sou · H8B39 · 2020-02-21 00:00:00 — •Det finns utmaningar med att få allmänheten att delta, och dessutom att göra det på ett bra sätt (både när det gäller specifika EU forskningsprojekt eller mer allmänt i olika länders slutförvarsprogram). •Delprojektets resultat kan inte ge svar på hur deltagande kan ske konstruktivt, utan snarare ge underlag för vidare diskussion. Även om det finns många utmaningar behöver övervakning av hur barriärer utvecklas innan slutlig förslutning inte nödvändigtvis vara en motsättning för att därefter nå passiv säkerhet. skrev i kunskapslägesrapporten att motiv för att etablera ett mätprogram i förslutna områden kan samlas under fyra rubriker: säkerhetsanalys, transparens, driftkontroll och kunskapsuppbyggnad. Mätningar kan upptäcka allvarliga fel i förslutna tunnlar och kan även ge viktig ny kunskap att ta hänsyn till i den fortsatta slutförvarsprocessen. För kommunen och regionen medför ett mätprogram ökad transparens, vilket är en viktig förutsättning för medborgarnas förtroende för deponeringsprocessen. Ur ett internationellt perspektiv kommer mätningarna att ge viktig ny kunskap om slutförvarsprocesser eftersom gör det till ett av de första projekten i sitt slag.30 Det blir intressant att ta del av utvecklingen framöver och förhoppningsvis fortsätter internationella samarbeten för att möta utmaningarna. Ur Modern2020s ”Stakeholder Guide” This apparent contradiction between the goal of passive safety and the new possibility of monitoring may not be so clear-cut or contradictory at all, however. After all, in the period before we ‘walk away’ from the repository and achieve passive safety, monitoring can provide valuable insights into the dynamics and processes going on in the repository. Here, monitoring is both a learning tool and an instrument for achieving the desired goal of passive safety.31 31Meyermans, A. m.fl. 2019. Monitoring in Geological Disposal and Public Participation – A Stakeholder Guide, s. 34. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning , A., , M., Simmons, P. och , G. Monitoring and the Risk Governance of Repository Development and Staged Closure: Exploratory Engagement Activity in Three European Countries. MoDeRn Deliverable 1.4.1. , A., , M., Simmons, P. och , G. Monitoring the Safe Disposal of Radioactive : a Combined Technical and Socio-Political Activity. MoDeRn Deliverable 1.3.1. Bråkenhielm, C.R. “Ethics and the management of spent nuclear fuel.” 18(3), 392-405, : 10.1080/ 13669877.2014.988170. Monitoring and Surveillance of Radioactive . Safety standards series No. Radiological protection in geological disposal of long-lived solid radioactive waste. ICRP Publication 122. ICRP 42(3). International Commission on Radiological Protection. SOU 2016:16 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. SOU 2015:11 Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. SOU 2014:42 yttrande över SKB:s Fud-program 2013. SOU 2013:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning, kompletteringskrav och framtidsalternativ. synpunkter på behov av kompletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall (M 1333-11). (Dnr 43/2012). Mark- och miljödomstolen vid . Yttrande 2018- 01-23. Mål nr M 1333-11. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning NWTRB Repositories: Performance Monitoring and Retrievability of Emplaced High-Level Radioactive and Spent Nuclear Fuel. Se: /our-work/reports/geologic- repositories-performance-monitoring-and-retrievability-of- emplaced-high-level-radioactive-waste-and-spent-nuclear-fuel (hämtad ). Bilaga K:2 Ämnesvisa svar på Kompletteringsönskemålen. Version , 1382754. Granskningsrapport 2018:06 Uppförande och drift av slutförvarsanläggningen. Yttrande över Svensk Kärnbränslehantering AB:s komplettering i regeringsprövningen enligt . (M2018/00217/Me). SSMFS 2008:21 föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid slutförvaring av kärnämne och kärnavfall. / (hämtad ). , H., , G., Liebenstund, A-L. och , A. Modern2020 Deliverable 5.1 – What role for repository monitoring in the governance of geological disposal for nuclear waste? Meyermans, A., Cools, P och , A. Modern 2020 Deliverable 5.2 Monitoring in Geological Disposal and Public Participation – A Stakeholder Guide. , A., Meyermans, A., ., Cools, P., Parotte, C, och , H. Modern2020 Deliverable 5.3 Repository monitoring in the context of repository governance. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning Final Conference Proceedings. on Monitoring in geological disposal of radioactive waste: Strategies, technologies, decision-making and public involvement. Deliverable 6.3 Modern2020. Se: /fileadmin/user_upload/ Modern2020- _D6.3_PU_Conference_proceedings_FINAL-web.pdf (hämtad ). De Carvarvalho, B., Lopes, F.L., , P., , J., García- Siñeriz, J.L. och Tarantino, A. “Non-intrusive Geo-electrical ERT Monitoring of High-Level Radioactive in Tournemire URL.” Proceedings, s. 198–212. , P., García-Siñeriz, J. L., , S. T., Mazón, M.R. , de , B., Lopes, F., Abós . L., , , , G., Farhoud, R., Svoboda, J., Jarvinen, J., , J. och , J. “The Long Term (LTRBM) in situ test, assessing under realistic conditions the performances of monitoring devices developed in Modern2020.” Proceedings, s. 184–197. , J., Kawakubo, M., Suyama, Y., och Sughara, N. “Development of a relay system for monitoring of geological disposal using lowfrequency electromagnetic waves.” Proceedings, s. 333–339. Haapalehto, S., Ström. J., och Suikkanen J. ”At Olkiluoto, . Case Study: Monitoring Strategy Of Repository Temperature Evolution.” Proceedings, s. 248–257. Luterkort, D. och , J. “SKB Monitoring strategy.” Proceedings, s. , H., Manukyan, E., Bohner, E., Korkealaakso, J., Koskova, L., Hokr, M., Tarantino, A., Lopes, B. “Geophysical Monitoring of High-Level Radioactive .” Proceedings, s. 154–164. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning , , , T. Lüthi, B. F., Spillmann, T., Giroud, N., Garitte, B. “Lessons learned after more than 7 years of monitoring the Full-Scale Emplacement (FE) Experiment at the URL.” Proceedings, s. 233–240. Strömmer, E. “Electric Sourcing of Repository Monitoring Sensors.” Proceedings, s. 133–144. Strömmer, E. och Bohner, E. ”energy transfer with data transfer add-on through low-conductivity host rocks.” Proceedings, s. 411–417. Rosca-Bocancea E., och , J. “Thermal Energy Harvesting From High-Level .” Proceedings, s. 399–404. , T.J., Rosca-Bocancea, E., Stam, K., , G. och , P. “Demonstration of a two-staged, transmission chain out of the LTRBM borehole to the surface of the Tournemire plateau.” Proceedings, s. 383– 391. och Rosca-Bocancea, E. “Current state of the art of data transmission systems for repository monitoring.” Proceedings, s. 128–132. “Monitoring programme for the Olkiluoto repository, .” Proceedings, s. 80–86. 5Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet En grundläggande förutsättning för att KBS-3-konceptet ska fungera som slutförvarsmetod för använt kärnbränsle är att kopparkapseln och dess gjutjärnsinsats kan motstå kemisk och fysisk påverkan från omgivningen. Det har bedrivits omfattande forskning på de kemiska reaktioner som skulle kunna påverka kopparkapselns stabilitet. Enligt Mark- och miljödomstolen vid tingsrätts (mark- och miljödomstolen) yttrande kvarstår följande osäkerheter om kopparkapselns skyddsförmåga /1/ i/ korrosion på grund av reaktion i syrgasfritt vatten, ii/ gropkorrosion på grund av reaktion med sulfid, inklusive sauna-effektens inverkan på gropkorrosion, iii/ spänningskorrosion på grund av reaktion med sulfid, inklusive sauna-effektens inverkan på spänningskorrosion, iv/ väteförsprödning och v/ radioaktiv strålnings inverkan på gropkorrosion, spänningskorrosion och väteförsprödning. Vidare tog () upp i sitt yttrande 2018 att det föreligger utvecklingsbehov avseende: vi/ allt för låg tänjbarhet