sou · H8B352 · 2020-09-16 00:00:00 — I förarbetena till rutavdragssystemet uttalar regeringen att kom- munerna, landstingen (numera regioner) och staten har vissa skyl- digheter gentemot medborgarna bl.a. när det gäller hälso- och sjuk- vård, äldreomsorg, och annan omsorg som regleras i lag och därför inte påverkas av möjligheten att få skattereduktion.10 Möjligheten att erhålla skattereduktion skulle inte heller kunna åberopas av en kommun som ursäkt för att inte tillhandahålla en tjänst eller för att dra ner på omfattningen av tjänsterna. Regeringen säger vidare att förslaget om en skattereduktion innebär bättre möjligheter för personer med beviljad hemtjänst att komplettera med ytterligare hushållstjänster som de önskar få, men som kommunen inte kan bevilja enligt socialtjänstlagen. 967 kap. 13 c § inkomstskattelagen (1999:1229). 2006/7:94 s. 44. Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete I syfte att öka kunskapen om sambandet mellan rutavdraget och olika insatser och tjänster som den offentliga verksamheten till- handahåller redovisas i kapitel 6 översiktligt det offentligas ansvar för äldreomsorgen. I kapitlet redogörs för vilket ansvar kommu- nerna har för stöd och hjälp gentemot äldre personer och vilka in- satser som tillhandhålls inom i första hand kommunernas hem- tjänstverksamhet men också utbudet av servicetjänster enligt befogen- hetslagen. Där berörs även regionernas ansvar för hälso- och sjukvård. Rutavdragets förhållande till den offentliga verksamheten beskrivs också i kapitel 7 som tar upp betydelsen av anhörigas insatser äldre personer. 3.5.3Har äldre behov av ruttjänster? Enligt direktivet är bakgrunden till uppdraget att äldre personer kan ha ett förhöjt behov av hushållsarbete och att rutavdrag är vanligare bland äldre personer än bland yngre. Det finns därför enligt direk- tivet anledning att analysera om det med hänsyn till de äldres behov bör finnas särskilda regler för rutavdrag för dessa. Utredningen har undersökt hur de äldres behov kan se ut genom att dels ta reda på hur rutavdraget används av äldre personer och vilka tjänster de efterfrågar, dels hur äldre personers förutsättningar att köpa ruttjänster ser ut med hänsyn till deras ekonomiska förhållan- den. Dessa frågor behandlas i kapitel 4 och 5. Utredningen har också tagit del av en undersökning som SPF Seniorerna och har gjort tillsammans som handlar om behov och användning av ruttjänster samt intresse för ett utökat rutavdrag för äldre. Resultatet av undersökningen redovisas i kapitel 4 som handlar om äldres användning av rutavdraget. 3.5.4Hur tillgodoses äldres behov av hjälp i hemmet? Äldres behov av vardaglig hjälp, vård och omsorg tillgodoses av olika omsorgsgivare: äldreomsorgen, den offentliga vården, anhöriga och frivilligorganisationer samt genom privata tjänsteföretag. Anhöriga fyller en viktig roll för många äldre och andra som till följd av ålder, sjukdom eller funktionsnedsättning behöver olika former av stöd och omsorg. Det är för många en naturlig del av livet Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete och ett sätt att vara nära och hjälpa sina anhöriga. Att som anhörig ge vård och omsorg ska vara ett frivilligt åtagande. Den informella omsorg som utförs av anhöriga kvinnor och män är dock om- fattande. Utredningen har tagit del av undersökningar och rapporter som behandlar anhörigas betydelse för äldre personer, både utifrån den äldre personens perspektiv men också utifrån hur den anhöriges perspektiv. Utredningen redovisar detta i kapitel 7. 