sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Behov och nytta av validering följd av bland annat den pågående tekniska utvecklingen och den demografiska utvecklingen ökar behoven av att synliggöra och ta till- vara hela arbetskraftens kompetens. Det gäller såväl yrkesverksamma som personer som är arbetslösa eller riskerar arbetslöshet. Matchningen på arbetsmarknaden underlättas om arbetsgivare bättre kan beskriva vilken kompetens som faktiskt krävs för att ut- föra ett visst jobb. Likaså underlättas matchningen om individens kompetens kan bli synliggjord och erkänd, oavsett om kompetensen utvecklats i ett annat land, genom utbildning, på jobbet eller . Det är dock inte alltid som en arbetssökande kan matchas direkt till ett jobb efter en validering. krävs kompletterande utbild- ningsinsatser efter en validering för att individen ska kunna matchas till ett arbete. Det gäller inte sällan för personer som kommit till . I några branscher krävs därefter arbete på en arbetsplats för att få branschens certifikat. Många arbetsgivare behöver förstärka sitt arbete med strategisk kompetensförsörjning. Kompetensutveckling av medarbetare är nöd- vändigt ur flera perspektiv: för att vara attraktiv som arbetsgivare, för att höja produktiviteten och för att säkra konkurrenskraft och kvalitet i verksamheten. Validering blir i dessa sammanhang ett vik- tigt verktyg för att kartlägga kompetensen inom företaget så att kompetensutvecklingsinsatser kan inriktas mot kunskapsområden där de anställda har behov att komplettera. Valideringen möjliggör också en bättre karriärutveckling för de anställda. Ett intyg från validering kan bli en katalysator för att arbeta aktivt med sin fortsatta karriärutveckling (Stoël & 2011). Anställda som har fått ett intyg från validering har en tydligt mer positiv karriärutveckling jämfört med kollegor som inte deltagit i validering. Validering är ett verktyg som kan användas oavsett om det råder högkonjunktur eller lågkonjunktur. I högkonjunktur med hög efter- frågan på arbetskraft bidrar validering till att arbetskraft med rätt kompetens blir tillgänglig snabbare. Eventuella utbildningsinsatser kan avgränsas till de specifika delar där individen behöver komplet- tera för att kompetensen ska motsvara kraven. Snabb tillgång till arbetskraft med rätt kompetens är viktigt, inte minst för att företag ska kunna utveckla verksamheten och klara omställningen till följd av den globala konkurrensen. Behov och nytta av validering I lågkonjunktur med svag efterfrågan på arbetskraft är det gene- rellt mer lönsamt, ur ett samhällsekonomiskt perspektiv, med både validering och kompletterande utbildningsinsatser för arbetslösa eller personer som riskerar arbetslöshet som behöver vidareutbilda sig så att de kan ta de jobb som uppstår när konjunkturen vänder. Den högre avkastningen i lågkonjunktur beror på att risken för arbetslöshet är högre än i högkonjunktur. Kostnaden för minskad produktion (individens nettolön plus minskade skatteintäkter) utgör den största delen av de samhällsekonomiska kostnaderna för utbild- ning (Sonnerby 2012, s. 92). Kostnaden för samhället i form av pro- duktionsbortfall blir därmed lägre i lågkonjunktur än i högkonjunktur. I saknas kvalitetssäkrad statistik om omfattningen av vali- dering på de flesta områden. Svenska studier av arbetsmarknadseffek- ter av validering saknas därför . nads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) har dock påbörjat en studie av arbetsmarknadsutfallet av att ha validerats enligt bransch- modell, där effekter på bland annat sysselsättning, inkomster och rör- lighet kommer att studeras. Det saknas även internationella studier av effekter på arbetsmarknadsutfallet. Det går emellertid att föra ett teoretiskt resonemang om hur validering kan förväntas bidra till en bättre användning av samhällets resurser. På kort sikt uppstår samhällsekonomiska vinster genom att en individ går från arbetslöshet till arbete eller att en individ får ett arbete som bättre