sou · H8B325 · 2020-04-28 00:00:00 — 45.Våra statiska data levereras i formatet… 46.Vår realtidsdata levereras i formatet… b)GTFS RT 47.När står ni inför en större investering inom området datahantering för: a)Statiska data c)Annan relaterade data Kartlägga befintliga och pågående insatser inom kollektivtrafikområdet avseende biljetter och färdbevis. Kartlägga de pågående och planerade samarbetena som finns i , samt utreda hur ett nationellt biljettsystem kan ta tillvara på de befintliga biljettsamarbetena som finns och skapa ett enhetligt, harmoniserat system som fungerar i hela landet. 48.Vilka landsgränsöverskridande samarbeten har ni? e)Använder ni BoB-standarden i samarbetet? I så fall hur? Samtliga RKM samverkar genom Samtrafiken och är då med i Res- plus samarbetet, ett nationellt system för förköpta biljetter som kan delas upp i tre kategorier, långdistans kombinationsresor, förköpta enkelbiljetter och Resplus årskortstillägg. De vanligaste kombinationerna i Resplus är då en bokad fjärrtågsresa kombineras med en regional/lokal pendeltågsresa. Eftersom allas utbud går att kombinera med alla andras så finns det ett oändligt antal kombinationer med tåg, buss, spårvagn, tunnelbana och båt som drivs både i offentlig regi och privat. 49.Vilka är de tre främsta fördelarna ni finner i dagens Resplus system för långdistans kombinationsresor? b)Näst bäst 50.Vilka är de tre största nackdelarna ni finner i dagens Resplus system för långdistans kombinationsresor? b)Näst sämst De vanligaste produkterna är biljetter inom pendeltågssystem som säljs i nationella kanaler som fjärrtågopera- törernas applikationer eller via resebyråer. Det går att sälja allt utbud med tåg, buss, spårvagn, tunnelbana och båt som förköpta enkel- biljetter. 51.Vilka är de tre främsta fördelarna ni finner i dagens Resplus system för förköpta enkelbiljetter? b)Näst bäst 52.Vilka är de tre största nackdelarna ni finner i dagens Resplus system för förköpta enkelbiljetter? e)Näst sämst Tillägget som kostar konsumenten /år berättigar till all offentlig kollektivtrafik med samma regler som länskort inom respektive län/region. SJ:s årskort + Resplus- tillägg är det vanligaste, men produkten har även kombinerats under ett pilotprojekt med poolbilsabonnemang. Avräkningen för Resplus årskortstillägg sker månatligen i samma relation som övrigt Resplus-resande (adderat med en särställning för SL). Kortet fungerar i SL:s biljettsystem och dess spärrar. I övriga landet gäller enbart okulär visering med en kontrollfunktion för kontrollanter. Under pilotprojektet med behandlades även en annan fördelningsmodell som byggde på att den region (RKM) där kunden är skriven får all intäkt med giltighet i hela landet. En sådan för- delning borde bli rättvis i större skala. 53.Vilka är de tre främsta fördelarna ni finner i dagens Resplus års- kortstillägg? h)Näst bäst 54.Vilka är de tre största nackdelarna ni finner i dagens Resplus års- kortstillägg? 55.Ser ni en möjlighet i att produkten kan säljas utan koppling till ett fjärrtågsårskort och därmed enbart fungera på all offentlig kollektivtrafik i ? c)Om nej. Vi kan ändra oss om följande kriterier var uppfyllda. 56.Vilka länsöverskridande samarbeten har ni? Beskriv eller hänvisa till webbsida: e)Använder ni BoB-standarden i samarbetet? I så fall hur? 57.Vilka samarbeten inom länet har ni, t.ex. med kommersiell aktör eller med trafik? Beskriv eller hänvisa till webbsida. j)Använder ni BoB-standarden i samarbetet? I så fall hur? Utredaren ska analysera varför ResRobot inte fungerar som avsett, dvs. varför ResRobot inte är väl känt för allmänheten och varför använ- dandet är så begränsat i syfte att ta tillvara erfarenheter och utveckla en bättre fungerande och mer välkänd tjänst. ResRobot består av tre delar, –En trafikinformationstjänst med en reseplanerare för all kollek- tivtrafik i (cirka 50 000 hållplatser) –En operatörsneutral försäljningskanal med förköp av biljetter kopplat till samma bokningssystem som bl.a. fjärrtågsoperatö- rerna Snälltåget och SJ använder (cirka 3 500 hållplatser) –API som anropar reseplaneraren för att visas i tredjeparts- applikationer. 