3.5.5Vem anses vara äldre? Utredningsuppdraget är att ta fram ett förslag till utökat rutavdrag för äldre personer, men vem är att betrakta som äldre? Det finns knappast något entydigt svar på den frågan, men i många samman- hang är ålder en viktig samhällelig organisationsprincip.11 I svensk rätt tar detta sig uttryck i exempelvis ålderspensions- systemet. Åldersgränser används också för att begränsa användandet av samhällets resurser på olika sätt. När det gäller exempelvis rätten till insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade används åldern för att utesluta personer från rätt till visst stöd enligt lagen. Även i skatte- och socialavgiftssystemen görs åtskillnad genom åldersgräns. Här skiljer sig grundavdraget, jobbskatteavdraget och skattereduktion för fastighetsavgift samt socialavgiftsuttaget åt för personer som fyllt vid årets ingång och yngre personer. Många äldre personer får behov av hjälp med service och omsorg under åldrandet. Vid vilken ålder som behoven uppstår, vilken hjälp som behövs och hur omfattande behoven är beror främst på hälsa och funktionsförmåga hos den enskilde. Ett huvudsyfte med rutavdraget är att öka marknadsproduk- tionen av arbete som hushållen utför själva och därmed öka graden av specialisering i ekonomin, dvs. att hushållen ska köpa flera hus- hållstjänster på marknaden och i utbyte öka sitt marknadsarbete. Utifrån detta syfte har utredningen undersökt faktorer som har betydelse för hur långt upp i åldrarna man är beredd att arbeta och vilket behov av ytterligare hushållstjänster som inträder vid vilken ålder för att kunna bedöma från vilken ålder eller vid vilket behov 11Se , T., & , A. ), Äldrerätt, Ett nytt rättsområde, s. 20. Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete som rätten till ett utvidgat rutavdrag för äldre personer bör gälla. Utredningen behandlar dessa aspekter i kapitel 8. 4 Äldres användning av rutavdrag I detta avsnitt redovisas statistik över äldre personers användning av rutavdraget. Statistiken avser hur användandet utvecklats , hur det ser ut för olika äldre åldersgrupper, för olika inkomstgrupper och vilka tjänster äldre personer använder i störst utsträckning. Nästan genomgående görs en jämförelse med yngre personer för att få en uppfattning om i vilken utsträckning äldre personers användande av rutavdraget skiljer sig från yngre personers. Den största delen av statistiken kommer från statistikdatabas. I och med att deras åldersindelning för statistiken om rutavdraget utgår från två grupper; eller kommer det att vara dessa definitioner av yngre och äldre som används i detta kapitel. Merparten av statistiken i kapitlet redovisas på individbasis, dvs. för den person som köpt tjänsten och erhållit skattereduktionen. Köp av tjänster kommer dock sannolikt samtliga de personer som bor i hushållet till del. Vidare kan barn köpa ruttjänster till sina föräldrar. Huruvida en yngre person har köpt en ruttjänst till sin äldre förälder går inte att urskilja i statistiken, utan dessa köp ingår i statistiken för yngre personer. 4.2Äldres användning av rutavdraget Äldre personer använder rutavdraget i relativt stor utsträckning. Som framgår av tabell 4.1 utgjorde personer som är 26 pro- cent av den totala befolkningen från 2018, men Äldres användning av rutavdrag av rutanvändarna.1 Äldre personer köper dock ruttjänster till gene- rellt sett mindre belopp och de äldre rutköparna stod för av det totala rutbeloppet . Tabell 4.1 Äldre och yngre personers användning av rutavdraget 20–64 år 65+ (%)* Källa: Statistikdatabasen, . *) Utredningens beräkning. 4.2.1Rutavdraget i olika åldersgrupper I tabell 4.2 nedan redovisas andelen personer som köpt ruttjänster i förhållande till det totala antalet personer i varje åldersgrupp samt medelvärdet för köparna inom varje åldersgrupp. I tabellen finns även samma uppgifter uppdelade på kvinnor och män. Av tabellen framgår att rutavdraget är vanligare bland samtliga äldre åldersgrupper än för gruppen yngre personer 20–54 år2 och att andelen som använder rutavdraget ökar med ålder och är som störst i gruppen 85–för att sedan minska. Att andelen minskar i gruppen 90–har antagligen att göra med att många i de äldsta åldersgrupperna boende.3 Medelvärdet för rut- avdraget bland dem som använder ruttjänsterna är dock lägre för samtliga äldre åldersgrupper än för användarna 20–2018. För personer och äldre är det genomsnittliga rutavdraget som högst för personer 55–, , för att sedan sjunka för högre åldersgrupper till för personer 1Det är få personer som gör rutavdrag och de exkluderas från genomgången i detta kapitel. 