sou · H8B321 · 2020-04-15 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om ett museum om Förintelsen SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att tillsätta en utredning om hur ett museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen ska inrättas (dir. 2019:36). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Som särskild utredare förordnades professor . Som experter i utredningen förordnades fr.o.m. . , universitetslektor i historia , , antikvarie och projektledare , , professor i etnologi , , docent och folkminnen, , generalsekreterare , , ordförande , , ordförande kulturföreningen É , , biträdande professor i historia , , författare, , departementssekreterare, och , kansliråd. Som sekreterare anställdes , filosofie doktor, från , , kulturgeograf, från till , och , departementssekreterare, från . Som biträdande sekreterare anställdes , filosofie doktor, från till . Utredningen har antagit namnet Utredningen om ett museum om Förintelsen och överlämnar härmed sitt betänkande om Förintelsen (SOU 2020:21). Uppdraget är därmed slutfört. Att minnas och förstå Förintelsen......................................... insatser för att bevara minnet av Förintelsen ......... Motiv till att utreda en museiverksamhet.............................. Regeringens politik för museiområdet .................................. Förändringar i synen på behovet av ett museum .................. Befintliga verksamheter och inkomna synpunkter .......... Museer i andra länder.............................................................. Perspektiv och synpunkter från forskarsamhället ................ Synpunkter på ett museum i ...................... Vikten av forskning och forskningsresurser ......... Förståelsen av begreppet Förintelsen .................... Utredningens internationella konferens ............................... Om vittnesmål och berättelser ............................... Om missbruk och förvrängning av Förintelsen .... och att ”get the history right” ................................ 4.3.4Hur skapa ett Förintelsemuseum i ett land utan ”killing sites”? Vilka berättelser och vilka överlevande?................ 4.3.6Om byggnaden, narrativet och kopplingen Forskning om och Förintelsen.................. Att skapa ett museum i ............................ Museets inriktning och uppdrag ................................ Förmedla kunskap om Förintelsens historia....... 5.2.2Berättelser från överlevande med anknytning 5.2.3Kunskap om Förintelsen i en bred historisk 5.2.6Kritisk granskning av hur minnet av Förintelsen kan förvrängas............................... 5.3 Förslag på uppdrag ............................................................... Publik verksamhet och förmedling ...................... Kunskapsuppbyggnad och forskning .................. Samverkan och övriga uppdrag............................. Verksamhetens organisation och lokalbehov................ Förutsättningar för ett museum Huvudförslag på organisationsform .................................... En ny fristående myndighet.................................. Uppdrag att påbörja insamling ............................. Alternativa organisatoriska förslag ...................................... Del i en befintlig museimyndighet ....................... Förändring av Forum för levande historia ........... Lokalbehov och lokalernas publika tilltal............................ Bedömning rörande frågan om lokalisering ........................ Samlingar, samverkan och forskning.......................... 7.2Behov av insamling och tillgängliggörande av föremål Inventering av samlingar i ........................ Ytterligare insamling av berättelser från överlevande och annat material ..................... 7.3Särskilda samarbeten om samlingar, utställningsverksamhet och dokumentation ....................... Samverkan med länsmuseerna .............................. 7.3.3Samverkan med universitet eller högskola och romska organisationer.................................... 7.4 Museets forskningsanknytning ............................................ Forskningens roll i museiverksamhet .................. Forskning och insamling....................................... 7.4.3Bygga en forskningsmiljö och inrätta Erfarenheter av att bygga forskningsmiljöer ....... Inrätta ett forskningsråd....................................... Internationell samverkan och nätverk................................. Konsekvenser av utredningens förslag ................................ 8.1.1Ekonomiska förslag och uppskattade Bilaga 2 Samlingar med relevans för ett museum Bilaga 3 Källor till Förintelsens historia i svenska arkiv .......... PM om museum om Förintelsen 1998 och 2019........ Förteckning över deltagare vid utredningens forskarseminarier och internationella konferens........ I utredningen föreslås hur ett museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen kan inrättas i . Inrättandet av ett museum markerar att Förintelsen, även om den inte genomfördes på svensk mark, hänger ihop med historia och att berättelser från överlevande med anknytning till är en del av kulturarv. Ett museum syftar till att fördjupa, bibehålla och utveckla kunskaperna om hur Förintelsen möjliggjordes, vad som skedde i under och hur agerade. Förintelsen är en avgörande händelse i historia, inte bara för de miljoner som förföljdes och mördades utan även för efterkrigstidens syn på humanism och etik. Ett fokus ska ligga på hur samhället och historien förändrats och fortfarande påverkas av Förintelsen. Museets inriktning föreslås vara att utveckla och förmedla kunskap och forskning om Förintelsen som historiskt skeende och lyfta fram berättelser från överlevande med anknytning till . Förintelsen bör behandlas i en bred historisk kontext och olika grupper som föll offer för nazismen uppmärksammas. Därtill bör agerande i relation till Förintelsen och Nazityskland belysas på ett fördjupat och problematiserande sätt. Museet bör vidare i tillfälliga utställningar och programverksamhet kunna diskutera andra historiska och samtidsorienterade frågor som relaterar till museets verksamhetsområde. Museet bör även kritiskt diskutera hur minnet av Förintelsen riskerar att missbrukas och förvrängas både i och internationellt samt uppmärksamma olika former av förnekelse av Förintelsen och historierevisionism. En förutsättning för detta är bland annat att dokumentation från överlevande – berättelser och vittnesmål, dokument, fotografier, föremål och annat material – bevaras och tillgängliggörs så materialet kan användas för forskning och förmedling till allmänheten. Det inbegriper kunskap om och dokumentation av vad som hände offren för nazis- men både innan, under och efter kriget, då många började om sina liv i . Det kräver även kunskap om och dokumentation av hur och svenska medborgare handlade i relation till Förintelsen och nazismen. Museets uppdrag bör omfatta att: främja kunskap om Förintelsen och relation till Förintelsen i en bred historisk kontext samt bevara och förmedla berättelser från överlevande med anknytning till ; bygga upp och förvalta en samling bestående av berättelser, föremål och dokument samt vetenskapligt bearbeta samlingen; bedriva utställningsverksamhet och annan pedagogisk verksamhet; bedriva forskning i samverkan med universitet och högskolor samt förmedla kunskap grundad på forskning inom sitt verksamhetsområde; stödja regionala och lokala museer, arkiv och bibliotek inom sitt verksamhetsområde; samverka med myndigheter och andra aktörer, inklusive det civila samhällets organisationer samt bedriva internationellt samarbete. Utredningen har samlat in synpunkter och kunskap från en lång rad berörda myndigheter, organisationer och representanter från forskarsamhället i . Internationella erfarenheter har inhämtats dels genom studiebesök vid utländska museer, dels genom en internationell konferens som utredningen arrangerat. Den sammanlagda kunskapsinhämtningen ligger till grund för utredningens förslag. Huvudförslaget är att museet inrättas i form av en ny, fristående myndighet. Motivet till detta är bland annat att myndighetsformen ger bäst möjlighet för verksamheten att kunna utformas utifrån egna prioriteringar och långsiktiga strategiska målsättningar. Därtill är en myndighet den lämpligaste lösningen med tanke på den interna styrningen och uppföljningen. Utredningen konstaterar vidare att det internationellt är vanligast att museer om Förintelsen organisatoriskt är inrättade som egna verksamheter och att detta gynnar möjligheten att bygga upp undervisnings- och framför allt forskningsverksamhet kopplad till museet. Myndigheten bör ha en styrelse med fullt ansvar, för att stärka museets oberoende och legitimitet. Utredningen föreslår att regeringen tillsätter en organisationskommitté med uppdrag att förbereda och genomföra inrättandet av myndigheten. Museet bör kunna inleda sin verksamhet och kan därefter utvecklas vidare under en uppbyggnadsfas. I förslaget ingår att viss verksamhet som utförs av Forum för levande historia och som rör information om Förintelsen, samt relaterade uppdrag, överförs till den nya myndigheten. Som alternativ bedömer utredningen att museet kan inrättas inom en befintlig museimyndighet, förslagsvis inom eller . Båda dessa myndigheter har museikompetens som kan komma till nytta i uppbyggnaden av det nya museet, särskilt när det gäller att samla