58.Använder ni er av ResRobots reseplanerare i era egna kanaler? c)Annat (beskriv) 59.Använder ni er av ResRobots försäljningskanal i era egna kanaler? b)Mobila applikation c)Annat (beskriv) 60.Använder ni er av ResRobots API i era egna tjänster? c)Annat (beskriv) 61.Varför tror ni att den nationella ResRobot-reseplaneraren inte är känd bland konsumenter? 62.Varför tror ni att den neutrala nationella ResRobot-försäljnings- kanalen inte är känd bland konsumenter? En särskild utredare ska utreda vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela , samt lämna förslag till hur ett sådant biljettsystem bör utformas, byggas upp, drivas och finan- sieras. Vilka är de främsta farhågorna ni har gentemot utredningen och dess syfte? Regeringens förväntningar är att det nationella biljettsystemet ska underlätta en överflyttning till kollektiva transporter med mindre klimatpåverkan. 63.Vilka förväntningar har ni på utredningen och dess syfte? Utredningen ska analysera vilka hinder som finns för att införa ett nationellt biljettsystem. Kopplat till de farhågor och förväntningar ni har, vilka hinder ser ni? 64.Vilka hinder ser ni för att införa ett nationellt biljettsystem? b) Ekonomiska c) Juridiska d) Opinionsmässiga e) Annat 65.Vilket statligt åtagande i kollektivtrafiken i förväntar ni er som berör biljetter, försäljning, system eller annat för utred- ningen relevant? Mobility as a Service (MaaS) Redogöra för status när det gäller införandet av konceptet Mobilitet som en tjänst i Konceptet Mobilitet som en tjänst innebär att en resenär prenumererar på ett mobilitetspaket anpassat efter individens behov, där betalningen sker till ett ställe och samma biljettbärare i form av mobiltelefon, legitimation, betalkort eller annat resekort används överallt. Med en resenärsprofil behöver inte resevillkoren harmoniseras utan en resenär kan resa på reducerat pris som pensionär i en region och resa på fullt pris i en annan. 66.Har ni haft eller har ni pågående pilotprojekt eller försök inom MaaS? a)Vilka? b)Nej? 67.Vilka ytterligare aktörer ser ni som viktiga att få med i begreppet mobilitet och därmed relevanta för ett nationellt biljettsystem? a)Delad el-scooter (t.ex. VOI) b)Delad cykel (t.ex. Styr&Ställ) c)Delad el-moped (t.ex. Blinkee) d)El-pod med förare (t.ex. Bzzt) e)Delad bil utan förare (poolbil, hyrbil, lånad privatbil etc.) f)Delad bil med förare (t.ex. taxi) g)Delad bil genom samåkning (t.ex. Skjutsgruppen) De som har fått denna enkät företräder kollektivtrafikföretag. Enkäten är densamma för de som kör upphandlad trafik, kommersiell trafik eller både och. En viktig utgångspunkt är det arbete som Samtrafiken utför i samverkan med branschen där de standarder som branschen gemensamt tagit fram, de så kallade Biljett- och Betalstandarderna (BoB-standarderna) har en särställning. Frågor angående förra/nuvarande generationens mobilbiljetter som inte är i enlighet med BoB 1.Har ni system för mobilbiljetter? 2.Vilket företag levererar systemet? 3.Vilket företag ansvarar för driften av systemet? Frågor angående nuvarande/framtidens mobilbiljetter som är base- rade på BoB 4.Har ni BoB-baserade tjänster i bruk? 5.Har ni BoB-baserade tjänster under utveckling? 6.Har ni BoB-baserade tjänster under planering? 7.Har ni upphandlat BoB-baserade system? 8.Kommer ni att upphandla BoB-baserade system? Det första avsnittet handlar om efterlevnad av BoB-standardernas inre struktur (moduler) beskriven på bob.samtrafiken.se. Frågorna är ställda som om ni redan har ett system i bruk. Om ni har tänkt att utveckla eller upphandla ett system så svarar ni utifrån det ni har i planerna. 9.Har ni en Price och i enlighet med standarden? 10.Har ni en i enlighet med standarden? 11.Har ni en i enlighet med standarden? 12.Har ni ID baserat resande i enlighet med standarden? Det andra avsnittet handlar om visering. 