2Notera att användandet varierar för de yngre åldersgrupperna och 2018 hade personer mellan 40och högst användande av dem under på av åldersgruppen. 3Enligt termbank är särskilt boende för äldre boende som tillhandahåller bostäder eller platser för heldygnsvistelse tillsammans med insatser i form av vård och omsorg för äldre personer med behov av särskilt stöd. Av 5 kap 5 § socialtjänstlagen (2001:453) fram- går att kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor (särskilt boende). Äldres användning av rutavdrag 70–och sedan öka igen till för de äldsta åldersgrupperna. Vidare visar tabellen att andelen kvinnor som använder rut- avdraget är högre än andelen män för samtliga redovisade ålders- grupper, förutom för dem som är . Medelvärdet för rutavdraget är högre för kvinnor som gör rutavdrag än för män upp till 65 år.4 Från gör män i genomsnitt större rutavdrag än kvinnor och skillnaden tenderar att öka med åldern med något undantag. För personer som är är skillnaden i genomsnitt nästan . Tabell 4.2 Antal och andel med rutavdrag samt medelvärde bland köparna inom olika åldersgrupper 2018 män (%) 20–54 år 55–59 år 60–64 år 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år 85–89 år 90–94 år 4Se även tabell 4.2 i SOU 2020:5 för mer disaggregerade åldersgrupper. Äldres användning av rutavdrag 4.2.2Äldre personers användning av rutavdraget över tid Figur 4.1 nedan visar hur andelen av äldre respektive yngre personer som använder rutavdraget samt medelvärdet för deras köp har utvecklats . År 20085 låg andelen rutanvändare i förhållande till det totala antalet personer i respektive åldersgrupp på nästan samma nivå; av personer hade använt rutavdraget jämfört med av personer . Rutavdraget har ökat i popularitet och mer bland äldre än bland yngre personer. gjorde av dem som var eller äldre rutavdrag jämfört med knappt 10 pro- cent av dem 20–. Det genomsnittliga rutavdraget för dem som gör rutavdrag kan också sägas ha ökat . För båda grupperna var dock medelvärdet något högre 2008 än de efterföljande åren. Det är möjligt att det, då rutavdraget var relativt nytt, främst var hushåll som hade större behov av sådana tjänster som använde rutavdraget. har medelvärdet ökat något i princip för båda åldersgrupperna. Ökningen har dock skett i snabbare takt för den äldre åldersgruppen än för den yngre. Figur 4.1 Äldre respektive yngre personer som gjort rutavdrag, andel och medelvärde, 2008 till 2018 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Andel av 20-64 år Andel av 65+ år Källa: Statistikdatabasen, . Andelar beräknande av utredningen. I följande tabeller och diagram exkluderas dock 2007 på grund av att det endast är . Äldres användning av rutavdrag 4.2.3Äldre personers användning av rutavdraget i olika inkomstgrupper Rutavdraget används generellt sett mer bland personer med högre inkomster än bland personer med lägre inkomster. För en stor del av de ruttjänster som erbjuds på marknaden är den förväntade skill- naden i produktivitet mellan köpare och säljare låg (t.ex. städning). Allt annat lika förväntas det då vara vanligare att personer med rela- tivt hög timlön köper dessa tjänster då det lönar sig mer för dem att köpa tjänsterna på marknaden än att utföra hushållsarbetet själva, dvs. de har högre alternativkostnad. Personer med högre inkomster har även generellt sett större konsumtionsutrymme och mer skatt att reducera. Ruttjänster kommer antagligen lite längre ned på prio- riteringslistan för många med ett mindre konsumtionsutrymme då det trots allt är något som hushållet relativt lätt kan producera självt, till skillnad mot t.ex. matvaror och kläder eller semesterresor. Vad