in, dokumentera och förvalta föremål och arkivmaterial. Ett ytterligare alternativ är att museet inrättas inom Forum för levande historia, som redan bedriver bland annat pedagogisk verksamhet om Förintelsen. Detta kräver dock att myndigheten omorganiseras och ges ett förändrat och mer renodlat uppdrag, där den museala verksamheten utgör grunden. Utredningen har bedömt museets resurs- och lokalbehov och föreslår att en ny museibyggnad uppförs för museet. En ny byggnad motiveras bland annat av att en sådan kan utformas på ett sätt som kan stärka den publika verksamheten och bidra till intresset för att besöka museet. Vad gäller frågan om lokalisering lämnar utredningen inget förslag. Dock anser utredningen att regeringen bör överväga att förlägga museet på en plats med en i sammanhanget historisk betydelse. Det är också viktigt att det finns närhet till akademiska institutioner för museet att samverka med liksom att museet kan ha en hög publiktillströmning, inte minst av skolelever. I det fall regeringen inrättar museet i en befintlig myndighet konstaterar utredningen att museet alltjämt kan lokaliseras i en annan stad än den där huvudmyndigheten är förlagd. Utredningen har kartlagt samarbetspartners nationellt och internationellt och inventerat föremålssamlingar och arkivmaterial i som kan vara relevanta för museet. Utredningen föreslår att insamling av berättelser, föremål och annat material från överlevande med anknytning till ska inledas skyndsamt med tanke på den höga åldern bland kvarvarande överlevande. Därför bör insamling ske i samverkan med ett lämpligt museum organisationskommittén förbereder inrättandet av museet. Därtill ska insamling ske i samverkan med forskare och civilsamhällesorganisationer, bland annat judiska och romska organisationer. Museet bör även upprätta särskilda former för samverkan om samlingar, utställningar och dokumentation med länsmuseerna och . Denna samverkan föreslås finansieras med särskilda medel. Därtill föreslås att regeringen ger museet medel för att inventera och samla in dokumentation av romska överlevande i samverkan med ett lämpligt universitet eller högskola och romska kulturorganisationer. Att museet har en gedigen forskningsanknytning är fundamentalt för verksamheten. Utredningen föreslår därför att museet ges medel för att initiera samverkan med ett eller flera lärosäten och att museet och lärosätena gemensamt finansierar en forskningsmiljö, samt att en professur inrättas som en del av detta samarbete och att professorn kan tjänstgöra som forskningschef vid museet. Det är därtill av central betydelse att museet har ett forskningsråd. Avslutningsvis lämnas en samlad redogörelse för ekonomiska och andra konsekvenser av förslagen. Utredningen bedömer att museets totala anslag efter en uppbyggnadsfas bör vara , givet huvudförslaget, men kan bli mindre om museet inrättas inom en befintlig museimyndighet, . I alternativet som rör Forum för levande historia kan myndighetens befintliga anslag ligga till grund för verksamheten, men tillskott av medel krävs så att verksamhetens anslag hamnar på minst samma nivå som för huvudförslaget. The report of the inquiry presents how a museum to preserve and pass on the memory of the Holocaust could be established in . The of a Holocaust museum in marks that the Holocaust, is an integral part of Swedish history and that testimonies from Holocaust survivors with a connection to belong to ’s cultural heritage even though the genocide was not carried out on Swedish ground. The purpose of a museum is to preserve, deepen and develop knowledge about the Holocaust, what happened in Europe during the Second World War and how acted. The Holocaust is a decisive event in European history, not only for the millions persecuted and murdered, but also for how post-war society has come to view ethics and humanism. The impact of the Holocaust historically as well as how it affects today’s society should be emphasized. The museum should develop research and communicate knowledge and research results on the Holocaust as a historical event and present testimonies from survivors with a connection to . The Holocaust should be framed in a broad historical context and the different groups that fell victim to Nazism should be given attention. In addition, Swedish actions in relation to Nazi should be highlighted. Furthermore, the museum should be able to address other historical and contemporary issues related to its field of expertise. This could be done through temporary exhibitions and public events. The museum should also critically discuss the risks of abuse and distortion of the memory of the Holocaust, both in and internationally, and pay attention to