13.Har ni BoB-iljetter i enlighet med standarden? 14.Har ni utrustning för optisk visering? 15.Har ni utrustning för NFC visering? 16.Vilket identifieringsalternativ har ni för ID-baserat resande? f)Ingen plan för ID baserat resande än Det tredje avsnittet handlar om produkter som finns i BoB-biljett- systemet (i Price and ). 17.Har ni tids- och zon-biljetter (från inom en viss zon)? 18.Har ni tids- och linje(stråk-)biljetter (viss linje under specifik tidsrymd)? 19.Har ni avgångsexklusiva biljetter (gäller endast på specifik av- gång)? 20.Har ni platsexklusiva biljetter (gäller endast på specifik avgång och plats)? Det fjärde avsnittet handlar om andras BoB-biljetter än inom er egen geografiska region. 21.Har ni länsöverskridande biljetter inom ert eget system? 22.Har ni länsöverskridande biljetter, där grannens BoB-system anropas? 23.Har ni resekedjor med kombinationer av egna och andras BoB- biljetter? Det femte avsnittet handlar om försäljningen av BoB-biljetter. 24.I vilka kanaler säljer ni själva BoB-biljetter? 25.Har ni en avräkningsfunktion mellan egna biljetter och andras? a) Beskriv hur den fungerar 26.Har ni tredjepartsförsäljning genom BoB-API (med någon avtalad specifik part)? a)Vilka produkter? b)Vilka erfarenheter har det gett? 27.Har ni planer för öppen tredjepartsförsäljning genom BoB-API (vem som helst, efter givna kriterier)? a)Ja, – för att! ii.Vilka erfarenheter har det gett? b)Nej, – varför? Om många av frågorna ovan inte är relevanta på grund av att ni inte har/planerat ett BoB-baserat system utan kanske har ett boknings- system i stället så följer här några andra frågor. 28.Kan ert bokningssystem kommunicera med andra boknings eller biljettsystem? 29.Har ni tredjepartsförsäljning genom ett API (med någon avtalad specifik part)? 30.Har ni öppen tredjepartsförsäljning (vem som helst får sälja, efter givna kriterier)? Samtrafiken arbetar också tillsammans med branschen för att bland annat skapa en ny infrastruktur för att samla in, bearbeta och distribuera trafikdata som öppna data för att underlätta för andra aktörer och tredjepartsförsäljare att tillhandahålla boknings- och försäljnings- tjänster. Frågor kopplade till branschens projekt , som även delfinansierar. 31.Projektet pekar på en nationell harmonisering av data. Våra data… a) Levereras redan på det harmoniserade sättet b) Levereras på det harmoniserade sättet från och med… c)Levereras inte på det harmoniserade sättet utan vi förlitar oss på en nationell anpassning av data hos Samtrafiken 32.Våra statiska data levereras i formatet… 33.Våra realtidsdata levereras i formatet… a) c) GTFS RT d) Annat 34.När står ni inför en större investering i system för a) Statiska data c) Annan relaterade data Kartlägga befintliga och pågående insatser inom kollektivtrafikområdet avseende biljetter och färdbevis. Kartlägga de pågående och planerade samarbetena som finns i , samt utreda hur ett nationellt biljettsystem kan ta tillvara på de befintliga biljettsamarbetena som finns och skapa ett enhetligt, harmoniserat system som fungerar i hela landet. 35.Vilka landsgränsöverskridande samarbeten har ni? e)Använder ni BoB-standarden i samarbetet? I så fall hur? Samtliga RKM och de flesta trafikföretagen i samverkar genom Samtrafiken och är då med i Resplussamarbetet. Resplus är ett nationellt system för förköpta biljetter som kan delas upp i tre kategorier, långdistans kombinationsresor, förköpta enkelbiljetter och Resplus årskortstillägg. De vanligaste kombinationerna i Resplus är då en bokad fjärrtågsresa kombineras med en regio- nal/lokal pendeltågsresa. Eftersom allas utbud går att kombineras med alla andras så finns det ett oändligt antal kombinationer med tåg, buss, spårvagn, tunnelbana och båt som körs både i offentlig regi och i privat regi. 36.Vilka är de tre främsta fördelarna ni finner i dagens Resplus- system för långdistans kombinationsresor? b)Näst bäst 37.Vilka är de tre största nackdelarna ni finner i dagens Resplus- system för långdistans kombinationsresor? b)Näst sämst De vanligaste produkterna som säljs är biljetter inom pendeltågssystem som säljs i nationella kanaler som till exempel i fjärrtågoperatörernas mobilapplikationer eller via rese- byråer. Det går att sälja allt utbud med tåg, buss, spårvagn, tunnel- bana och båt som förköpta enkelbiljetter. 