överensstämmer med sin kompetens. Samhälls- ekonomiska vinster kan också uppstå genom att enklare jobb frigörs för personer med lägre kompetens och att konkurrenskraften stärks när kompetens tas tillvara på ett bättre sätt. På kan sam- hällsekonomiska vinster uppstå genom att sysselsatta personer till följd av bättre utbildning och ökat självförtroende stannar kvar längre på arbetsmarknaden. Risk för inlåsning med för specifika kompetenskrav Ökad användning av validering kan också medföra vissa risker. Om kompetenskraven för anställningsbarhet ställs för högt eller är för specifikt utformade för en smal yrkesroll finns risk att många ute- stängs och att individer låses fast i ett visst yrke eller en viss bransch. Validering kvalitetssäkrar i dessa fall kompetensen i den egna bran- Behov och nytta av validering schen eller yrket men utestänger arbetskraft från andra branscher genom de specificerade kompetenskraven. Validering av- hjälper då inte kompetensbrist utan riskerar att förvärra den (Panican 2016). Valideringsmodeller med breda kompetenskrav kan däremot skapa breda vägar in i en bransch och underlättar därigenom för individer att röra sig mellan olika yrkesroller och branscher. 3.3.3Underlättar etablering och matchning för utrikes födda Validering är ett viktigt verktyg för att personer som kommer till ska kunna synliggöra sin kompetens och vid behov få tillgång till den komplettering som krävs för att kompetensen ska motsvara kraven på svensk arbetsmarknad. Validering kan både bidra till att nyanlända personer snabbare får ett jobb och att de får ett jobb som motsvarar deras kompetens. Eftersom det i har saknats kvalitetssäkrad individstatistik på valideringsområdet finns det heller inga tillförlitliga svenska ut- värderingar av arbetsmarknadsutfallet av validering för nyanlända (se bilaga 3). Däremot finns studier från (2011), (2011; 2017), (2015) och (2017) som på olika sätt försökt beräkna kostnader och intäkter för samhället för bedömning av tidigare utbildning och kompletterande utbildning i syfte att under- lätta för utländska akademiker att snabbare få ett jobb där deras kun- skaper och kompetenser tas tillvara. Beräkningarna visar genom- gående på betydande vinster för såväl individen som samhället. Enligt Juseks senaste beräkningar skulle de offentliga finanserna förstärkas med nära genom ökade skatte- intäkter och minskad ersättning för arbetslöshet om utrikes födda skulle nå samma ställning på arbetsmarknaden som inrikes födda (2018). I en tysk studie analyseras arbetsmarknadsutfallet för personer som fått sin utrikes förvärvade yrkeskompetens formellt erkänd (Brückner m.fl. 2016). Studien visar att personer som fått sina ut- ländska yrkeskvalifikationer formellt erkända har 45 procentenheters större sannolikhet att vara sysselsatta och tjänar mer än personer som inte fått sina kvali- Behov och nytta av validering fikationer formellt erkända. Den ökade sysselsättningen drivs nästan helt av erkännande av kompetens för reglerade yrken.15 Studien visar även att erkännande av yrkeskvalifikationer leder till att utrikes föddas inkomster påtagligt snabbare närmar sig inkomsterna för in- rikes födda med likvärdiga kvalifikationer. Att synliggöra och erkänna kunskaper och kompetenser som för- värvats i andra länder kan också bidra till att minska fördomar mot vissa invandrare på arbetsmarknaden. I en kanadensisk studie analy- serades varför invandrares (immigrants) formella meriter, till exem- pel utbildning, värderades lägre än inrikes föddas formella meriter (m.fl. 2009). En av hypoteserna var att den lägre värderingen av invandrares meriter är ett uttryck för arbetsgivares fördomar mot synliga minoriteter. Om värdet av utländska meriter är osäkert skulle det kunna användas som ett legitimt skäl till varför vissa sökande väljs bort i rekryteringsprocessen. I studien visas att om utländska meriter får ett formellt erkän- nande så värderas dessa inte längre lägre än kanadensiska meriter på samma nivå och med motsvarande