vid belastning (krypduktilitet) hos kopparhöljet vid långsam belastning under uppbyggnad av den omgivande buffertens svälltryck, vii/ hur upptag av väte i koppar påverkar kopparhöljets deformationsegenskaper, viii/ gropkorrosion av kopparhöljet till följd av uppkomsten av en passiverande sulfidfilm vid omättade förhållanden och snabb tillförsel av sulfid, och ix/ spänningskorrosion av kopparhöljet till följd av uppkomsten av en passiverande sulfidfilm vid omättade förhållanden och snabb tillförsel av sulfid. /2/ anser att detta är frågor som kräver ytterligare forskningsinsatser och/eller analyser. Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet den inre delen av kopparkapseln, gjutjärninsatsen, har kommit igång först . Föroreningar i gjutjärnet i form av t.ex. koppar och väte, och åldrande under påverkan av joniserande strålning, har visat sig påverka gjutjärnets mekaniska egenskaper negativt i olika former av försprödningsmekanismer. Detta skulle kunna resultera i att om gjutjärnsinsatsen skulle spricka, så minskar också kopparkapselns mekaniska stabilitet. Ytterligare forskningsinsatser på gjutjärnsinsatsens mekaniska egenskaper i en miljö med hög strålningsintensitet synes därför nödvändiga även om dessa frågor inte tagits upp av mark- och miljödomstolen. I detta kapitel ges en vetenskaplig sammanfattning om var forskningen står avseende kopparhöljets kemiska och mekaniska stabilitet och gjutjärnsinsatsens mekaniska påverkan av väteinnehåll och försprödningsmekanismer. 5.2Lokal korrosion av koppar till följd av uppkomsten av en passiverande sulfidfilm De planerade slutförvaren i Forsmark och Olkiluoto kommer att innehålla vätesulfidjoner, SH-. Dessa bildas i grundvattnet genom att sulfatreducerande bakterier i miljöer med låga syrgashalter omvandlar vanligt förekommande sulfatjoner, SO42-, till vätesulfid, H2S, som omvandlas till SH--joner på grund av pH-värdet i grundvattnet, och genom att sulfidmineraler löses upp, t.ex. pyrit, 4 FeS2 + 3 H2O → 4Fe2+ + 6 SH- + S2O32- /3, 4/. H2S och SH--joner är potentiellt skadliga för kopparbehållaren, eftersom de kan fungera som oxidanter av metallisk koppar. /4–6/ Kunskap om egenskaperna hos koppar (I)sulfidfilmen som förväntas bildas på kopparbehållaren för använt kärnbränsle är väsentlig för att bestämma huruvida lokal korrosion i form av gropkorrosion och sprickbildning på grund av spänningskorrosion är möjliga skademekanismer. Lokal korrosion kräver att det bildas en skyddande, passiverande film av sulfidföreningar, främst koppar(I)sulfid, och därför är egenskaperna hos dessa sulfidfilmer viktiga inom ett brett koncentrationsområde av SH-. Även kloridjoner, Cl-, kan åstadkomma korrosion på liknande sätt som vätesulfid och vätesulfidjoner. Kopparbehållaren utsätts för ett antal korrosionsprocesser. /3, 4/ Eftersom exponeringsförhållandena i början kommer att vara oxi- Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet derande på grund av närvaron av syrgas, O2, som finns kvar vid förslutning av förvaret och som bildas genom radiolys av grundvattnet, finns det möjlighet till lokal korrosion i form av gropkorrosion och sprickbildning på grund av spänningskorrosion; vid radiolys sönderdelas vatten till ren syrgas och vätgas med högenergetisk joniserande strålning. Omfattningen av allmän korrosion på grund av denna syrgas och radiolytisk korrosion förväntas emellertid vara minimal, 80– 90 μm. /3/ Ett krav för att gropkorrosion ska inträffa är att kopparytan måste vara passiv och det måste finnas förutsättningar för att anod och katod i den elektrokemiska korrosionsreaktionen är fysiskt skilda åt för att denna form av korrosion ska kunna ske. /5, 6/ Huruvida gropkorrosion inträffar eller ej är en balans mellan de faktorer som främjar passivering och de faktorer som leder till filmnedbrytning och etablering av allmän korrosion. Koppar(I)sulfid, Cu2S, är stabilare i vattenlösningar som innehåller vätesulfid och