sou · H8B339 · 2020-06-30 00:00:00 — Åtgärdsförslag: Det bör senast i Fud-program 2022 redovisas en mer utförlig beskrivning av de internationella erfarenheter som finns om avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar. Det gäller forskning, men även utvecklings- och demonstrationsinsatser.22 anser att forskning, utveckling och demonstration för avveckling och rivning även framöver bör redovisas i Fudprogrammen för att de ska vara allsidiga och beskriva hela processkedjan.23 20Regeringens beslut över Fud-program 2016. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020, s. 22. 22I Fud-avsnitten 15.3 ”Nationell och internationell samordning” och 19.1.9 ”Internationellt utvecklingsarbete” nämns internationella grupper och ett samarbete med spanska Enresa. Men bara att det finns, inte om vad/hur. 1983/84:60. 4 Inför kommande Fud-program I detta avslutande kapitel tar rådet upp frågor om framtida Fudprogram. i yttrandet har rådet givit förslag på nya områden som bör redovisas i Fud-programmen framöver. I avsnitt 4.1 tar rådet upp att det behövs forskningsområden med tvärvetenskaplig forskning och utveckling som bör redovisas i Fud-programmen. I yttrandet har rådet givit flera åtgärdsförslag och dessa bör vara redovisade i kommande Fud-program. Rådet anser att även om en verksamhet får tillstånd så bör den vara redovisad i Fud. I avsnitt 4.2 argumenterar rådet vidare för detta. 4.1Tvärvetenskapliga områden bör finnas redovisade i kommande Fud-program För att lyfta blicken och få ett både längre och bredare helhetsperspektiv, på ett projekt som kan ta upp till , krävs det att flera vetenskaper samverkar. finns s.k. Science and Technology Studies (STS- forskning), ett brett forskningsfält som studerar hur samhälle, politik och kultur påverkar vetenskaplig forskning och teknisk innovation, och hur dessa i sin tur påverkar samhället, politik och kultur. STS-forskningen lyfter fram att handlingar och beslut sker genom kombinationer av både ”det sociala” (mänskliga aktörer, relationer, normer, grupper, värderingar etc.) och ”det tekniska” (teknisk utrustning, beräkningar, verktyg, etc.).1 STS-forskarna anser att det tekniska samhället behöver bli mer medvetet om såväl de sociala konsekvenserna av deras arbete som de underliggande sociala antagandena och bedömningarna som direkt och indirekt påverkar de tekniska lös- 1Läs mer i InSOTEC. to Implementing Geological Disposal: a Synthesis of Findings from 14 Countries, s. 4. STS-forskning inom olika områden finns på flera universitet och högskolor i , exempelvis på , universitet2, och . har enligt direktivet en ämnesmässigt bred vetenskaplig kompetensprofil innefattande naturvetenskap, teknik, samhällsvetenskap och humaniora. Rådet har arbetat utifrån att en fördjupning av det tvärvetenskapliga perspektivet kan bidra till att göra omhändertagandet av använt kärnbränsle och kärnavfall bättre och säkrare för framtida generationer. En utgångspunkt för ett fortsatt arbete för tvärvetenskaplig forskning i kan vara for implementing geological disposal (InSOTEC) som arbetade med frågor om att implementera geologisk slutförvaring ur ett STS-perspektiv.3 Projektets syfte var bl.a. att identifiera s.k. sociotekniska utmaningar när det gäller hanteringen av använt kärnbränsle och högaktivt avfall. Dessa uppkommer inte minst med tanke på långsiktigheten i slutförvarsprojekten, både när det gäller hur länge det ska vara säkert och hur länge det tar att uppföra och driva dem. InSOTEC anser att behovet av långsiktig styrning (”long-term governance”) är en av de stora utmaningarna som finns för att uppföra och driva dessa slutförvar. InSOTEC anser vidare att det är viktigt att vara medveten om och synliggöra de sociotekniska utmaningar som finns. För att upptäcka dessa behövs mer integrerad, tvärvetenskaplig forskning och utveckling (naturvetenskap, teknik, samhällsvetenskap och humaniora). En av slutsatser är att ett slutförvarsprojekt behöver behålla en kapacitet för flexibilitet och teknisk innovation. Det medför att forskningsprogram är viktiga och att dessa behöver fortsätta under hela konstruktionsfasen för ett slutförvar. För hur ”robust och stabilt” ett koncept än verkar kan det ske förändringar i samhället (även politiskt eller ekonomiskt), i den växande kunskapsbasen eller i 2Göteborgs universitet har deltagit i flera projekt när det gäller kärnavfallsområdet t.ex. EU-projekten (se not nedan) och Modern2020: ww.modern2020.eu/ (hämtad ). 