inriktning. Studien visar också att om meriterna erkänns formellt så värderar arbetsgivare vita och svarta invandrares meriter från samma land (i detta fall ) på sam- ma sätt. Om meriterna inte var formellt erkända påverkade subtila fördomar värderingen av svarta sydafrikaners meriter i förhållande till vita sydafrikaners. Enligt studien är formellt erkännande av ut- ländska kvalifikationer alltså inte bara ett medel för att meriter från olika länder ska bedömas likvärdigt på arbetsmarknaden. Ett for- mellt erkännande utgör också en ”fördomsdämpare”. Risk för att svaga kunskaper i svenska påverkar bedömningen av yrkeskompetens Kunskaper och färdigheter som förvärvats i ett annat land kan ofta vara svårare att kartlägga och bedöma än kompetenser som utveck- lats i . Kompetenskraven som personens kunnande bedöms mot är nära kopplade till det svenska sammanhanget. Skillnaderna kan ibland vara stora jämfört med hur yrket utövas i hemlandet vad 15Exempel på reglerade yrken i är läkare, psykoterapeut, sjuksköterska, jurist, lärare, förskollärare och ingenjör. Möjlighet finns även att ansöka om formellt erkännande inom icke- reglerade yrken, till exempel mekaniker och elektriker. Formellt erkännande av yrkeskompe- tens är dock inget krav för att få utöva icke-reglerade yrken. Behov och nytta av validering gäller bland annat arbetskultur, arbetssätt och teknik. De största svårigheterna handlar dock vanligen om att svaga kunskaper i svenska påverkar bedömningen också av personens yrkeskompetens (Stats- kontoret 2013). Valideringsmetoderna kan därför behöva anpassas så att bedömningen inte påverkas av individens förmåga att uttrycka sig och förstå instruktioner på svenska. Utvärderingar av svenska försöksverksamheter med validering av invandrares yrkeskompetens har visat på flera svårigheter: bristande kunskaper i svenska språket hos individen som ska valideras, att det har saknats tillgång till kompletterande utbildningsinsatser för dem som inte fullt ut uppfyller branschens kompetenskrav och att del- tagare i vissa fall validerats på en lägre nivå än vad som motsvarat deras utländska yrkeskompetens (m.fl. 2006; 2011). I vissa yrken är tillräckligt goda kunskaper i svenska en grund- förutsättning för att kunna utföra arbetsuppgifterna med kvalitet och säkerhet. Äldreomsorgen är ett exempel på detta. Bristande språkkunskaper hos personalen skapar risk för kommunikations- missar, brister i dokumentationen samt påverkar känslan av trygghet och sammanhang för patienter och brukare (2019). Svaga kunskaper i svenska behöver dock inte i sig vara ett hinder för att genomgå en validering. Däremot bör det säkerställas att den kompletterande utbildningen efter valideringen ger möjligheter att vidareutveckla språkkunskaperna. Att få sin yrkeskompetens bedömd och erkänd kan öka motivationen att snabbare tillägna sig tillräckliga kunskaper i svenska språket. 3.3.4Ger smidigare övergångar och breddar rekryteringen till utbildning Utbildningar inom och högskolan ska bygga på den grund som gymnasieskola, vuxenutbildning på gymnasial nivå eller motsvarande ger. Men det avgörande för att vara behörig är att den sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen. Utbildningsanordnare och lärosäten ska därför bedöma reell kompetens hos sökande som saknar de formella meriterna i form av betyg. Validering av reell kompetens för behörighet till eftergymnasial utbildning är en rättighet för sökande till såväl som Behov och nytta av validering Med validering kan återvändsgränder undvikas och över- gångarna mellan olika utbildningsformer kan bli smidigare. Validering kan också användas som ett verktyg för lärosäten och utbildningsanordnare inom att bredda rekryteringen till utbildning. Universitets- och högskolerådet (UHR) har kartlagt och analyserat lärosätenas arbete med breddad rekrytering till hög- skolan (UHR 2016). UHR:s kartläggning visade att det finns en kon- sensus bland tillfrågade lärosäten om att bedömning av reell kompe- tens bidrar till breddad