vätesulfidjoner än kopparoxider baserat på termodynamiska data och därför sker omvandling av de existerande kopparoxidfilmerna, främst koppar(I)oxid, Cu2O, på kopparbehållarens yta till Cu2S i sulfidinnehållande vattenlösningar: Cu2O (s) + SH- (aq) → Cu2S (s) + OH- (aq). När syrefria förhållanden har inträtt är det största hotet mot kopparbehållarens långsiktiga hållbarhet därför korrosion med sulfidföreningar. Korrosionsstudier i vattenhaltiga lösningar innehållande SH- har visat att sulfidkorrosion är en tvåstegsreaktion där adsorption på koppar är det första steget för att bilda kemisorberad Cu(SH)ads /7–10/: Cu (s)+ SH- (aq)→ Cu(SH)ads (s) + e-. Denna kemisorberade Cu(SH)ads reagerar sedan med metallisk koppar och SH- som leder till utfällning av Cu2S på kopparytan: Cu (s) + Cu(SH)ads (s) + SH- (aq) → Cu2S (s) + H2S (aq) + e-. Vätgasutveckling under syrefria förhållanden är den motsvarande katodiska reaktionen: 2 SH- + 2 e- →H2 + 2 S2-. vilket leder till vätgasbildning på den ledande filmen mellan fast Cu2S och vattenlösningen. Denna reaktion kan delvis också inträffa på Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritetSOU 2020:9 kopparytan vid porerna, när porösa filmer är närvarande. Denna katodiska reaktion leder till väteupptaget i kopparmetallen vid sulfidkorrosion. Tillväxten av uppträder som två skilda skikt med ett initialt tillväxande poröst skikt på kopparytan som enbart uppnår en begränsad tjocklek, medan den mesta av filmtillväxten uppträder som ett mycket tjockare, mer kompakt, men fortfarande poröst yttre avsättningsskikt. Filmtillväxten sker vid film/elektrolytgränssnittet. Under stillastående förhållanden observeras en parabolisk filmtillväxthastighet som huvudsakligen styrs av Cu+-transporten i filmen. Den höga porositeten underlättar transporten av Cu+-joner i film/ elektrolytgränssnittet, vilket leder till bildandet av det yttre sulfidskiktet som indikerar att det är ackumuleringen av denna utfällning som styr den totala tillväxthastigheten av filmen vid hög HS--kon- centration. Vid lägre SH--koncentration observeras en linjär tillväxthastighet som leder till bildningen av en tunn och porös med en fin kornstruktur, vars tillväxt till övervägande del styrs av SH--diffusionen i lösningen. Vid låg SH--koncentration bildas således en tunn, porös, icke-skyddande enkelskiktsfilm, men när SH-- koncentrationen ökar till 5·10-4 M och vid höga SH--flöden utvecklas en dubbelskiktfilm. /7–10, 12/ Den obegränsade tillförseln av HS- vid högre elektrodpotentialer leder till ökad filmtillväxt i form av ett tjockare yttre avsatt sulfidskikt. Reaktionen mellan koppar och SH- är mycket snabb på kopparytan och sulfidfilmbildningen kan leda till utarmning av SH- vid kopparytan. Ett antal elektrokemiska mätningar har indikerat att det inte bildas något passivt sulfidskikt på kopparytan. /7–10/ Vid mycket höga SH--koncentrationer och högt SH--flöde styrs filmtillväxthastigheten av egenskaperna hos det yttre sulfidskiktet. När en vattenmättad bentonitbuffert finns på ytan av en kopparbehållare i ett slutförvar, är dessa förhållanden inte möjliga att uppnå, och någon passivering av kopparbehållarens yta förekommer troligen inte, och risken för gropkorrosion är därför inte möjlig. Separationen av sulfidskiktet på kopparytan från den rena metallen bekräftar att den korroderade kopparytans topografi är skrovlig men visar inte gropkorrosion. /12/ De potentiodynamiska polarisationskurvorna för metallisk koppar i syrefria sulfid- och kloridhaltiga lösningar indikerar emellertid att koppar kan vara passivt i ett brett potentialområde och uppvisar nedbrytning av passivitet i det höga korrosions- Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet potentialområdet (ej typiskt för de syrefria förvarsförhållandena efter den första fasen när syrgas är närvarande) samt gropkorrosion. /5, 6/ Orsaken till dessa olika resultat på kopparpassivitet i syrefria sulfid- och kloridhaltiga vattenlösningar som erhållits i olika typer av experiment måste lösas för att den slutliga bedömningen av gropkorrosion på grund av sulfidkorrosion ska kunna göras. anser att det därför är viktigt att undersöka om ytan hos kopparbehållaren är aktiv eller passiv i slutförvarsmiljö. Om aktivt beteende kan bekräftas kan möjligheten för gropkorrosion uteslutas. 