gäller äldre personer utför många inte längre något mark- nadsarbete och för dem är timlönen således inte en del av alternativ- kostnaden. Däremot kan de förväntas använda rutavdraget i större utsträckning då skillnaden i produktivitet mellan utförare och köpare sannolikt ökar med köparens ålder. Figur 4.2 nedan visar andelen av befolkningen som använt rut- avdraget samt medelvärdet bland användarna i olika inkomstgrupper. Inkomsten utgörs i detta fall av den beskattningsbara förvärvs- inkomsten, dvs. inkomst av tjänst och inkomst av näringsverksam- het minus avdrag för pensionssparande, grundavdrag och särskilt avdrag.6 Av figuren framgår att andelen personer som använder rutavdraget samt medelvärdet bland användarna generellt sett ökar med inkomsten. Dessutom visar figur 4.2 att andelen äldre som använder rutavdraget är högre än andelen yngre i varje inkomstgrupp förutom för gruppen med högst inkomster där andelen i princip är densamma. Medelvärdet för rutavdraget bland användarna är i princip detsamma för äldre som för yngre personer, förutom för grupperna med högst beskattningsbar inkomst, där yngre personer i genom- snitt gör större rutavdrag än de äldre. Det bör dock noteras att det är svårt att göra direkta jämförelser mellan äldre och yngre personer utifrån figuren då äldre personer har 6I inkomst av tjänst ingår förutom löneinkomst även inkomst från pension, sjukpenning och andra skattepliktiga ersättningar från . Äldres användning av rutavdrag högre grundavdrag än yngre, vilket gör att en viss beskattningsbar förvärvsinkomst motsvarar högre inkomster för äldre personer än för yngre personer. Vidare har relativt få äldre personer beskattningsbara förvärvs- inkomster om eller mer 2018. Bland de yngre beräk- nas andelen med dessa inkomster till 2018, medan samma andel bland de äldre uppgår till . För personer som inte har någon beskattningsbar förvärvs- inkomst ser det lite annorlunda ut. Denna grupp består av personer som gör rutavdrag på inbetald kapitalskatt eller fastighetsavgift. Endast en liten andel av dem gör rutavdrag, av de yngre och av de äldre. Medelvärdet bland de äldre är lägre än för övriga inkomstgrupper, men för den yngre ålders- gruppen är medelvärdet relativt högt. Figur 4.2 Äldre respektive yngre personer som gjort rutavdrag , andel och medelvärde för olika grupper med beskattningsbar förvärvsinkomst Andel (%) Källa: Statistikdatabasen, . Inkomsten avser beskattningsbar inkomst. Andelar beräknande av utredningen. Äldres användning av rutavdrag 4.2.4Få äldre personer gör rutavdrag för stora belopp Det är relativt få personer som köper ruttjänster för så stora belopp att de kommer upp i taket för det nuvarande rutavdraget på 50 000 kro- nor. har tagit fram uppgifter till utredningen över antal personer som gjort rutavdrag för olika belopp 2018, vilka redovisas i tabell 4.3 nedan. Av tabellen framgår att majoriteten av de äldre rutanvändarna, , gör rutavdrag för högst . Tabell 4.3 visar även att det är markant färre personer som gör rutavdrag för högre belopp. Knappt 4 170 personer gjorde rutavdrag för eller mer 2018, vilket motsvarade av rutanvändarna. Vidare gjorde drygt 820 personer rutavdrag för mer än 2018, vilket mot- svarade av rutanvändarna i åldersgruppen. Enligt statistik från utgjorde kvinnor av användarna bland personer 2018. Tabell 4.3 visar att andelen kvinnor som gjort rutavdrag för de lägre beloppen är ungefär densamma som för det totala beloppet, medan andelen kvinnor minskar för de högre avdragsbeloppen. Tabell 4.3 Antal och andel personer som gjorde rutavdrag för olika belopp 2018 kvinnor (%)* (%)* Uppgifter framtagna för utredningens räkning. *) Utredningens beräkning. Sammanfattningsvis är det få äldre som kommer upp i höga belopp inom rutavdraget, vilket även medelvärdet för användarna indikerar (se tabell 4.1). Äldres användning av rutavdrag 4.2.5Vilka ruttjänster använder äldre personer? Tabell 4.4 nedan visar