38.Vilka är de tre främsta fördelarna ni finner i dagens Resplus- system för förköpta enkelbiljetter? b)Näst bäst 39.Vilka är de tre största nackdelarna ni finner i dagens Resplus- system för förköpta enkelbiljetter? e)Näst sämst Tillägget som kostar konsumenten /år berättigar till all offentlig kollektivtrafik med samma regler som läns- kort inom respektive län/region. SJ:s årskort + Resplus-tillägg är den vanligaste kombinationen, men produkten har även kombinerats under ett pilotprojekt med poolbilsabonnemang. Avräk- ningen för Resplus årskortstillägg sker månatligen i samma relation som övrigt Resplus-resande (adderat med en särställning för SL). Kortet fungerar i SL:s biljettsystem och dess spärrar. I övriga landet gäller enbart okulär visering med en kontrollfunktion för kontrollanter. 40.Är ni intresserade av att vara en del av Resplus årskortprodukt? a) Ja, om vi får fullt betalt för vad vårt eget årskort kostar. b)Ja, om vi får fullt betalt för alla resor som görs med våra tjänster. c)Ja, om vi får rabatterat betalt för alla resor som görs med våra tjänster. d)Ja, om vi får en proportionell del av vad konsumenten betalar för kortet i relation till övrigt Resplus-resande (dagens modell för RKM). e)Ja, om vi får en proportionell del av vad konsumenten betalar för kortet i relation till min marknadsandel. f)Ja, om vi hittar någon annan rimlig ersättning. g)Nej, vi tror inte det ger tillräckligt betalt h)Nej, vi vill inte vara med i en samlad produkt som Resplus års- kort. 41.Vilka länsöverskridande samarbeten har ni t.ex. med RKM? Beskriv eller hänvisa till webbsida. a)Taxesamarbete? b)Biljettsamarbete? c)Viseringssamarbete? d)Avräkningssamarbete? e)Använder ni BoB-standarden i samarbetet? I så fall hur? 42.Vilka inomregionala samarbeten har ni, t.ex. med RKM? Beskriv eller hänvisa till webbsida: j)Använder ni BoB-standarden i samarbetet? I så fall hur? Utredaren ska analysera varför ResRobot inte fungerar som avsett dvs. varför ResRobot inte är väl känt för allmänheten och varför använ- dandet är så begränsat i syfte att ta tillvara erfarenheter och utveckla en bättre fungerande och mer välkänd tjänst. ResRobot består av tre delar, –En trafikinformationstjänst med en reseplanerare för all kollek- tivtrafik i (cirka 50 000 hållplatser) –En operatörsneutral försäljningskanal med förköp av biljetter kopplat till samma bokningssystem som bland andra fjärrtågs- operatörerna Snälltåget och SJ använder (cirka 3 500 håll- platser) –API som anropar reseplaneraren för att visas i tredjeparts mobil- applikationer. 43.Använder ni er av ResRobots reseplanerare i era egna kanaler? 44.Använder ni er av ResRobots försäljningskanal i era egna kanaler? 45.Använder ni er av ResRobot-API i era egna tjänster? 46.Varför tror ni att den nationella ResRobots reseplaneraren inte är känd bland konsumenter? 47.Varför tror ni att den neutrala nationella ResRobots försäljnings- kanalen inte är känd bland konsumenter? En särskild utredare ska utreda vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela , samt lämna förslag till hur ett sådant biljettsystem bör utformas, byggas upp, drivas och finan- sieras. Vilka är de främsta farhågorna ni har gentemot utredningen och dess syfte? Regeringens förväntningar är att det nationella biljettsystemet ska underlätta en överflyttning till kollektiva transporter med mindre klimatpåverkan. 