5.3Inverkan av joniserande strålning på lokal korrosion och väteförsprödning Maximal doshastighet på kopparbehållarens yta är 1 Gy/h. /3, 13/ Strålningen domineras av det radioaktiva sönderfallet av 137Cs, som har en halveringstid vilket innebär att doshastigheten kommer att minska markant inom . Denna strålning förväntas inducera radiolys av vatten vilket resulterar i bildning av oxiderande radikaler, utöver vätgas och syrgas, vilket kommer att öka redoxpotentialen i den omgivande miljön, vilket påverkar korrosionsprocesserna. Studier av koppars beteende i höga strålningsfält (men vid motsvarande totaldos som förväntas i förvaret) har utförts. /14, 15/ Korrosionsreaktioner av bestrålade prover visar på en speciell typ av korrosionsprodukter och korrosionsgropar, med liten djuppenetrering, men ingen verklig gropkorrosion. Detta gäller även när utfällningen av den lokala korrosionsprodukten är hundratals eller tusen mikrometer bred /15/. Bestrålning vid hög doshastighet (>300 Gy/h), men med totala doser som liknar de som förväntas i ett förvar, visar på väteupptag i koppar under dessa förhållanden. /16/ Högre nivåer av väteabsorption, dvs. av nivån över 1 vikt%, kan påverka de mekaniska och krypegenskaperna hos koppar. Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet 5.4Inverkan av väteupptag i koppar på kopparhöljets deformationsegenskaper Den maximala tillåtna vätehalten av koppar i KBS-3-konceptet är 0,6 vikt-ppm /13/. I en nyligen genomförd studie undersöktes effekten av oxidpartiklar i en FSW-svets (svetsad i luft) på vätepåverkan och deformationsuppträdande hos kopparsvetsen. Det visade sig att oxidpartiklarna kan absorbera en avsevärd mängd väte, men effekten av detta väte (<4 vikt-ppm) på koppars makroskopiska deformationsbeteende var liten. Vätgasens roll i sulfidinducerad interkristallin sprickbildning på grund av spänningskorrosion hos koppar kan vara viktig, eftersom väte bildas i den katodiska korrosionsreaktionen (reaktion 4) och väteupptag i koppar kan ske. /11, 19/ Vätehalten i koppar ökade från 0,5 till 1,2 vikt-ppm under kort tids prövning, . /11/ Detta indikerar att mekanismen för ytlig interkristallin sprickbildning på grund av spänningskorrosion för koppar i reducerande syrefri sulfidmiljö kan vara relaterad till väteupptag och vätets lokala påverkan i koppar. Sprickbildning i korngränser liknar den som observerats i väteinducerad krypning av Cu-OFP (OF betyder ”oxygen free” och /17/ Mikroskopiska porer på korngränser observerades i en simuleringsstudie om väteeffekter i koppar som visar att väte stabiliserar divakanser och främjar ackumulering av vakanser till mikroporer. /20/ Föroreningar och legeringsgrundämnen såsom O, P, S och Ag bidrar också till ackumulering av vakanser till mikroporer. Rådet anser att väteinducerad vakansinjektering vid sprickbildning på grund av spänningskorrosion i syrefri miljö och krypning kräver ytterligare studier. Vakansinjektering kan vara kopplad till sulfidinducerad kopparkorrosion på samma sätt som vid sprickbildning på grund av spänningskorrosion av koppar i nitritlösningar vid oxiska förhållanden. 5.5Krypduktilitet för koppar vid långsam belastning Krypduktilitet (tänjbarhet vid mekanisk belastning) av koppar är en mycket viktig mekanisk egenskap. Ursprungligen var det tänkt att använda ren syrefri Cu-OF-koppar (utan fosfor) för kapslarna. Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet belastningsförsök med syrefri högledande koppar (OFHC) resulterade emellertid i spröda interkristallina sprickor med krypduktilitet lägre än för temperaturer C. /22/ Detta var betydligt lägre än vad som krävs för kapseln, eftersom de maximala kryptöjningarna lokalt kan nå 20–töjning i kritiska delar av kopparhöljet. /13/ Därför initierades en intensiv forskning för att finna nya kopparmaterial med bättre krypduktilitetsegenskaper. Det slutliga valet blev syrefri koppar med fosforlegering (Cu-OFP, 30–100 viktppm fosfor (P)) vilket visar tydligt förbättrade krypegenskaper jämfört med OFHC-koppar. Inverkan av fosforlegering på kopparens krypegenskaper har studerats utförligt /23–25/, men den mekanistiska förståelsen av fosfors positiva effekt på krypegenskaper hos koppar är inte helt utredd. De mekanistiska studierna har koncentrerats på bland annat dislokationer och korngränser, korngränsglidning, mikroporer, fosfor-vakansmedverkan och stapelfelenergi. anser att en bredare mekanistisk förståelse av fosforlegeringens positiva effekter på krypegenskaper hos koppar är nödvändig för att visa att materialegenskaperna inte ändras och att utveckla en validerad modell för kopparlegeringars egenskaper vid mekanisk belastning, som visar hur kopparkapselns mekaniska integritet kan upprätthållas under olika belastningar under långa tidsperioder. 5.6Mekaniska egenskaper av nodulärt gjutjärn Kapseln måste klara stora belastningar som kan uppstå som följd av jordbävningar eller under kommande istider. En skjuvning (förskjutning) längs med en spricka i berget runt deponeringshålet kan orsaka 1–2,lokal plastisk töjning på kapselns gjutjärnsinsats /13/ och om insatsen är spröd kan den brytas. Sannolikheten för stora jordbävningar som kan orsaka denna händelse i närheten av förvaret är låg, men det finns osäkerheter på grund av den mycket långa tidsramen på minst 100 . Det finns i allmänhet större osäkerheter gällande försprödning av gjutjärnsinsatsen än vad gäller det sega kopparhöljet. Detta gäller mekaniska egenskaper, mikrostruktur och kemisk sammansättning av nodulärt gjutjärn. Variationer uppstår när insatserna gjuts, vilket påverkar insatsernas kvalitet i form av seghet och sprödhet. Den senaste forskningen har visat att Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet olika väteinnehåll i gjutjärn kan påtagligt ändra dess mekaniska egenskaper. /27/ Det huvudsakliga väteinnehållet i gjutjärn, som är någorlunda jämt fördelat i materialet, kommer från tillverkningen. Olika tillverkningsprocedurer och även olika produktionssatser kan ge varierande väteinnehåll i gjutjärn. Efter torkning av bränslet får det enligt nuvarande rekommendation maximalt finnas vatten i kapseln efter förslutningen. Vatten kan orsaka anaerob (syrefri) korrosion av järn och bildning av vätgas som kan vandra in i gjutjärnet i insatsen. Detta får till följd att vätehalten i gjutjärnet ökar och att dess mekaniska egenskaper påverkas negativt, se ovan. Vidare, den joniserande strålningen från det använda kärnbränslet kan sönderdela vatten (radiolys) till vätgas och syrgas. Vilka halter av väte som kan tillåtas i gjutjärn och hur väteinnehållet i gjutjärn påverkar dess mekaniska egenskaper måste enligt utredas vidare. Osäkerheter relaterade till gjutjärnsinsatsens egenskaper vid slutförvaring är, förutom krypning, tre typer av försprödningsmekanismer, strålningsinducerad försprödning, väteförsprödning, och blåsprödhet, som beskrevs ingående i kunskapslägesrapporten , s. 83–94. /28/ Dessa fenomen kan göra gjutjärnsinsatsen spröd, och om den skulle spricka, är det möjligt att kopparkapseln också spricker, vilket kan resultera i utsläpp av radioaktiva ämnen. anser att det är viktigt att känna till de kombinerade effekterna av dessa försprödningsmekanismer och dess påverkan på gjutjärnsinsatsens integritet, tillsammans med dess krypegenskaper. /27, 28/ Det återstår forskningsinsatser på främst gjutjärnsinsatsen i kopparkapslarna för använt kärnbränsle, men även detaljer avseende korrosion av koppar i närvaro av vätesulfid- och kloridinnehållande vatten.