sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Det bör också vägas in att de befintliga godkännanden som de enskilda huvudmännen har är att betrakta som gynnande beslut i för- valtningsrättslig mening. Det finns dock inte något som hindrar att gynnande beslut upphävs med stöd av senare tillkommen lagstift- ning, förutsatt att denna lagstiftning inte är uppenbart oförenlig med regeringsformen eller har andra grundläggande brister (jfr t.ex. RÅ 1999 ref. 76). Regler som gäller prövning av enskilda huvudmän har förändrats . Dessutom har nya skyldigheter när det gäller undervisningen införts för huvudmännen. I sådana fall ändras även förutsättningarna för tillsyn av huvudmännen och för åter- kallelse av godkännande för befintliga huvudmän. Detta har tidigare inte bedömts utgöra något hinder mot att göra nödvändiga föränd- ringar. Det kan nämnas att en omprövning av befintliga tillstånd gjordes genom ett förenklat förfarande när den nya regleringen i Gy11 infördes. Regleringen innebar att de fristående gymnasie- skolorna inordnades i den nationella programstrukturen och inte längre tilläts att lika fritt utforma programmen. Den förenklade prövningen bör göras av Skolinspektionen och endast omfatta den prövning som syftar till att ange det högsta antal utbildningsplatser som den enskilda huvudmannen får bedriva på en skolenhet enligt godkännandet. Denna prövning bör göras efter att beslutat de första regionala ramarna för utbudet och i samband med att Skolinspektionen ska besluta om hur många platser som varje enskild huvudman får erbjuda. Förslag om planering och dimensionering godkännande enligt de nya bestämmelserna ska bara kunna nekas om det finns särskilda skäl. Med det menas att det finns sådana grund- läggande brister som skulle kunna leda till återkallelse. De nya god- kännandena ska naturligtvis omfatta endast samma utbildning som bedrivs . När myndigheten bestämmer det antal utbildningsplatser som ska följa med nya godkännanden ska de enskilda huvudmännen få platser på sina skolenheter som motsvarar den andel de har av utbildningsutbudet. Enskilda huvudmän kan av ha beviljats tillstånd för att anordna en utbildning som avviker från vad som annars gäller för nationella program (särskild variant). Sådana tillstånd är tidsbegrän- sade och gäller för fyra antagningsomgångar. Utredningen anser att den förenklade prövningen inte ska omfatta en omprövning av sådana tillstånd. Utredningen föreslår i avsnitt 6.7 att ska ges i uppdrag att förbereda införandet av regionala ramar. I det uppdraget föreslår utredningen att bland annat ska lämna förslag på ramarnas periodisering och i detta sammanhang bör myndigheten även se över periodiseringen vad gäller tillstånd för särskilda varianter och riksrekrytering. 6.6.8Sammanhållen yrkesutbildning i komvux ska definieras i skollagen Utredningens förslag: Det ska införas en definition av begreppet sammanhållen yrkesutbildning i skollagen. Med sammanhållen yrkesutbildning avses en kombination av nationella kurser i kom- vux på gymnasial nivå som är relevant för ett yrkesområde. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka sammanhålla yrkesutbildningar som ska vara nationella och vilket innehåll dessa ska ha. Reger- ingen eller den myndighet som regeringen bestämmer får även meddela ytterligare föreskrifter om sammanhållen yrkesutbildning. Förslag om planering och dimensionering Sammanhållen yrkesutbildning ska definieras Utredningen föreslår i avsnitt 6.6.2 att ska besluta om regionala ramar för utbudet av yrkesutbildning inom komvux. Av ramarna ska det framgå inom vilka yrkesområden som sammanhållen yrkesutbildning ska erbjudas. Komvux syftar enligt skollagen till att ge vuxna kunskaper på en nivå som motsvarar den som utbildningen i gymnasieskolan ska ge. Vuxna ska även ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling.99 Komvux ska i stor utsträckning anpassas utifrån den enskilda eleven och elever som redan har erfarenheter, kunskaps- och