3InSOTEC var ett treårigt forskningsprojekt inom sjunde Euratom-ramprogrammet (FP7), 2011–2014. Se: (hämtad ). Se exempelvis rapporterna: D 4.1 Addressing the Nuclear Wastes as a Socio-Technical Problem: Insights from InSOTEC och Project Final report: summarising the main S&T results, key messages and potential impact and use and dissemination of foreground. tekniken (till exempel utvecklingen av hanteringen av radioaktivt avfall i andra länder). Det är inte sannolikt att ett så långt och komplicerat projekt som ett slutförvar för använt kärnbränsle eller högaktivt avfall kommer att kunna följa en helt linjär utveckling. Ett klassiskt projektbaserat tillvägagångssätt med en tydlig början och slutpunkt är inte självklar i denna situation. Det krävs olika strategier för att hantera olika osäkerheter.4 har framhållit att flera av de förändringar som skulle kunna motivera en långtgående omprövning av kärnavfallsprogrammets genomförande i och SKB:s huvudtidtabell hänger samman med olika typer av samhällsförändringar.5 Fokus ligger på genomförandet av ett slutförvar för använt kärnbränsle, men gäller även övrig avfallshantering som ska pågå . Rådet saknar en diskussion i Fud-program 2019 om vad som gäller de specifika problem som en uppförandetid medför. Detta omfattar flera väsentliga frågor, som att säkra tillgång till såväl ”akut som långsiktig” kompetens, kunskapsöverföring mellan flera generationer av tekniker och arbetsledning. Det handlar inte om ”rent tekniska” frågor om SKB under flera generationer kan förvandla ett teoretiskt rimligt säkert slutförvar för använt kärnbränsle till ett i realiteten förslutet slutförvar som uppfyller säkerhetsanalysens och lagstiftningens alla krav. SKB hade –2010 ett samhällsforskningsprogram som redovisades i Fud-programmen, men har inte planerat att fortsätta med denna verksamhet. Rådet ansåg att ansatsen var bra, men att en stor brist var att programmet sågs som rent samhällsvetenskapligt, och att det därför inte kopplades ihop med det tekniskt-naturvetenskapliga forskningsprogrammet.6 Att ett platsval för ett slutförvar gjorts, en ansökan lämnats in eller om 4Jämför även avsnitt 1.1 i . SOU 2018:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 5Se exempelvis: : SOU 2017:62 yttrande över SKB:s Fudprogram 2016; SOU 2014:42 yttrande över SKB:s Fud-program 2013; SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010; SOU 2008:70 Slutförvaring av kärnavfall – yttrande över SKB:s Fud-program 2007. 6Se yttranden: SOU 2014:42; SOU 2011:50; SOU 2008:70. ett tillstånd givits är enligt rådet ingen anledning att avsluta denna typ av forskning och utveckling, tvärtom så är det ännu mer aktuellt. Ett par exempel på forskningsområden har i flera tidigare yttranden givit förslag på forskningsområden som bör beskrivas i Fud-programmen.7 Ett exempel som rådet tidigare pekat på är organisationsfrågor och säkerhetskultur. En utgångspunkt för fortsatt arbete kring detta kan vara det säkerhetskulturforum med kärnkraftindustrin som bl.a. SSM ordnade om att nationell kontext och kultur kan påverka säkerheten. I rapporten i ett nationellt perspektiv identifierades svenska s.k. nationella attribut, varav ett var självbelåtenhet/nationell stolthet. Rapporten anger att självförtroendet kan å ena sidan vara bra, men att det å andra sidan kan det leda till självbelåtenhet som gör det svårare att acceptera kritik. I rapporten finns flera