fördelningen av det totala antalet ruttimmar över olika tjänster för samtliga köpare samt för köpare . Tabellen redogör även för kvinnliga köpares andel av antalet timmar. En mer detaljerad analys av fördelningen av timmar över olika åldersgrupper följer i tabell 4.5 nedan. Tabell 4.4 visar att personer sammantaget köpte cirka , vilket utgjorde av samtliga köpta timmar. Vidare visar tabellen att städning och trädgårdstjänster var de vanligaste tjänsterna både bland samtliga köpare och bland äldre köpare. Av tabellen framgår också att andelen timmar som köpts av kvin- nor är för både äldre och för samtliga köpare. Det förefaller vara främst städtjänster, omsorgstjänster, klädvård och flyttjänster som kvinnor köper i större utsträckning än män, medan män står för majoriteten av timmarna när det kommer till it-tjänster och reparation av vitvaror. Antal ruttimmar för olika tjänster 2018 kvinnor (%)* (%)* Källa: informationslager, uttaget gjort . *) Utredningens beräkning. Äldres användning av rutavdrag Tabell 4.5 nedan visar fördelningen av det totala antalet ruttimmar inom olika åldersgrupper, dvs. hur stor andel av ruttimmarna som avser exempelvis städning för en specifik åldersgrupp. Av tabellen framgår att endast städning och barnpassning utgör en större andel av de totala ruttimmarna för yngre personer än för äldre. Detta tyder på att det främst är dessa tjänster som yngre personer anser sig behöva hjälp med medan äldre personer önskar hjälp inom flera områden. En tjänst som sticker ut är trädgårdsarbete som nästan var femte rutköpare har köpt. För personer ökar andelen för många av tjäns- terna med ålder för att sedan avta mot de äldsta åldersgrupperna. Undantagen är till viss del städning, men framförallt omsorg, flyttjäns- ter och klädvård, vars andelar ökar fram till och med den äldsta ålders- gruppen. En möjlig förklaring till detta är att de äldre rutanvändarna köper tjänster som underlättar för dem att bo kvar i en större bostad, som kanske även har en trädgård, fram till högre åldrar. Därefter flyttar de sannolikt till ett annat, mindre boende och efterfrågar då inte t.ex. trädgårdstjänster i samma utsträckning, men däremot omsorgstjänster (se mer om äldres boendeformer i avsnitt 8.4). Tabell 4.5 Fördelning av antal ruttimmar över olika tjänster och åldersgrupper Andelar angivna i procent Källa: informationslager, uttaget gjort . Raderna summerar till 100. Äldres användning av rutavdrag 4.3Utökat rutavdrag för äldre – Seniorpanelen SPF seniorerna och har tillsammans gjort en undersökning som handlar om behov och användning av ruttjänster samt intresse för ett utökat rutavdrag för äldre. Undersökningen genomfördes av grupp via en webenkät som pågick 21–. Web- enkäten skickades till ett slumpmässigt urval ur SPF seniorernas med- lemsregister. Totalt mottog 9 019 personer enkäten och 2 713 perso- ner besvarade den, vilket motsvarar en svarsfrekvens om . Av de svarande var kvinnor och män. Majoriteten var eller äldre och de flesta befann sig endera i gruppen 70–() eller i gruppen 75–(). Vidare var mellan 65–, mellan 80–och eller äldre. uppgav att de bodde i en storstad (över 200 000 invånare) och uppgav att de bodde i en större stad (över 50 000 invånare). Drygt 51 svarade att de bodde i en mindre stad, tätort eller landsbygdskommun. Vidare uppgav att de bodde i ensamhushåll och i ett hushåll med flera personer. De flesta som svarat på enkäten upplevde sin ekonomi som mycket bra eller ganska bra med respektive av de svarande. uppgav att de hade ganska dålig ekonomi och uppgav att eko- nomin var mycket dålig. I tabell 4.6 nedan sammanfattas användningen av rutavdraget bland deltagarna i undersökningen. Äldres användning av rutavdrag Tabell 4.6 Fråga: Har du använt rutavdraget ? Andel av svarande (%) Ja, ofta upp till det årliga taket om Ja, vanligtvis en eller , men kommer inte upp till taket om Ja, det har hänt, men inte särskilt ofta Nej, för jag har