different forms of Holocaust denial and revisionism. A prerequisite for these activities is that documentation from survivors – stories, testimonies, documents, photographs, artefacts and other material – is preserved and made available for research and the public at large. This includes documentation of the fate of the victims of Nazism before, during and after the war, when many started a new life in . It also requires knowledge and documentation of the actions of and Swedish citizens in relation to Nazism, the Holocaust and the victims of Nazi persecution. The mission of the museum should be to: promote knowledge of the Holocaust and ’s relation to the Holocaust in a broad historical context, as well as preserve and make available stories from survivors with a connection to ; establish and develop a collection of stories, artefacts and documents as well as research the collection; produce exhibitions and other pedagogical activities; conduct research in collaboration with universities and convey knowledge based on scholarly research within its field of expertise; support regional and local museums, archives and libraries within its field of expertise; cooperate with government agencies and other actors, including organizations within civil society, and pursue international cooperation. The inquiry has gathered information and knowledge from a wide range of government agencies, organizations and members of the scholarly community in . Furthermore, the inquiry has consulted international experts, visited Holocaust museums abroad, and arranged an international research conference. The information gathered through all these channels forms the basis for the proposal of the inquiry. The main proposal advocated by the inquiry is to establish the museum as an independent government agency. A new and separate government agency offers the best conditions for purposefully designed activities based upon the priorities and long-term strategies of the museum. A separate government agency is also the best solution for internal governance and performance review. Furthermore, internationally, Holocaust museums are most often independent institutions, and this has proven to be beneficial for the of educational and research activities connected to the museum. The government agency should have a governing board with full responsibility, in order to strengthen the independence and legitimacy of the museum. The inquiry proposes that the government appoints an organizational committee from January 1st 2021, with the task to prepare and implement the of the new government agency. museum should be able to start its activities from January 1st 2022 and could thereafter expand and evolve during a construction phase. The proposal also entails that some activities regarding information about the Holocaust, and related tasks, currently carried out by the should be transferred to the new government agency. As an alternative the inquiry also considers the of the museum in an already existing government agency, e.g. an existing museum, for example the National Swedish Museums of Military History or the National Historical Museums. Both these agencies have museum competence that could be useful in establishing the new museum, especially when it comes to collection, documentation and preservation of artefacts and archival material. Another option could be to construct the museum as a part of the , that already has the task to organize for example pedagogical activities about the Holocaust. A prerequisite for this model is a re-organization and altered and specified aims for the agency, where museum specific activities should form the basis. The inquiry has considered the need for resources and premises and proposes the construction of a new to host the museum. A new is warranted because it can be designed in a way that facilitates the public activities and contributes to the interest in visiting the museum. The inquiry does not propose any specific location of the museum. However, the inquiry suggests that the government considers locating the museum in a place with historical meaning in this context. It is also important that the museum can establish cooperation with academic institutions, and reach a large audience, not least school pupils. Should the government decide to create the museum within an already existing government agency, the inquiry notes that it is still possible to locate the museum in a city other than the one where the original government agency is located. The inquiry has mapped possible partners for the museum to cooperate with, both on a national and an international level, and have made an inventory of collections