleklassens undervisning. Lärarna har även fått besvara frågor om den pedagogiska omsorgens respektive för- skolans kompensatoriska förmåga. 74Förskoleklassen följer läroplanens första och andra del: Skolans värdegrund och uppdrag, samt Övergripande mål och riktlinjer för utbildningen. Förskoleklassen har också en egen del: del 3 med syfte och centralt innehåll. Antalet barn i pedagogisk omsorg är totalt sett få, ojämnt fördelade mellan kommuner och dessutom ojämnt fördelade inom kommuner. I en totalundersökning med alla lärare i förskoleklass skulle alltså mycket få av de tillfrågade ha erfarenhet av barn från pedagogisk omsorg. En totalundersökning hade varit förknippad med ytterligare problem som bland annat stora kostnader. Det har således varit viktigt att nå ut till lärare i förskoleklass som har erfarenhet av barn från pedagogisk omsorg. Enkäten har därför riktat in sig på att fånga bedömningar från lärare i förskoleklass i de verksamheter som kan antas ha det största mottagandet av barn från pedagogisk omsorg. Urvalet har skett i flera steg. Inledningsvis har de 50 kommuner med störst antal barn i pedagogisk omsorg oavsett huvudman valts ut. statistik över antal barn i pedagogisk omsorg har an- vänts som underlag. I nästa steg har ansvariga tjänstemän för pedagogisk omsorg i regi respektive ansvariga tjänstemän för tillsyn av peda- gogisk omsorg i enskild regi identifierats. Dessa tjänstemän har om- betts uppge vilka förskoleklasser (skolor) där det är troligast att bar- nen från pedagogisk omsorg går till, givet hur sökmönstret brukar se ut i respektive kommun. Rektorerna för respektive skola har sedan kontaktats och fått vidarebefordra enkäten till de lärare på skolan som undervisar i förskoleklass. Enkäten skickades ut till 362 rek- torer. Totalt har 167 respondenter från 35 kommuner skickat in sina enkätsvar. Resultaten måste tolkas med försiktighet Enkätundersökningen visar hur 167 lärare som undervisar i förskole- klass och som har erfarenhet av barn från pedagogisk omsorg ser på verksamhetsformens förmåga att förbereda barn för fortsatt lärande och undervisning i förskoleklassen. De resultat som framkommer i studien gäller för de lärare som deltagit i den. Resultaten är inte generaliserbara till lärare i förskoleklassen i allmänhet. Eftersom det saknas tidigare studier på området och det är ett betydande antal som svarat på enkäten bedömer vi ändå att resultaten ger en viktig bild av huruvida pedagogisk omsorg förbereder för fortsatt lärande. Det som går att säga om kvaliteten på själva bedömningarna är att de som svarat på enkäten i regel har stor erfarenhet av att ha under- visat barn som tidigare gått i pedagogisk omsorg. Svaren visar att det framför allt är lärare med erfarenhet av mer än en handfull barn som besvarat undersökningen. Nackdelen med själva tillvägagångssättet, att be lärare i förskoleklass att göra bedömningar av barnens förberedelse och jämförelsen med förskolan, är att resultaten bygger på just bedömningar och inte på mer oberoende mått på bakgrund och skolresultat. Lärarna kan i varierande grad ha vägt in andra faktorers betydelse för barnens förberedelse än just insatsen hos pedagogisk omsorg. Exempelvis vårdnadshavarnas utbildningsbakgrund. En annan aspekt är att undervisningen i för- skoleklassen kan luta mot förskolans eller skolans undervisning. Det är inte känt hur många lärare i förskoleklass i som har erfarenhet av att undervisa barn från pedagogisk omsorg. Vi vet inte heller hur stor enkätens avgränsade målgrupp är, det vill säga hur många lärare i förskoleklass i de utvalda kommunerna som har er- farenhet av att undervisa barn från pedagogisk omsorg. Det är därför svårt att uppskatta enkätens bortfallsfrekvens. Vad som är accep- tabel bortfallsfrekvens beror på hur stora skillnaderna är i svaren mellan de som svarat och inte. Det finns inget uppenbart skäl som talar för att enkäten urval, kommunikation, innehåll eller annat bör ha lett till att lärare som gör en viss bedömning har svarat i högre utsträckning. Av resursskäl har utredningen inte låtit göra en bort- fallsanalys. Oavsett svarsfrekvensen påverkar antalet svarande alltid skatt- ningarnas . Det betyder att ju fler som svarar desto mindre genomslag får varje enskilt svar. Undersökningen visar att lärarna som besvarat enkäten bedömer att barnen som gått i pedagogisk omsorg i regel är förberedda för undervisningen i förskoleklass men att de är något sämre förberedda i jämförelse med barnen som gått i förskolan. den övergripande bedömningen som bedömningen av förberedelsen för lärande i de specifika kunskaps- och förmågeområden som undersökts. är barnen enligt de lärare som besvarat en- käten förhållandevis olika förberedda inom de olika kunskaps- och förmågeområdena. Matematiska resonemang och uttrycksformer är det kunskapsområde eleverna är minst förberedda för undervisning i, både i absolut mening