inte haft behov Nej, för jag har inte råd Nej, för jag har inte varit så insatt i vad det innebär Nej, för jag är inte intresserad av att ha någon som hjälper mig i min bostad Källa: Utökat rutavdrag för äldre – Seniorpanelen . En undersökning av SPF-seniorerna och . Vidare visar resultatet på en viss skillnad i användning av rutavdraget med avseende på hur personerna upplever sin ekonomi. Av de som uppgav att de hade en mycket god eller ganska god ekonomi hade respektive använt rutavdraget, medan samma andel för dem som uppgav att de hade ganska dålig ekonomi var . Inom den senare gruppen var det som svarade att de inte hade råd att använda rutavdraget. Vad gäller ålder visar resultatet att användandet ökar över ålder från i åldersgruppen 65–till bland dem som var 80–. I tabell 4.7 sammanfattas vilka tjänster som var vanligast bland de svarande. Tabellen visar att städning var den vanligaste tjänsten följt av trädgårdsarbete och/eller snöskottning och reparation av vitvaror. Äldres användning av rutavdrag Tabell 4.7 Fråga: Vilka ruttjänster köper du /har köpt? Andel av svarande (%) Trädgårdsarbete och/eller snöskottning Kläd- och textilvård, t.ex. tvätt och strykning Personlig hjälp och omsorg, t.ex. med hygien, promenader, matlagning, ärenden Källa: Utökat rutavdrag för äldre – Seniorpanelen . En undersökning av SPF-seniorerna och . I presentationen av materialet pekar SPF seniorerna på några bak- grundsvariabler som framstår som viktigare för vilka ruttjänster personerna köper. Trädgårdstjänster var vanligare bland personer som uppger att de har mycket eller ganska god ekonomi (respektive ) än bland de som uppger att de har ganska dålig ekonomi (), städning är något vanligare bland personer 80–84 än i åldersgruppen 65–(jämfört med ) samt i storstadsregionerna () jämfört med större stad () och mindre stad eller landsbygd (). I undersökningen presenterades även förslag på nya ruttjänster och generellt sett visar resultaten på ett svagt intresse för dessa tjänster bland de svarande.7 av deltagarna tror att deras behov av ruttjänster kommer att öka inom 5–och är positiva till att rutavdrag införs för alla typer av tjänster som utförs i bostaden. Den viktigaste anledningen deltagarna uppgav till att köpa fler 7Bland förslagen ingick reparation av hushållsmaskiner (t.ex. brödrost, kaffebryggare osv. ), utökade trädgårdstjänster, bortforsling och återvinning av miljöfarligt avfall o.d., städning av dödsbo, installation av säkerhetsutrustning (hemlarm, brandskydd), flytthjälp med båt samt tunga möbler inom bostad och tomt, hemleverans av mat och matlagning i hemmet, lagning eller omklädning av möbler, personliga tjänster såsom hårklipp och personlig träning i hemmet samt fysisk tillsyn av husdjur och hushåll samt rastning av husdjur. Äldres användning av rutavdrag hushållsnära tjänster är att livssituationen förändras följt av att fler tjänster blir rutavdragsberättigade. Något som framgår av undersökningen är att det är oklart för många vilka tjänster som faktiskt ingår i rutavdraget . har granskat rutavdraget och hur väl det kan sägas uppfylla sitt syfte. Det som studeras är om köparna av ruttjänster har ändrat sitt arbetsutbud till följd av rutavdraget, om rutavdraget har påverkat förekomsten av svart arbete i sektorn, samt om de som fått arbete i rutbranschen har stärkt sin ekonomiska situation och sin förankring på arbetsmarknaden. En analys av hur köparnas arbetsutbud har påverkats av rut- avdraget görs genom att jämföra arbetsinkomster för hushåll som gjorde rutavdrag med arbets- inkomsterna för hushåll med liknande egenskaper som inte köpt ruttjänster. Resultatet indikerar att för sammanboende par i åldern 26–som gjort rutavdrag med mer än ökade arbets- inkomsten med i genomsnitt för kvinnorna och 2,2 pro- cent för männen. Effekten var större för hushåll med yngre barn. För äldre personer och ensamboende hushåll fann de dock ingen effekt på arbetsinkomsten.