kompetens- mässigt ska ges möjlighet att validera sina kunskaper.100 Det ska även vara möjligt att kunna kombinera utbildning på olika nivåer inom komvux.101 Inom komvux har det erbjudits sammanhållna yrkesutbildningar som är sammansatta av ett antal nationella kurser som är relevanta för ett visst yrkesområde. Utbild- ningarna har ofta tagits fram av huvudmännen i samverkan med en lokal, regional eller nationell företrädare för ett yrkesområde. Det finns inte särskilt mycket reglerat i författningarna om sam- manhållna yrkesutbildningar i komvux. I förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) finns sammanhållen yrkesutbildning definierat som ”kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde”. Bestämmelser om utdrag ur betygskatalogen och om en bilaga till utdraget för den som har genomgått en sammanhållen yrkesutbild- ning finns i 4 kap. 12 § förordningen om vuxenutbildning. Närmare bestämmelser om innehåll eller omfattning av sådana sammanhållna yrkesutbildningar saknas dock helt i gällande författningar. Mot bakgrund av att utredningen lägger flera förslag som förut- sätter att kommunerna planerar, dimensionerar och erbjuder sam- manhållna yrkesutbildning, t.ex. förslagen om regionala ramar och kommunernas utbud, anser utredningen att sammanhållen yrkes- 9920 kap. 2 och 4 §§ skollagen. I propositionen, Komvux för stärkt kompetensförsörjning, (prop. 2019/20:105) föreslås att målen för den kommunala vuxenutbildningen ändras. Änd- ringarna innebär bl.a. att komvux även ska utgöra en bas för den nationella och regionala kom- petensförsörjningen till arbetslivet. Ändringarna föreslås träda i kraft . 100Jfr 20 kap. 42 § skollagen. 101Jfr 20 kap. 25 § skollagen och avsnitt 1. Vuxenutbildningens uppdrag och värdegrund, för- ordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. Förslag om planering och dimensionering utbildning kommer att få utökad betydelse och därför behöver defi- nieras i skollagen. Sammanhållna yrkesutbildningar motsvarar specifika behov på arbetsmarknaden Det kan vara svårt för en enskild individ att ha en överskådlig bild av vilka krav som ställs i arbetslivet och hur väl utbudet av yrkeskurser inom komvux motsvarar en på arbetsmarknaden gångbar kombina- tion av kurser. Av den anledningen har kommunerna i samverkan med arbetslivet sammanställt kombinationer av yrkes- kurser som inriktar sig mot en specifik del av arbetsmarknaden. I samband med införandet av regionalt yrkesvux 2016 fick Skol- verket i uppdrag av regeringen102 att i samråd med de nationella pro- gramråden utforma förslag till sammanhållna yrkesutbildningar som svarar mot de kompetenskrav som olika branscher ställer. Bakgrun- den till regeringsuppdraget var att en vuxen som väljer en samman- hållen yrkesutbildning ska vara trygg i att utbildningen består av de kurser som motsvarar kraven för anställning. De kompetenskrav som finns för ett visst yrke på en regional arbetsmarknad överens- stämmer vanligtvis väl med kompetenskraven för samma yrke i en annan region. Regeringen ansåg det därför som angeläget med för- slag till kombinationer av kurser som motsvarar behoven på arbets- marknaden och som kan användas i hela landet. Dessa kombina- tioner av kurser benämns i vissa sammanhang som yrkespaket. Skol- verket har utformat drygt sextio yrkespaket. Förslagen till nationella yrkespaket ska kunna fungera som stöd till kommu- nerna i deras arbete med att ta fram och erbjuda yrkespaket inom komvux. De nationellt framtagna sammanhållna yrkesutbildningarna är inte reglerade i någon författning vilket gör att det är frivilligt för kommunerna att använda dem. I den händelse det finns lokala eller regionala behov av annan karaktär är det också möjligt att kombinera kurser till lokala eller regionala sammanhållna yrkesutbildning. Även inom gymnasieskolans introduktionsprogram kan kurser från sam- manhållna yrkesutbildningar användas i kombination med grund- skoleämnen för att ge behörighet till