48.Vilka förväntningar har ni på utredningen och dess syfte? Utredningen ska analysera vilka hinder som finns för att införa ett nationellt biljettsystem. Kopplat till de farhågor och förväntningar ni har, vilka hinder ser ni? 49.Vilka hinder ser ni för ett införande av ett nationellt biljettsystem? b) Ekonomiska c) Juridiska d) Opinionsmässiga e) Annat 50.Vilket statligt åtagande i kollektivtrafiken i förväntar ni er som berör biljetter, försäljning, system eller annat för utred- ningen relevant? Mobility as a Service (MaaS) Redogöra för status när det gäller införandet av konceptet Mobilitet som en tjänst i Konceptet Mobilitet som en tjänst innebär att en resenär prenumererar på ett mobilitetspaket anpassat efter individens behov, där betalningen sker till ett ställe och samma biljettbärare i form av mobiltelefon, legitimation, betalkort eller annat resekort används överallt. Med en resenärsprofil behöver inte resevillkoren harmoniseras utan en resenär kan resa på reducerat pris som pensionär i en region och resa på fullt pris i en annan. 51.Har ni haft eller har ni pågående pilotprojekt eller försök inom MaaS? a)Vilka? b)Nej? 52.Vilka ytterligare aktörer ser ni som viktiga att få med i begreppet mobilitet och därmed relevanta för ett nationellt biljettsystem? a) Delad el-scooter (t.ex. VOI) b)Delad cykel (t.ex. Styr&Ställ) c)Delad el-moped (t.ex. Blinkee) d)El pod med förare (t.ex. Bzzt) e)Delad bil utan förare (poolbil, hyrbil, lånad privatbil etc.) f)Delad bil med förare (t.ex. taxi) g)Delad bil genom samåkning (t.ex. Skjutsgruppen) 3.Enkät till företrädare för andra trafikslag De som har fått denna enkät företräder trafikoperatör för andra trans- portslag. Då utredningen har tagit sin utgångspunkt i den mer allmänt vedertagna definitionen av kollektivtrafik, finns det begrepp och definitioner som inte passar in för andra transportslag. I de fallen har de som besvarat enkäten fått tolka och kommentera frågorna utifrån förutsättningarna för varje transportslag och tjänst. Det övergripande syftet bakom utredarens uppdrag är att förenkla kollek- tivt resande för att möjliggöra överflyttning av resor till kollektiva färd- medel med begränsad klimatpåverkan. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela är ett medel för att nå syftet. Frågor angående kollektiva färdmedel med begränsad klimatpåverkan. 1.Definierar ni ert trafikslag och tjänst som en del av kollektiv- trafiken/kollektiva färdmedel? 2.Ser ni er ert trafikslag och tjänst som ett komplement eller kon- kurrent till den mer traditionella kollektivtrafiken (bussar, tåg, spårvagn, tunnelbana, anropsstyrd trafik)? 3.Anser ni, och kan ni leda i bevis, att ert trafikslag och tjänst kan leda till begränsad klimatpåverkan? 4.Anser ni, och kan ni leda i bevis, att ert trafikslag och tjänst är ett komplement till mer traditionell kollektivtrafik? 5.Andra inspel relaterade till det övergripande syftet. En särskild utredare ska utreda vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela , samt lämna förslag till hur ett sådant biljettsystem bör utformas, byggas upp, drivas och finan- sieras. 6.Anser ni att ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken skulle främja det övergripande syftet om minskad klimatpåverkan? 7.Anser ni att ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken skulle förbättra användarupplevelsen för era kunder? 8.Anser ni att det är av betydelse för det övergripande syftet med utredningen att ert trafikslag och tjänst är en del av och/eller kan integreras med ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik? 9.Vilken typ av trafik anser ni bör ingå respektive avgränsas från ett nationellt biljettsystem? 10.Vilka generella förväntningar har ni på utredningen och dess syfte? b) Ekonomiska c) Juridiska d) Organisatoriska e) Opinionsmässiga f) Annat 11.Vilka är de främsta farhågorna ni har gentemot utredningen och dess syfte? 12.Vilka hinder ser ni för ett införande av ett nationellt biljett- system? 13.Vilka behov finns det av ett statligt åtagande för kollektiva resor i som berör biljetter, försäljning, standarder, system eller annat som för utredningen är relevant? 