och i jämförelse med barn från förskolan. Det har varit svårt för lärarna att bedöma den pedagogiska om- sorgens kompensatoriska förmåga, både i absolut mening och i jäm- förelse med förskolan. Men bilden är att lärarna anser att pedagogisk omsorg uppväger skillnader i något lägre grad än förskolan. Är barnen förberedda? Barnen i pedagogisk omsorg av naturliga skäl inte en homogen grupp. Av den anledningen har lärarna också tyckt att det har varit svårt att göra en bedömning av barnen som grupp. Framför allt nämns barnens individuella egenskaper och de förutsättningar som vårdnadshavarna har som en förklaring till variationen mellan bar- nen. har få av de lärare som besvarat enkäten angett vet ej som svar, vilket betyder att lärarna ändå har ansett sig kunna göra en bedömning. Lekar, fysiska aktiviteter och utevistelse bedöms vara barnens starkaste område. Så även förberedelsen för skapande och estetiska uttrycks- former. För språk och kommunikation har fyra av tio, alltså , svarat att barnen från pedagogisk omsorg inte är förberedda. De öppna kommentarerna ger viss vägledning av lärarnas bedömning: ”ordförrådet, språklig medvetenhet och talet har varit mindre ut- vecklat”, ”många barn saknar intresse för språklekar och bokstäver samt upplever det svårt att lära sig”. Det förekommer vidare kommentarer som beskriver erfarenheter av den pedagogiska omsorgen när den fungerar som sämst.75 Lärarna beskriver språkligt torftiga miljöer där barnens språkutveckling inte stimuleras: ”brister i svenska. Pedagoger och vikarier med svenska som andra språk, begränsat ordförråd”, ”barnen lever i en språkligt torftig miljö utifrån processer som sker i ett 75Jfr vad som framkom i Skolinspektionens kvalitetsgranskningsrapport , Barnens lärande i pedagogisk omsorg – Den lilla gruppens möjligheter och begränsningar. Eleverna har mycket stora brister i sin språk- liga och kommunikativa förmåga. Brister i upplevelser i samhälle och natur ger låg omvärldsuppfattning. Brister i språk och kommunikation ger brister i samspelsförmåga”. Natur, teknik och samhälle är det kunskapsområde som störst andel lärare gör bedömningen att barnen är oförberedda för under- visning, . Barnen är minst förberedda för undervisningen i matematiska resonemang och uttrycksformer. De lärare som anser att barnen är oförberedda eller ganska oförberedda är högst för detta kunskaps- område. Hur går det att börja skolan? Det råder en konsensus bland lärarna att barnen från pedagogisk omsorg har lust att lära. anser att barnen har ganska liten lust att lära. Det framgår även av de öppna svaren att barnen i regel är nyfikna, trygga barn som är sugna på att börja skolan. En lärare kommenterar att: ”de är trygga, motiverade och glada att komma i större grupper och sugna på att börja skolan.” fram- går det av kommentarerna att flera lärare upplever att övergången till undervisningsmiljön i förskoleklassen blir stor för barnen från peda- gogisk omsorg. Lärarnas kommentarer ger bilden av att det samman- fattningsvis yttrar sig på i huvudsak tre sätt: •Svårt att lyssna på och ta instruktioner, framför allt i större grupp. •Svårt att koncentrera sig, särskilt under styrda aktiviteter och samlingar. •Mindre förberedda socialt, särskilt för större sammanhang och gruppaktiviteter som inkluderar turtagning och att lyssna på andra. Några lärare sammanfattar det i termer av skolmognad, som kan tolkas som förmågan att följa en planerad verksamhet. Den största andelen av enkätens kommentarer handlar om just förberedelse i bredare bemärkelse än förberedelse i relation till förskoleklassens centrala innehåll, även om det ofta vävs in i resonemangen. Det bör noteras att det inte är alla som anser att barnen från pedagogisk omsorg i regel inte är skolmogna eller har sämre förmåga till socialt samspel. Några uttrycker motsatsen. I jämförelse med barn som gått i förskolan? I enkäten har vi också undersökt lärarnas bedömning av hur väl pedagogisk omsorg jämfört med förskolan förbereder barnen för lärandet i förskoleklass. Sammantaget visar resultaten att lärarna bedömer att barnen som gått i pedagogisk omsorg är något sämre förberedda för lärande i förskoleklass jämfört med barnen som gått i förskolan. När vi i enkäten bett lärarna att ange om barnen från pedagogisk omsorg är bättre eller sämre förberedda för lärande i förskoleklass ser vi att flertalet av de tillfrågade lärarna anger att barnen från pedagogisk omsorg är förhållandevis sämre förberedda.76 Detta mönster ser vi i svaren på den enkätfråga där vi bett lärarna göra en sammanvägd bedömning av jämfört med förskolan hur väl förberedda barnen från pedagogisk omsorg är för lärande i förskole- klass. Men samma mönster ser vi också för samtliga mer specifika kunskaps- och förmågeområden som vi ställt frågor om i enkäten: •matematiska resonemang och uttrycksformer •undervisning i natur, teknik och samhälle •skapande och estetiska