ett nationellt program. Detta förhållande avser inte utredningen att ändra på i och med den för- 102U2016/4619/GV och U2017/1930/GV. Förslag om planering och dimensionering slagna definitionen av sammanhållen yrkesutbildning i skollagen. Detsamma gäller för komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå där det även fortsättningsvis kan finnas behov av att kombinera yrkesinriktade kurser trots att den föreslagna definitionen i skol- lagen endast avser en kombination av nationella kurser i komvux på gymnasial nivå som är relevant för ett yrkesområde. Huvudmannens beslut om mottagande avgör om den sökande tillhör dem som kan få möjlighet att gå utbildningen. Beslutet inne- fattar först och främst ett ställningstagande till om de behörighets- villkor som anges i eller har föreskrivits med stöd av 20 kap. 20 § skollagen är uppfyllda. Bedömningen av behörighet som ska göras utifrån varje enskild kurs om utbildningen består av flera kurser103, påverkas således inte av att sammanhållen yrkesutbildning definieras i skollagen. Utredningen bedömer dock att det bör övervägas om bestämmelserna om behörighet, mottagande och antagning i kom- vux i högre utsträckning bör harmoniera med utredningens förslag och sammanhållen yrkesutbildning. Det gäller även bestämmelserna om rätten att fullfölja utbildningen enligt 20 kap. 9 § skollagen. Se utredningens bedömning i avsnitt 6.9.3. De exempel på sammanhållna yrkesutbildningar, s.k. yrkespaket, som har tagit fram varierar i omfattning och är inriktade på yrken som t.ex. elektriker, sprinklermontör och under- sköterska.104 Det föreslås också olika kortare påbyggnadspaket. Dessa består av en kombination av gymnasiala kurser som ska matcha de kompetenskrav som arbetsmarknaden ställer för att kunna an- ställa personer för ett specifikt yrke och presenteras som förslag till huvudmännen. I avsnitt 6.6.2. föreslås att regelbundet ska besluta om regionala ramar för utbudet av sammanhållna yrkesutbildningar i komvux. Ramarna ska ange inom vilka yrkesområden som samman- hållen yrkesutbildning ska erbjudas. Dessa ramar bör enligt utred- ningens bedömning inte vara alltför detaljerade men kan i vissa fall 2009/10:165, s. 485 f. 104Skolverkets webbplats, 160320 /undervisning/vuxenutbildningen/ komvux-gymnasial/laroplan-for-vux-och-amnesplaner-for-komvux-gymnasial/nationella- yrkespaket-for-komvux. Förslag om planering och dimensionering behöva ange specifika nationellt fastställda sammanhållna yrkes- utbildningar (se förslag i avsnitt 6.6.2 om regionala ramar och riks- rekrytering). Det finns således skäl till att vissa sammanhållna yrkes- utbildningar behöver fastställas nationellt utifrån beslut om ram. Nationellt fastställda sammanhållna yrkesutbildningar kan dessutom ge presumtiva elever en viss trygghet i att den sökta utbildningen består av kurser som ger kunskaper som motsvarar kompetenskra- ven på nationell nivå för olika yrkesområden. kan nationellt fastställda sammanhållna yrkesutbildningar ge arbetsgivare en tyd- ligare bild av vilken kompetens en arbetssökande har utifrån en nationellt fastställd utbildning. Bestämmelser om vilka sammanhålla yrkesutbildningar som ska vara nationella och vilket innehåll dessa ska ha är dock på en sådan detaljnivå att de inte bör finnas i lag. Utredningen föreslår i stället att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer bör bemyndigas att meddela föreskrifter om vilka sammanhålla yrkesutbildningar som ska vara nationella och vilket innehåll dessa ska ha. Utredningen gör vidare bedömningen att regeringen bör bemyndiga att fastställa innehållet i de nationella sammanhållna yrkesutbildningar som regeringen eller Skol- verket ser som nödvändiga att fastställa. En sådan reglering skulle underlätta för alla berörda aktörer. Utredningen bedömer vidare att det fortfarande bör vara möjligt att lokalt eller regionalt bestämma om andra sammanhållna yrkes- utbildningar än de nationellt framtagna och att det även fortsätt- ningsvis