förslag på områden att förbättra.8 Ett annat exempel på forskningsområde kan vara att redovisa arbetet med deltagandeprocesser. En utgångspunkt kan vara rapporten in Geological Disposal and Public Participation – A Stakeholder Guide från Modern2020, som lyfter både deltagande i allmänhet och deltagande om övervakning.9 När det gäller deltagande är även frågan om att bygga upp och upprätthålla ett förhållande med en värdkommun av stor betydelse. Åtgärdsförslag: Rådet upprepar sin synpunkt från tidigare Fudyttranden att det finns tvärvetenskapliga områden kopplat till kärnavfallsområdet där forskning och utveckling behövs. SKB bör initiera forskning kring tvärvetenskapliga områden samt redovisa dem i kommande Fud-program. Rådet har även tidigare pekat på att denna tvärvetenskapliga forskning och utveckling inte alltid behöver ledas av SKB, men att 7Exempelvis forskningsprojekt om ekonomiska, politiska och sociala omvärldsförändringar som kan påverka genomförandet av slutförvarsprojektet och om informationsbevarande. Se även åtgärdsförslagen till Fud-avsnitt 3.7 ”Handlingsalternativ vid förändrade förutsättningar” och 4.12.1 Bevarande av information och kunskap genom generationer, båda i avsnitt 3.1 i detta yttrande. 8World () och /() har tillsammans med utvecklat ett koncept s.k. säkerhetskulturforum, CSSCF (). I rapporten i ett nationellt perspektiv finns förslag på vägar framåt, se s. 9Meyermans, A. m.fl. 2019. D 5.2 Monitoring in Geological Disposal and Public Participation – A Stakeholder Guide. företaget bör vara delaktigt så att kopplingen till de naturvetenskapliga frågorna för slutförvarsprojektet finns med. 4.2Ett allsidigt Fud-program har fortsatt stor betydelse Det finns flera argument varför ett framtida forskningsprogram bör omfatta alla delar av det planerade systemet för omhändertagande av kärnavfall, även de delar som fått tillstånd. Rådet har även framfört denna synpunkt i sina två senaste Fud-yttranden.10 Vidare finns flera argument varför detta program fortsatt bör bidra till öppenhet och insyn, se rådets argument för insyn i avsnitt 1.3 i detta yttrande. I kunskapslägesrapporten tar rådet upp frågan om ”teknikens kontrollerbarhet och styrning”.11 Rådet anser att ett fortsatt allsidigt Fud-program kan vara ett verktyg för att bidra till både kontroll och styrning av SKB:s verksamheter, och att det därmed bidrar till säkrare slutförvar. Det kan bidra till en kvalitetssäkring av arbetet. Forsknings- och teknikutvecklingsbehov även för tillståndsgiven verksamhet Det övergripande argumentet för ett fortsatt allsidigt Fud-program med öppenhet och insyn, även för de tillståndsgivna delarna av verksamheten, är den mängd forskning och utveckling som även de tillståndsgivna delarna kommer att kräva. Det finns flera exempel på sådana områden, inte minst när det gäller ett slutförvar för använt kärnbränsle.12 10Rådet har lyft detta även i sina Fud-yttranden SOU 2017:62 och SOU 2014:42. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020, s. 125. 12Arbetet som sker vid uppförande och drift av ett slutförvar för använt kärnbränsle bör redovisas fram till slutlig förslutning. Det parallella arbetet med uppförande och drift ger exempelvis information till säkerhetsanalysen, som i sin tur påverkar uppförandet och driften. (Hur ser bergspänningarna ut? Valideras modellerna av berget? Hur fungerar egentligen observationsmetoden när tunnlar väljs ut och prepareras? ); Mätprogram/övervakning kan ge information till säkerhetsanalysen och bör redovisas i Fud framöver. Långtidsförsök i slutförvarsmiljö (demonstrationsförvar) kan ge information som bör redovisas i Fud framöver; Strategier för informationsbevarande behöver utvecklas och bör redovisas i Fud framöver; Omvärldsanalys bör beskrivas framöver i Fud; Forskning utveckling och demonstration av pluggar, återfyllning samt förslutning behöver redovisas i Fud framöver; Det kommer även att finnas s.k. unknown unknowns (osäkerheter som vi inte vet att de finns ). Fud-programmen redovisar inte heller bara grundforskning, utan även utveckling och demonstration vilket sannolikt kommer att pågå fram till förslutningen av ett förvar. Att uppfylla kravet på bästa möjliga teknik gäller även för tillståndsgiven verksamhet. Insyn i Fud-programmen ger vidare möjlighet till kunskapsuppbyggnad bland flera aktörer, vilket inte minst är viktigt för de berörda kommunerna.13 I ett Fud-program som beskriver forskning, teknikutveckling och demonstration för alla verksamheter blir det möjligt för utomstående att få ett helhetsperspektiv. Det är också av vikt att få överblick av de olika forskningsområdena inom ett förvar.14 Det finns alltså ett stort värde av att få perspektiv på avfallssystemets olika nivåer. Om ett tillstånd för en kärnteknisk verksamhet har medgivits sker därefter myndighetstillsyn på grundval av tillståndsvillkor och föreskrifter inom ramen för givet tillstånd. SSM skriver att myndighetstillsynen: …gäller också eventuella villkor om att genomföra erforderlig forsknings- och utvecklingsverksamhet utöver vad som följer av föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i kärntekniska anläggningar (SSMFS 2008:1).15 befarar att insynen och översikten försvinner om forskningen efter ett tillstånd inte redovisas i Fud-programmen utan i stället blir en angelägenhet mellan endast två parter dvs. SKB och SSM. Därför bör Fud-programmen omfatta både tillståndsgiven verksamhet och verksamhet som ännu inte fått tillstånd. Enligt kärntekniklagen 12 § ska samtliga åtgärder som kan bli behövliga redovisas översiktligt, medan åtgärder de kommande 6 åren ska redovisas närmare. Enligt lagen kan programmet skickas till regeringen eller den myndighet som regeringen utsett att utföra granskning och utvärdering. 13Se: kommun. Remiss från gällande Svensk kärnbränslehantering AB:s Fud-program 2019; Län. Yttrande över remiss: Granskning av SKB:s Fud-program 2019. 14Jämför rådets synpunkt i avsnitt 2.4 i detta yttrande om tydligare kopplingar mellan olika forskningsområden. Granskning och utvärdering av Fud-program 2019, s. 17. I samband med granskningen och utvärderingen får de villkor ställas som behövs för den fortsatta forsknings- och utvecklingsverksamheten. Det kan vara möjligt att redovisningen av Fud-programmen framöver sker i delvis nya former. För att bibehålla insyn och underlätta för SSM att ansvara för tillståndsgiven verksamhet skulle en möjlighet kunna vara att dela in Fud-programmet i två delar framöver: •en del som redovisar forskning, utveckling och demonstration för verksamheter som ännu inte har tillstånd. Denna del kan regeringen fortsatt pröva. •en del som redovisar forskning, utveckling och demonstration för verksamheter som har tillstånd. Denna del kan SSM pröva och ställa villkor för den fortsatta forskningen (inom ramen för tillståndet). Detta förslag möjliggör deltagande, insyn och extern granskning genom remissinstanser som universitet, högskolor, intresserade organisationer, berörda kommuner m.fl. även för tillståndsgivna verksamheter. Om staten ska ta över ansvaret efter förslutning av ett slutförvar för använt kärnbränsle så behöver den ha insyn , vilket detta förslag bidrar med. Fortsatt insyn och öppenhet utan Fud? Om det skulle bli så att ett slutförvar för använt kärnbränsle ändå inte kommer att ingå i Fud framöver, så är det viktigt att forskning etc. fortgår och att det redovisas på ett transparent sätt framöver i den stegvisa prövningen och vid rutinmässig drift med helhetsbedömningar etc. Regeringen behöver i så fall ställa mycket tydliga villkor som säkerställer detta. Dessutom bör regeringen efterfråga en samlad verksamhetsbeskrivning och omvärldsanalys m.m. med jämna intervall för att få den samlade helhetsbilden och möjliggöra insyn i verksamheten. kärntekniklagsutredning framhåller: ”att ansvaret för det allsidiga forsknings- och utvecklingsarbetet ska