rekrytering. En övervägande majoritet av lärosätena ansåg att så var fallet, bland annat eftersom bedömning av reell kompetens är ett sätt att nå exempelvis äldre personer utan formell grundläggande behörighet men med lång arbetslivserfarenhet. Flera lärosäten underströk också att breddad rekrytering på olika sätt kan bidra till ökad kvalitet i utbildningen. En aspekt som lyftes fram var att det skapar mer heterogena studentgrupper, vilket med- för nya perspektiv och bredare erfarenheter. Myndigheten för har genomfört en pilotstudie med riktat statsbidrag för validering inom (MYH 2016). Bakgrunden till studien var dels en enkätstudie som indi- kerade ett informations- och kompetensutvecklingsbehov när det gäller validering inom , dels det uppdrag om breddad rekrytering som myndigheten fick 2015.16 I en enkätundersökning bland de 38 utbildningsanordnare som deltog i pilotstudien uppgav drygt var tredje att det fanns skillnader i attityder, engagemang och studieresultat till fördel för studerande som antagits på reell kompetens jämfört med studerande som anta- gits på formella meriter. angav att det fanns skill- nader till fördel för studerande som antagits på formella meriter. Studerande som antagits på reell kompetens uppfattades som mer engagerade och presterade bättre studieresultat. Enligt utbildnings- anordnarna upplevdes dessa studerande som mer intresserade och motiverade, att de hade ett större driv och var tacksamma för att de hade fått chansen att studera vidare. Liknande resultat framkom också i en norsk uppföljning av stu- denter som antagits till högskolestudier på reell kompetens. Dessa studenter fick arbeta hårdare för att klara det första studieåret, men studieavbrotten var trots detta lägre i denna grupp än bland övriga studenter. Sammantaget konstateras att studenter som antogs på 16Regleringsbrev för avseende Myndigheten för . Behov och nytta av validering reell kompetens presterade något bättre än de som antogs på gym- nasiebetyg, både i termer av studieresultat och mätt som andel av studenterna som hade ett arbete efter avslutad utbildning VOX 2011, s. 20). 3.3.5Ökar individens självförtroende, självkänsla och motivation Validering kan också bidra till att öka individens självförtroende, självkänsla och motivation. Detta kan i sin tur motivera deltagarna att vidareutveckla sin kompetens och kan inverka positivt på indivi- dens identitet, lärande och självförverkligande. Individer som genomgår en validering får ofta en ökad självkän- nedom, de får en djupare insikt om de kunskaper och kompetenser som de besitter. Genom att få sina kunskaper och erfarenheter syn- liggjorda och erkända så förändras individens egen subjektivitet i relation till sig själv och andra, man blir bekräftad som en person som vet saker (Fejes & 2008). I början av en valideringsprocess kan vissa individer känna en osäkerhet om vad validering innebär och känna ett obehag över att bli granskad och bedömd. Tidig och fördjupad information och vägledning om syftet med valideringen är här central för att minska oron. I slutet av valideringsprocessen är individen dock ofta positiv till att ha fått möjlighet att reflektera över och analysera sina erfar- enheter och tidigare lärande. Genom valideringsprocessen blir indi- viden medveten om sin egen kapacitet för lärande, vilket i sin tur stärker motivation och självförtroende. Detta styrker valideringens betydelse för processer för livslångt lärande (m.fl. 2002). Motivationen bland yrkesverksamma att påbörja formella studier kan öka med validering. En studie som genomförts på uppdrag av den nederländska regeringen visar på en 150 procentig ökning i över- gång till akademiska studier bland anställda som genomgått valider- ing jämfört med anställda som inte deltagit i validering (Stoël & 2011). Bland dem som påbörjade högskolestudier var det som nådde en full examen. framhåller att de i intervjuer med elever, lärare, rektorer och vägledare i uppföljningen av den danska yrkesutbildningsreformen