bör vara möjligt att kombinera sammanhållen yrkesutbildning med annan utbildning utifrån den enskildes behov och förutsätt- ningar. Vad gäller gymnasieskolans introduktionsprogram behöver en individuell bedömning göras av om innehållet i en sammanhållen yrkesutbildning är lämpligt för att förbereda en viss elev för etabler- ing på arbetsmarknaden. Ytterligare föreskrifter om sammanhållen yrkesutbildning De exempel på nationella sammanhållna yrkespaket som har tagit fram varierar stort i omfattning. Även regionala och lokala sammanhållna yrkesutbildningar kan variera i omfattning. Det kan därför finnas skäl att överväga om det ska införas ett tak för hur många gymnasiepoäng en sammanhållen yrkesutbildning högst Förslag om planering och dimensionering Det kan även övervägas om ett minsta antal poäng skulle behöva regleras. En kombination av kurser avser dock minst två och de flesta kurserna på gymnasial nivå omfattar 100 gymnasiepoäng vilket torde innebära att miniminivån inte understiger 200 gymnasie- poäng. ser utredningen att det med fördel även skulle kunna tas fram en ny typ av dokumentation som utfärdas efter slutförd sammanhållen yrkesutbildning. En sådan dokumentation skulle kunna ge personen som genomgått en sådan utbildning ett erkännande av den sammanhållna yrkesutbildningens avsedda yrkeskunskaper. utfärdas en bilaga till utdrag ur betygskatalog efter en genom- gången sammanhållen yrkesutbildning. Utredningen menar att ett självständigt dokument efter en slutförd sammanhållen yrkesutbild- ning för den som uppfyllt minst godkänt resultat i samtliga kurser som ingår i utbildningen är mer ändamålsenligt och skulle ge inne- havaren ett reellt erkännande, motsvarande ett examensbevis avse- ende en yrkesexamen. Sådana föreskrifter är dock på en sådan detalj- nivå att de inte bör finnas i lag utan bör i stället anges i förordning. Utredningen föreslår därför att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer även får meddela ytterligare föreskrifter om sammanhållen yrkesutbildning. 6.6.9Kommunernas utbud av sammanhållen yrkesutbildning i komvux ska följa ramar Utredningens förslag: I skollagen införs bestämmelser om att kommunernas erbjudande om sammanhållen yrkesutbildning minst ska uppfyller den regionala ram som beslutats. För en kommun, som ingår i ett primärt samverkansområde, ska kommunens erbjudande av sammanhållen yrkesutbildning och yrkesinriktade kurser omfatta hela utbudet i det primära samver- kansområdet av sammanhållen yrkesutbildning och yrkesinrik- tade kurser. Även ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser ska beaktas. När kommunen bestämmer vilka sammanhållna yrkesutbild- ningar som ska erbjudas i kommunen och antalet platser på dessa ska hänsyn tas till: Förslag om planering och dimensionering 1.vuxnas efterfrågan och behov av utbildning, och 2.arbetsmarknadens behov av arbetskraft. Kommunerna ska utöver rättighetsbaserad utbildning och sam- manhållen yrkesutbildning sträva efter att erbjuda utbildning på gymnasial nivå som svarar mot vuxnas efterfrågan och behov. Enligt utredningens förslag i avsnitt 6.6.2 ska fatta beslut om vilka yrkesområden de samverkande kommunerna ska erbjuda sammanhållen yrkesutbildning inom. Utredningen föreslår vidare att de samverkande kommunerna ska träffa primära samverkansavtal om planering och dimensionering av sammanhållen yrkesutbildning (avsnitt 6.6.1). Utredningen har tidigare beskrivit att utbildningsutbudet i många kommuner saknar bredd vad gäller olika yrkesområden. Syftet med ramarna blir att garantera ett brett och allsidigt utbud av yrkes- utbildning. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att varje kom- muns erbjudande av sammanhållen yrkesutbildning ska följa de nationellt beslutade regionala ramar för utbud som beslu- tat. Ramarna ska vara styrande för de samverkande kommunernas utbud av sammanhållen yrkesutbildning men ramarna anger endast ett minsta utbud av utbildning. Det ska även fortsättningsvis vara möjligt för kommuner att erbjuda sammanhållen yrkesutbildning utöver det som ramarna anger, t.ex. utbildning inom andra yrkes- områden än de som angivits i ramen. Utredningens förslag syftar till att förbättra utbudet av sammanhållen yrkesutbildning, där en bredd- ning av utbudet är nödvändig, och därigenom få en bättre matchning av utbud, utbildningsval och arbetsmarknadens kompetensbehov. Avsikten är dock inte att försämra möjligheterna för enskilda indi- vider att få den utbildning som kan vara den mest lämpade utbild- ningen både ur ett individ- och arbetsmarknadsperspektiv men som eventuellt inte alltid ryms inom ramarna. Det behöver enligt utred- ningens bedömning fortsatt finnas en flexibilitet i vad kommunerna kan erbjuda, så länge de minst uppfyller det som angivits i beslut om ramarna. Med en sådan ordning menar utredningen att flexibiliteten att snabbt ställa om mot utbildningar med snabbt uppkomna behov eller att kunna erbjuda mer individuella lösningar kommer finnas kvar inom komvux. Förslag om planering och dimensionering En kommun ska erbjuda hela utbudet i det primära samverkansområdet Utredningen föreslår i steg ett, avsnitt 6.1.4, att de samverkande kommunerna ska ta emot alla behöriga sökande från de samverkande kommunerna när det gäller sådan utbildning som det lämnas stats- bidrag för enligt förordningen om statsbidrag för regional yrkes- inriktad vuxenutbildning. Utredningen föreslår i steg två att förord- ningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning i stora delar ska avvecklas och kommunerna i stället ska kompenseras i det generella statsbidraget. En konsekvens av förslaget är att sam- manhållen yrkesutbildning i stort sett endast kommer finansieras med kommunala medel. För att uppnå ett brett och tillgängligt utbud av sammanhållen yrkesutbildning, föreslår utredningen därför att varje kommuns erbjudande om utbildning ska omfatta hela utbudet av sammanhållen yrkesutbildning i det primära samverkansområdet. De samverkande kommunerna behöver besluta om var och i vilka volymer som sammanhållen yrkesutbildning ska erbjudas och besluten ska utgå från beslut om ramar. I syfte att de enskilda individerna i de samverkande kommunerna ska få tillgång till det samlade utbudet av sammanhållen yrkesutbildning föreslår utred- ningen att personer hemmahörande i ett primärt samverkansområde fritt ska kunna söka till sammanhållen yrkesutbildning inom det primära samverkansområdet, se avsnitt 6.6.10. En kommun ska ta hänsyn till både vuxnas efterfrågan och behov samt arbetsmarknadens kompetensbehov ramar för gymnasieskola och komvux på gymnasial nivå ska ta sin utgångspunkt i individernas efterfrågan och behov och arbetsmarknadens behov. För komvux ska de ange inom vilka yrkes- områden som sammanhållen yrkesutbildning ska erbjudas. När dessa yrkesområden ska brytas ned till vilka sammanhållna yrkesutbild- ningar som ska erbjudas av de samverkande kommunerna föreslår utredningen att även de samverkande kommunerna ska ta hänsyn till vuxnas efterfrågan och behov av utbildning samt arbetsmarknadens kompetensbehov. Utredningen menar också att det återstår en rad andra frågor kring planering och dimensionering av utbudet som även fortsättningsvis ska hanteras av kommunerna. Förslag om planering och dimensionering lokalisering och beslutet om hur platser ska fördelas både mellan kommunerna och mellan skolor och utbildningsanordnare inom respektive kommun. Kommunerna ska även besluta om hur resurser ska fördelas och hela det ansvar som ligger på de kommunala huvudmännen vad gäller utbildningarnas planering, genomförande och uppföljning kvarstår som kommunala uppgifter. I regeringens proposition, Komvux för förstärkt kompetensförsörjning, (prop. 2019/20:105) föreslås en utökning av målen för komvux. Utökningen av målen består i att komvux ska ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och ska utgöra en bas för den natio- nella och regionala kompetensförsörjningen