sträcka sig till dess att en lösning erhållit tillstånd enligt kärntekniklagen” och: ”att det fortsatta forsknings- och utvecklingsarbetet bör fokusera på olösta delar av avfallssystemet.”16 Rådet anser att det kan finnas, eller uppkomma, olösta problem även för en tillståndsgiven verksamhet, och vill särskilt understryka kärntekniklagens krav att tillståndshavarens ansvar är: …att redovisa den forskning och utveckling som behöver vidtas för att kunna lösa problemen kring en säker hantering och slutförvaring enligt den metod som framstår som bäst med hänsyns till säkerhet och strålskydd.17 Som framhållits i föregående avsnitt (4.2) är det med denna utgångspunkt viktigt att SKB fortsatt offentliggör forsknings- och utvecklingsprogram och att dessa program omfattar både tillståndsgiven verksamhet och verksamhet som ännu inte fått tillstånd. Rådet anser att lagstiftningen på dessa punkter inte bör förändras. Denna bedömning sammanhänger med rådets mer övergripande syn på forskning och teknisk utveckling. Forskning och utveckling är en pågående process, som inte endast ger ny kunskap, utan också ger upphov till nya frågor. vedertagen kunskap omprövas och nya tekniska lösningar utvecklas. Ett exempel är den pågående forskningen om gjutjärnets absorption av väte med åtföljande försprödningsprocesser.18 Den tidigare bilden av naturvetenskaplig forskning som en linjär och kontinuerlig kunskapstillväxt har avlösts av en annan bild som framhäver återkommande vetenskapliga paradigmskiften. I mindre skala präglas forskningen av regelbundna omprövningar av metoder och resultat. Mot denna bakgrund förstärks behovet av att utveckling och forskning inte avbryts eller försvagas efter att tillstånd beviljats. Principen om BMT (bästa möjliga teknik, från engelskans ”best available technique”[BAT]) är grundläggande i miljöbalken19 SOU 2019:16 Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar, s. 186. 1983/84:60, s. 92. 18Se avsnitt 3.2.2 i denna rapport under B) Kopparkapselns gjutjärnsinsats. 19Miljöbalk (1998:808). och ett begrepp som också är inriktat . Vid ett seminarium 2010 framhöll (tidigare ledamot i ) att: ”Termen bästa möjliga teknik öppnar också för att vi ser till teknikutveckling”.20 Det kan finnas skäl till att invänta teknik om en bättre sådan bedöms vara inom räckhåll. kräver utveckling en ständigt pågående aktivitet kring tekniken. Men – fortsatte Wene – ”Väntan på en ny teknik skulle kunna bli en väntan på Godot.” En annan medverkande vid seminariet (f.d. ) tillade: Att definiera en teknik utifrån begreppet bästa möjliga teknik är som att skjuta på ett rörligt mål. Vi kan fortsätta att utveckla i evigheter, men till slut måste vi bestämma oss för något som är tillräckligt bra för att vara acceptabelt för att ta hand om ett miljöproblem…21 Rådet har i detta yttrande understrukit slutförvarsprocessens karaktär av att inte endast vara forskningsberoende utan också ha karaktären av ett långsiktigt projekt, dvs. med ”av utmaningar.” Detta medför att särskild vikt måste fästas vid den vetenskapliga forskningsprocessens dynamiska och svårförutsägbara karaktär. Vetenskap är en mänsklig verksamhet och människor är felbara. Denna insikt förenas bäst med öppenhet och ödmjukhet. 20Nyhetsblad från 2010:4. Vad betyder egentligen bästa möjliga teknik? 21Nyhetsblad från 2010:4, s.4. , R., , A., Yagodzinskyy, Y., , H. & , M., 2020. Sulphide-induced stress corrosion cracking and hydrogen absorption in copper exposed to sulphide and chloride containing deoxygenated water at . Research report 2020:01. Deliverable 1.2 to Implementing Geological Disposal: a Synthesis of Findings from 14 Countries. Deliverable 4.1 Addressing the Nuclear Wastes as a Socio-Technical Problem: Insights from InSOTEC. Project Final report: summarising the main S&T results, key messages and potential impact and use and dissemination of foreground. SOU 2020:9 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? SOU 2018:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Tilläggsdirektiv till (M 1992:A). SOU 2017:42 yttrande över SKB:s Fud-program 2016. 