har fått många exempel på att validering inverkar positivt på elevernas motivation och fortsatta lärprocess. Behov och nytta av validering För det första handlar det om att eleverna får en ökad tillit till sin förmåga att lära när de upplever att det de har lärt sig i andra sam- manhang värderas. För det andra ökar motivationen av att utbild- ningen blir mer målinriktad när den inriktas på de delar där eleven har behov att komplettera. För det tredje ger mötet i valideringspro- cessen eleverna en tydligare bild av vad utbildningen syftar till och hur den läggs upp (2017, s. 23–24). I den danska uppföljningen betonas också att ekonomin spelar en väsentlig roll för vuxna elever. Möjligheten att få utbildningen för- kortad är därför viktig för att motivera vuxna till att ta steget att skaffa sig en yrkesutbildning. av utveckling i EU och På internationell nivå har såväl och som EU allt lyft fram validering som en hörnsten i det livslånga lärandet.1 Perspektivet på det livslånga lärandet, och även på validering, har dock skiftat över decennierna. Policyutvecklingen beskrivs av Duvekot (2014) som en ideologiskt betonad dragkamp mellan å ena sidan livslångt lärande som en drivkraft för social för- ändring och delaktighet i samhällslivet och å andra sidan som ett medel för att främja ekonomisk tillväxt, konkurrenskraft och syssel- sättning. I detta kapitel beskrivs utvecklingen av validering i EU och i . Inom EU (avsnitt 4.1) har validering och erkännande av tidigare lärande framhållits som ett viktigt verk- tyg för att främja rörlighet och anställningsbarhet och för att moder- nisera utbildningssystemen. Med EU:s rekommendation om valider- ing av icke-formellt och informellt lärande har validering också etablerats som ett självständigt policyområde. Vidare har införandet av referensramar för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF/NQF) påverkat valideringsarbetet. I (avsnitt 4.2) har utvecklingen av validering dominerats av projekt och tillfälliga satsningar. Perioder av utvecklingsarbete har avlösts av perioder när valideringsfrågan kommit mer i skymundan. Denna ryckighet har medfört att , till skillnad från många andra länder, fortfarande delvis saknar grundläggande institutionella förutsättningar för ett nationellt sammanhållet system för valider- ing. Kapitlet avslutas med en summering av nuläget för arbetet med validering i (avsnitt 4.3). 1Se t.ex. Faure m.fl. (1972), Delors (1996) och (1996). av utveckling i EU och 4.1Utvecklingen av validering inom EU 4.1.1Validering en del i strategier för livslångt lärande Inom EU ses validering som ett centralt verktyg för att stärka män- niskors möjligheter till ett livslångt lärande och deras ställning på arbetsmarknaden. Ambitionerna att främja validering på europeisk nivå lyftes första gången i den så kallade vitboken om utbild- ning och lärande (1995). Där framhölls betydel- sen av att erkänna kunnande som förvärvats utanför formell utbild- ning, vilket banade väg för ett brett utvecklingsarbete inom ramen för olika EU-program. var ett föregångsland, som hade lagstiftat om möjlighet till validering för olika yrkeskvali- fikationer (bilan de compétance). Också var tidiga med att utveckla validering. Med kompetensreformen 1998 testades valider- ing i större skala i syfte att få på plats ett nationellt system för vali- dering (avsnitt 5.2). I Lissabonstrategin 2001 fastslogs att EU skulle vara världens mest avancerade kunskapsekonomi . Inom ramen för strategin ansågs det livslånga lärandet – som även omfattar erkännande av icke-formellt och informellt lärande – vara ett viktigt verktyg för att främja anställningsbarhet, anpassningsförmåga och mobilitet hos EU:s medborgare. ersattes Lissabonstrategin med en ny strategi, 2020. Det livslånga lärandet beskrivs i denna strategi som en hörn- sten för ökad anställningsbarhet på en arbetsmarknad som känne- tecknas av allt högre kompetenskrav. 