of artefacts and archive material in of relevance to the museum. The inquiry proposes that the collection of stories, artefacts and other material from survivors with a connection to should start as soon as possible considering the age of the few remaining survivors. Therefore, the collecting should commence already during the initial phase when the organizational committee prepares the of the future museum, in co-operation with a suitable existing museum. In addition, the collecting should be undertaken in cooperation with scholars and organizations from civil society, such as Jewish and organizations. The new Holocaust museum should also collaborate with the regional museums in regarding collections, exhibitions and documentation as well as with the Jewish Museum in . The inquiry proposes that special funding should be allocated for this collaboration. Additionally, the inquiry proposes that the government should make funds available for the museum to make an inventory of and collect documentation regarding survivors with a background, in cooperation with suitable university institutions and with organizations. The inquiry stresses that it is vital that the museum has a close connection to research in its field. The inquiry therefore proposes specific funding to initiate collaboration with one or several academic institutions, and that the museum and the academic institutions should co-finance a research center, and that a chair in the field should be established as a part of this collaboration. The Professor holding the chair should be able to serve as the Head of Research at the Museum. In addition, it is of central importance that the museum has an advisory research board. Finally, the inquiry addresses the economic and other consequences of the proposals. The inquiry estimates the total annual cost of the museum to , after the preparatory phase, following the main proposal, but less if the museum should be created within an already existing government museum, approximately 54 million SEK. In the case the museum would be created within the , the current funding could form the basis of activities, but additional funding would be required, resulting in, at least, the same total annual cost as the main proposal. Utredningen har regeringens uppdrag att lämna förslag om hur ett museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen ska inrättas. En utgångspunkt är att berättelser från överlevande med anknytning till ska stå i centrum för verksamheten. •föreslå inriktning och uppdrag för verksamheten, •föreslå hur verksamheten ska organiseras, •bedöma verksamhetens lokalbehov, och •kartlägga relevanta samarbetsparter. Utredningens direktiv (dir. 2019:36) finns som bilaga 1 till betänkandet. Det finns inga nu aktuella utredningar som behandlar frågor som rör utredningens uppdrag. I kapitel 2 redogörs för äldre utredningar som lämnat förslag rörande verksamhet för hågkomst av Förintelsen. Det handlar om den utredning som genomfördes i samband med etablerandet av Forum för Levande historia (SOU 2001:5), samt den utredning som 1998 genomfördes av de dåvarande s.k. ansvarsmuseerna, , och Riksutställningar om en permanent utställning om Förintelsen på något av landets befintliga museer (Ku 98/1859/Ka). I kapitel 2 redogörs även för tidigare utredningar som rör regeringens kulturarvspolitik och särskilt den museilag som trädde i kraft . Att föreslå hur ett museum om Förintelsen ska utformas är ett omfattande uppdrag som kräver kunskaper inom flera fält. Det har därför varit av stor vikt för utredningen att inhämta synpunkter och ha dialog med berörda myndigheter, organisationer och aktörer med sakkunskap på flera olika områden. Utredningen har bland annat inhämtat synpunkter från Forum för levande historia, , Stiftelsen , (), Stiftelsen i , Föreningen , Svenska kommittén mot antisemitism (SKMA), , (), , Judisk kultur i , , Försvarshistoriska museer, för och Länsmuseernas samarbetsråd. Synpunkter har inhämtats dels genom möten, dels genom en utskickad frågeenkät. Utredningen har även samrått med flera judiska och romska organisationer i . Vidare har utredningen kontaktats av och träffat företrädare från och flera organisationer och verksamheter i samt därefter inhämtat synpunkter från Region . Utredningen redogör i kapitel 3 för de myndigheter, organisationer och aktörer som nämns ovan och deras synpunkter. Det finns många värdefulla erfarenheter och kunskaper att hämta från existerande museer som arbetar med minnet av Förintelsen runt om i världen. Utredaren och utredningens sekretariat har kunskap om flera sådana museer och utredningen har även under arbetet genomfört ett antal internationella studiebesök.