till arbetslivet. Vidare föreslås att prioriteringsregeln inom komvux ändras så att de med störst behov av utbildning prioriteras. Detta innebär att inte bara de med minst utbildning utan även bl.a. arbetslösa och vuxna i behov av yrkesväxling ska prioriteras vid urval till utbildningen. Utredningens förslag om att kommunerna vid sin planering av utbud för sam- manhållen yrkesutbildning ska ta hänsyn till vuxnas efterfrågan och behov av utbildning samt arbetsmarknadens kompetensbehov ligger i linje med regeringens förslag om utökade mål för komvux. Det är också viktigt att kommunerna gemensamt planerar och dimensio- nerar yrkesutbildningen på ett resurseffektivt sätt. I detta samman- hang kan det t.ex. innebära att de samverkande kommunerna på ett resurseffektivt sätt fördelar olika sammanhållna yrkesutbildningar mellan sig. Det kan också handla om att samorganisera utbudet med gymnasieskolan. Det kan finnas ytterligare behov av utbildning Genom att en stor del av utbildningen på gymnasial nivå antingen är rättighetsbaserad eller omfattas av utredningens förslag om kom- munerna skyldighet att erbjuda sammanhållen yrkesutbildning enligt beslutet om ram kommer en stor del av behovet av utbildning på gymnasial nivå vara täckt. Det kan dock finnas personer som inte behöver utbildning för behörighet till universitet, högskola eller yrkeshögskola och som inte heller önskar att delta i yrkesutbildning i syfte att stärka sin ställning i arbetslivet. För att kommunerna inte helt ska sakna skäl att erbjuda dessa personer utbildning föreslår utredningen att kommunerna utöver rättighetsbaserad utbildning Förslag om planering och dimensionering och sammanhållen yrkesutbildning ska sträva efter att erbjuda utbildning på gymnasial nivå som svarar mot vuxnas efterfrågan och behov. Utredningens förslag i detta avsnitt innebär att bestämmelser i 20 kap. 16§ skollagen om kommunernas ansvar att erbjuda komvux på gym- nasial nivå behöver ändras. Regeringen föreslår i prop. 2019/20:105, som en följd av förslaget om att särvux ska upphöra som egen skol- form och i stället ingå i skolformen komvux, att 20 kap. 16 § skol- lagen om kommunernas ansvar att erbjuda komvux på gymnasial nivå ska omfatta såväl gymnasial nivå som särskild utbildning på gymnasial nivå. Då utredningen föreslår utökade bestämmelser i fråga om kommunernas erbjudande av sammanhållen yrkesutbild- ning och enstaka yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå föreslås, i syfte att förtydliga kommunens ansvar för respektive del av utbild- ningen, att kommunernas ansvar för att erbjuda utbildning på gym- nasial nivå respektive som särskild utbildning på gymnasial nivå pla- ceras i två olika bestämmelser i skollagen. 6.6.10Utökade möjligheter att delta i yrkesutbildning i komvux Utredningens förslag: Det ska införas en möjlighet att fritt söka till sammanhållna yrkesutbildningar och enstaka yrkesinriktade kurser i komvux på gymnasial nivå som erbjuds inom det primära samverkansområde som den sökande är hemmahörande i. Vidare ska det införas en skyldighet för hemkommunen att åta sig att svara för kostnaderna för sammanhållna yrkesutbildningar och enstaka yrkesinriktade kurser som erbjuds inom det primära sam- verkansområdet. Om en behörig sökande, inte har kunnat erbjudas plats på en sammanhållen yrkesutbildning inom det primära samverkans- området, ska hemkommunen erbjuda den sökande plats på en annan sammanhållen yrkesutbildning, en så kallad alternativplats. En behörig sökande ska endast erbjudas en alternativplats om syftet med att delta i ut bildningen är att stärka sin ställning i Förslag om planering och dimensionering Erbjudandet ska avse en sammanhållen yrkesutbild- ning som den sökande är behörig till och som ryms i den regio- nala ram som beslutar om. Behöriga sökande inom ett primärt samverkansområde ska ha förtur till utbildningsplatserna före sökande som är hemma- hörande i kommuner utanför det primära samverkansområdet.