14.Andra inspel relaterat till iden om ett nationellt biljettsystem? Kartlägga befintliga och pågående insatser inom kollektivtrafikområdet avseende biljetter och färdbevis. Kartlägga de pågående och planerade samarbetena som finns i , samt utreda hur ett nationellt biljettsystem kan ta tillvara på de befintliga biljettsamarbetena som finns och skapa ett enhetligt, harmoniserat system som fungerar i hela landet. Nationella och internationella samarbeten 15.Vilka samarbeten har ni med den traditionella kollektiv- trafiken? 16.Vilka samarbeten har ni med andra trafikslag? 17.Säljer ni era egna tjänster via tredje part? 18.Säljer ni andras trafikföretags tjänster i era kanaler? 19.Vilka är de främsta utmaningarna ni ser vad gäller försäljnings- samarbeten med offentliga och/eller privata aktörer? 20.Andra inspel relaterade till samarbeten? En viktig utgångspunkt är det arbete som Samtrafiken utför i samverkan med branschen där de standarder som branschen gemensamt tagit fram, de så kallade Biljett och Betalstandarderna (BoB-standarderna) har en särställning. En del av kartläggningen är att undersöka förutsättningar för andra transportslag som inryms i begreppet mobilitetstjänster. 21.I vilka kanaler säljer ni era egna tjänster ? 22.Säljer ni era tjänster via egenutvecklad plattform? 23.Bygger er plattform på en internationell/global lösning och ser ni på grund av det några hinder eller möjligheter vad gäller att samarbeta i ett nationellt system i ? 24.Finns det standarder med betydelse för ert transportslag, som kan ha betydelse för att samarbeta i ett nationellt system i ? 25.Känner ni till Biljett- och Betalstandarden och ser ni potential i att denna standard i utvalda delar även fungerar för ert transportslag? 26.Andra inspel relaterade till tekniska förutsättningar? Analysera tillgängliga data kring vad olika resenärer anser underlättar och hindrar deras resande och vilka behov och hinder som transport- företagen upplever för att nå resenärerna med sina produkter. Samtrafiken arbetar också tillsammans med branschen för att bland annat skapa en ny infrastruktur för att samla in, bearbeta och distribuera trafikdata som öppna data för att underlätta för andra aktörer och tredje- partsförsäljare att tillhandahålla boknings- och försäljningstjänster. Frågor kopplade till er syn på öppna data 27.Tillgängliggör ni information om era tjänster som öppen data, exempelvis via API? a)Om Ja, vilken information tillhandahåller ni och på vilket sätt? b)Om Nej, varför inte? 28.Anser ni det viktigt för utvecklingen av framtidens mobilitets- tjänster att både offentliga och privata aktörers data blir till- gängliga som öppna data för tredje part? 29.Ser ni att vissa typer av data saknas för att utveckla tjänster som underlättar för kunder? 30.Anser ni att en nationell åtkomstpunkt för både offentliga och privata aktörers data är relevant för att uppnå det övergripande syftet? 31.Kan ni tänka er att tillgängliggöra data via en nationell åtkomst- punkt? 32.Viken typ av data anser ni inte är aktuell att tillgängliggöra som öppna data via en nationell åtkomstpunkt? 33.Finns det standarder för data som är särskilt relevant för er? 34.Anser ni det viktigt för utvecklingen av framtidens mobilitets- tjänster att särskilda standarder för data definieras? Anser ni det bäst att denna standard definieras på frivillig basis eller av en relevant offentlig myndighet? 35.Andra inspel relateratde till data? Mobility as a Service (MaaS) Redogöra för status när det gäller införandet av konceptet Mobilitet som en tjänst i . Konceptet Mobilitet som en tjänst innebär att en resenär prenumererar på ett mobilitetspaket anpassat efter individens behov, där betalningen sker till ett ställe och samma biljettbärare i form av mobiltelefon, legitimation, betalkort eller annat resekort används överallt. Med en resenärsprofil behöver inte resevillkoren harmoniseras utan en resenär kan resa på reducerat pris som pensionär i en region och resa på fullt pris i en annan. 36.Har ni eller deltar ni i pågående pilotprojekt eller försök inom MaaS i eller internationellt? a)Ja, vilka?