4.1.2Initiativ för ökad rörlighet, jämförbarhet och kvalitet lanserades flera initiativ i syfte att underlätta rörligheten inom EU och ta till vara den kompetens som en person utvecklat i olika sammanhang. Sedan utbildningsministrarnas möte i har livslångt lärande utgjort en av utgångspunkterna för Bolognaprocessens samarbete inom högre utbildning. Viktiga steg som länderna tagit för att främja rörlighet och inkludera det livslånga lärandet är införandet av ett gemensamt poängsystem för högre ut- bildning (ECTS), ett kompetensbaserat synsätt där ländernas utbild- ningar beskrivs i termer av förväntade läranderesultat (learning out- av utveckling i EU och comes) och utveckling av nationella referensramar för kvalifikatio- ner. Utbildningsministrarna har också betonat vik- ten av att utveckla metoder och tillvägagångssätt för värdering av kunnande som förvärvats utanför formell utbildning, att undanröja hinder för tillträde till högre utbildning och att underlätta utfärdan- det av kvalifikationer baserade på tidigare lärande (SOU 2018:19, s. 144–147). Med Köpenhamnsdeklarationen, som antogs , sjösattes en motsvarande strategi för ett utvidgat samarbete mellan medlemsstaterna på yrkesutbildningsområdet. Med utgångspunkt från Köpenhamnsprocessen har EU utvecklat ett antal principer och verktyg för att främja kvalitet, mobilitet och rörlighet. Bland dessa finns strukturer för validering och referensramar för kvalifikationer, men även meritöverföringssystemet Ecvet, ramverk för kvalitetssäk- ring av yrkesutbildning (Eqavet) och . Europeiska centru- met för utveckling av yrkesutbildning, Cedefop, har uppdraget att stödja medlemsländernas utveckling och användning av dessa olika rörlighetsverktyg. Europeiska unionens råd antog fyra principer som med- lemsstaterna bör utgå ifrån vid validering av icke-formellt och infor- mellt lärande.2 •Validering av icke-formellt och informellt lärande bör vara fri- villig och lika tillgänglig och rättvis för alla sökande. •Respektive aktör bör inom sitt område fastställa lämpliga system och metoder för validering som också bör omfatta kvalitetssäk- ring. Även vägledning och information om hur individen kan nyttja och använda validering inom respektive område bör till- handahållas. •Valideringsprocessen ska vara kvalitetssäkrad, rättvis och tran- sparent. •För trovärdighet och legitimitet ska system och metoder för vali- dering respektera de berörda aktörernas rättmätiga intressen och säkerställa deras balanserade deltagande. 2Europeiska unionens råd (2004) EDUC 101 SOC 220, No 9175/04. av utveckling i EU och Referensramar för kvalifikationer för livslångt lärande antog och rådet en rekommendation om en gemensam europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (EQF).3 Referensramen består av åtta nivåer som beskriver det resultat av lärande i form av kunskaper, färdigheter och kompetenser som är av betydelse för respektive nivå. Införandet av den europeiska referensramen, och i förlängningen nationella refe- rensramar, har varit av stor betydelse för den fortsatta utvecklingen av validering. Med EQF introducerades en gemensam princip om hur kvalifi- kationer ska utformas. Kompetenskriterierna som ska vara uppfyllda för att en individ ska kunna få en viss kvalifikation ska definieras i termer av läranderesultat (learning outcomes) i stället för till exempel längden på en utbildning. Detta ger möjligheter att få en kvalifika- tion genom såväl formell utbildning som genom validering av kun- nande som förvärvats i arbetslivet eller på annat sätt. Kvalifikationer ska med andra ord vara frikopplade från lärandeväg. En kvalifikation definieras i rekommendationen som ett formellt resultat av en be- dömnings- och valideringsprocess som erhålls när ett behörigt organ fastställer att en person har uppnått resultat av lärande som mot- svarar fastställda kriterier. Exempel på kvalifikationer är bland annat utbildningsbevis, examina, certifikat och diplom. Enligt rekommendationen ska EQF bidra till att modernisera ut- bildningssystemen i och stärka kopplingarna mellan utbild- ning och arbetsliv.