1www.stralsakerhetsmyndigheten.se/contentassets/5a5f4ca57f544bfb8cf6f918abff0a78/2020 01-sulphide-induced-stress-corrosion-cracking-and-hydrogen-absorption-incopper- exposed-to-sulphide-and-chloride-containing-deoxygenated-water-at-90c.pdf (hämtad 2020- 06-09). SOU 2014:42 yttrande över SKB:s Fud-program 2013. SOU 2011:50 yttrande över SKB:s Fud-program 2010. Nyhetsblad från 2010:4. Vad betyder egentligen bästa möjliga teknik?2 Slutförvaring av kärnavfall – yttrande över SKB:s Fud-program 2007. SOU 2019:16 Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. Yttrande över remiss: Granskning av SKB:s Fud-program 2019. (SSM2019-3103). Meyermans, A., Cools, P. & , A. Modern 2020 Deliverable 5.2 Monitoring in Geological Disposal and Public Participation – A Stakeholder Guide. Program för forskning utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Regeringsbeslut I:7 (dnr M2017/00828/Ke, M2017/01689/Ke, M2017/02382/Ke). (Regeringens beslut över Fud-pro- gram 2016) Plan 2019 Kostnader för kärnkraftens radioaktiva restprodukter Underlag för avgifter och säkerheter åren 2021–2023. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. 2www.karnavfallsradet.se/nyhetsblad-20104-seminarium-17-nov-vad-betyder-egentligen- basta-mojliga-teknik (hämtad ). Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. Granskning och utvärdering av Fud-program 2019. Dokumentnr: SSM2018-5179-9. Grunden för en långsiktig kompetensförsörjning inom strålsäkerhetsområdet. Dokumentnr: SSM2017-134-23. Remiss från gällande Svensk kärnbränslehantering AB:s Fud-program 2019. Utdrag ur sammanträdesprotokoll . (Kommunalstyrelsen). Lag, proposition och förordning Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet (kärntekniklagen). Miljöbalk (1998:808)(). 1983/84:60 med förslag till ny lagstiftning på kärnenergiområdet. SMFS 2008:1 föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i kärntekniska anläggningar. med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar m.m. Beslut vid regeringssammanträde . Chefen för och naturresursdepartementet, statsrådet , anför Jag föreslår att en särskild kommitté med vetenskaplig inriktning tillsätts med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och för att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor. I propositionen 1991/92:99 om vissa anslagsfrågor för /93 samt om ändringar i den statliga organisationen på Kärnavfallsområdet föreslog regeringen att läggs ned som egen myndighet och att verksamheten förs över till . I propositionen anfördes att det vetenskapliga råd – KASAM – som finns knutet till skulle ges en mer fristående ställning och knytas direkt till Miljö- och naturresursdepartementet som en utredning i stället för att i administrativt hänseende vara knutet till en myndighet. (1991/92:NU22, rskr.226) har beslutat i enlighet med regeringens förslag till ändrad statlig organisation på kärnavfallsområdet. En särskild kommitté med vetenskaplig inriktning med uppgift att utreda frågor om kärnavfall och om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar och med uppgift att lämna regeringen och vissa myndigheter råd i dessa frågor, bör alltså tillsättas. •vart tredje år med början , , i ett särskilt betänkande redovisa sin självständiga bedömning av kunskapsläget på kärnavfallsområdet. •senast efter den tidpunkt som anges i 25 § förordningen (1984:14) om kärnteknisk verksamhet redovisa sin självständiga bedömning av det program för den allsidiga forsknings och utvecklingsverksamhet och de övriga åtgärder som den som har tillstånd att inneha och driva en kärnkraftsreaktor skall upprätta eller låta upprätta enligt 12 § Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Kommittén bör även lämna råd i ärenden med anknytning till kärnavfallsområdet till och när detta begärs av dem.