uttrycksformer •lekar och fysiska aktiviteter och utevistelse •förmåga att fungera i grupp •språkutveckling i svenska. Men långt ifrån alla lärare anser att barnen från pedagogisk omsorg har sämre förutsättningar. Drygt var tredje lärare i enkäten anser att barn från pedagogisk omsorg är bättre förberedda. I kommentarerna till enkäten framträder ett synsätt som går ut på att barn från peda- 76I enkäten har vi ombett lärarna att jämföra förutsättningarna för lärande både sammantaget och för ett antal kunskaps- och förmågeområden. Lärarna har fått jämföra genom att på sju- gradiga skalor ange om barnen varit bättre eller sämre förberedda. Tre av skalstegen har varit fördefinierade: 3 = Varit bättre förberedda för lärande i förskoleklass, 0 = ingen skillnad och −3 = Varit sämre förberedda. gogisk omsorg är minst lika väl förberedda som barnen från för- skolan. En lärare skriver exempelvis att: ”Jag kan inte se någon större skillnad för de eleverna mot om de gått i förskola.” Även i jämförelsen med förskolan är det svårt att göra en bedömning som enkäten tydligt indikerar att lärarna sammantaget be- dömer att barnen som gått i pedagogisk omsorg är något sämre för- beredda för fortsatt lärande i förskoleklass, visar enkäten att det också är svårt för lärarna att göra denna jämförelse. Svårigheterna har bestått i att det är ett begränsat antal barn som kommer från peda- gogisk omsorg , det kan röra sig om ett par tre barn per klass. Även här bedömer lärarna att det finns flera andra faktorer som på- verkar barns förutsättningar till lärande i förskoleklass. Det kan då röra sig om individuella skillnader snarare än skillnader som hänger samman med om barnet gått i förskolan eller pedagogisk omsorg. Det kan exempelvis handla om vårdnadshavarnas syn på lärande, barnens mognad och personlighet eller om familjen är invandrad till . Är barnen förberedda i jämförelse med de barn som gått i förskola? Det kunskapsområde där lärarna anser att barnen från pedagogisk omsorg är förhållandevis sämst förberedda är matematiska resone- mang och uttrycksformer. Även förmågan att fungera i grupp är ett kunskaps- och fråge- område som skiljer ut sig från de andra områdena som frågorna handlat om. Förhållandevis många av de lärare som besvarat enkäten anser att barnen från pedagogisk omsorg varit sämre förberedda vad gäller att fungera i grupp jämfört med barnen från förskolan. Vad gäller språk och kommunikation bedöms barnen från pedago- gisk omsorg i jämförelse med barnen från förskolan vara något sämre förberedda för undervisningen har inte kommit lika långt i språk- utvecklingen i svenska. Även vad gäller undervisningen i natur, teknik och samhälle samt lekar och fysiska aktiviteter anser lärarna att barnen från pedagogisk omsorg är något sämre förberedda. bedömer vissa lärare i enkäten att barnen från pedagogisk omsorg är betydligt bättre för- beredda på lekar och utevistelse än barnen från förskolan. Skillnaderna mellan barnen från förskolan respektive från pedago- gisk omsorg är minst vad gäller skapande och estetiska uttrycksformer. Uppväger pedagogisk omsorg skillnader i barnens förutsättningar? Den pedagogiska omsorgen har inget krav på att uppväga skillnader i barnens förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen i för- skolan. Majoriteten av lärarna som svarat på enkäten anser dock att pedagogisk omsorg har uppvägt skillnader i barnens förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen i förskoleklass. av lärarna anser att pedagogisk omsorg i stor utsträckning eller ganska stor utsträckning har uppvägt skillnader i barnens förutsättningar. Men lärarna är splittrade i sina omdömen. Omvänt anser nämligen tre av tio att pedagogisk omsorg har uppvägt skillnader i barnens förutsättningar i låg utsträckning eller ganska låg utsträckning. Lärarna har också fått jämföra den kompensatoriska förmågan hos pedagogisk omsorg med förskolan. Av de lärare som svarat på frågan anser de flesta att pedagogisk omsorg i lägre utsträckning än förskolan uppväger skillnader i barnens förutsättningar. 11.5Pedagogisk omsorg i siffror Följande uppgifter är i huvudsak hämtade från och avser förhållandena per den 15 oktober 2018.77 Vissa uppgifter har utred- ningen fått i särskild ordning från . 11.5.1Barn i pedagogisk omsorg – antalet har länge minskat Barnen som går i pedagogisk omsorg är i åldrarna med men det är framför allt yngre barn som är inskrivna i pedagogisk omsorg. Majoriteten () av alla barn inskrivna i pedagogisk omsorg är . Det motsvarar av alla barn i åldersgruppen i landet. Totalt var 11 680 barn inskrivna i pedagogisk omsorg , vilket var samma nivå som närmast föregående år. Antalet har dock sett minskat kraftigt. 77Skolverket (2019). Annan pedagogisk verksamhet: Barn och personal per . Figur 11.1 Antal barn inskrivna i förskola/daghem, familjedaghem/ pedagogisk omsorg 1978–2018 och fritidshem 1978–2017