sou · H8B373d3 · 2020-11-30 00:00:00 — Både vad avser ersättningsmark och intrångsersättning är det dock mer effek- tivt att göra uppgörelser för stora områden än för mindre. Även förhandlingskostnader beror mycket på hur områdets stor- lek och antal inblandade markägare och om ersättningsmark ska utgå eller inte. För större områden kan ofta förhandla direkt med större markägare vilket minskar konsultkostnaden. En skattning av en generell förhandlingskostnad kan göras utifrån årliga upparbetade förhandlingskostnader, vilket motsvarar cirka 15 000 kro- nor/uppgörelse. När det gäller förrättningskostnad påverkas även dessa av de en- skilda förutsättningarna såsom till exempel hela eller del av fastighet antal brytpunkter, total gränslängd samt inmätningskostnad. Konsekvenser av utredningens förslag gifter saknas om hur förrättningskostnader fördelats på olika åt- gärder och det är därmed svårt att specificera kostnaderna för sepa- rata åtgärder som inmätning, arkivutredning, fastighetsbestämning med mera. Arkivutredningar kan även i viss mån belasta i de fall all information inte finns i arkiv eller system som NV har tillgång till. Inmätningskostnaden beror bland annat på antalet brytpunkter, terrängförhållanden, antal områden som ska mätas in och hur långa gränssträckorna är. Schablonmässigt kan kostnaden för arbetet med nya fastighetsgränser, inklusive snits- lar och markering ligga på cirka 20–/meter gräns. Ett mycket förenklat gränsarbete sänker kostnaden till cirka 6–10 kro- nor/meter gräns. sker det administrativa arbetet på respektive läns- styrelse, och lämnar bidrag till länsstyrelserna för detta. har vidare lämnat en översiktlig bedömning av de administrativa kostnaderna som uppstår vid bildande av en national- park. Det finns begränsad erfarenhet av att i nutid bilda nationalpark i den fjällnära regionen, vilket försvårar bedömningen av kostnaderna för att etablera nationalparker i detta område. Bedömningarna är schabloner för kostnaden av att bilda en nationalpark. Utredningen ser många positiva aspekter av att bilda nationalparker men vill inte föregripa hur många nationalparker som kommer att bildas, på kort eller lång, sikt då det föreslås bero på utfallet i lokala processer. Av denna anledning beskrivs här bara kostnaden för en nationalparksbild- ning. Den totala kostnaden kan först beräknas när det står klart hur de lokala processerna faller ut. I kostnadsuppskattningen har myndigheten antagit att det tar att etablera en nationalpark. Exemplet gäller en nationalpark i storleksordningen 50 000–. Uppskattat arbetsbehov för projektledning är 50procent av en heltid under , alltså 3 årsarbetskrafter. Uppskat- tad tid för fastighetsrelaterat arbete vid , såsom markförhandlingar, markförvärv, projektmöten, och arbete med att vara byggherre för anläggningar för friluftsliv kräver Konsekvenser av utredningens förslag av en heltid , alltså 2,4 årsarbetskrafter. Sammanlagd kost- nad för nationell projektledning och fastighetsrelaterat arbete uppskattas till /år, alltså totalt . arbete med inventeringar, att ta fram beslut och skötselplan, regional projektledning, kommunikation, information- sinsatser friluftslivsplanering, med mera bedöms kosta mellan tre och /år, alltså totalt cirka 18–. Behovet av investeringar i infrastruktur och anläggningar klar- görs under bildandeprojektet men en grundläggande nivå för en ny nationalpark bedöms vara två entréer, ledsystem och tillgänglighets- anpassning. Uppskattade huvudsakliga investeringskostnader för två entréer samt infrastruktur motsvarar . Där- utöver tillkommer kostnader för införande av den visuella identiteten för nationalparker, skyltning, ledmarkeringar, vindskydd, Total investerings- kostnad blir därmed . Förvaltningskostnaderna för naturvårdsskötsel och fastighetsför- valtning samt underhåll av infrastruktur är svåra att bedöma. Förvalt- ningskostnaderna inkluderar underhåll av entréer, leder och anlägg- ningar för friluftslivet samt skötsel av eventuella skötselberoende naturtyper. Förvaltningskostnaderna bedöms för basnivån enligt ovan för en mindre nationalpark till cirka 1,5–/år. I normalfallet ingår inte etableringen av ett särskilt besökscen- trum, så kallade Naturum, i bildandet av en nationalpark. Om det skulle vara aktuellt med ett naturum uppskattas investeringskostna- derna enligt följande: •Naturum/byggnader: . •Markarbeten och parkering, med mera: . •Utställning, engångskostnad för basutställning: . Total investeringskostnad för ett eventuellt Naturum; cirka 33 mil- joner kronor. Den uppskattade årliga förvaltningskostnaden för ett eventuellt Naturum beräknas till /år. Konsekvenser av utredningens förslag bedömer att förslaget inte innebär behov av extra resurser från sida. De kostnader som uppstår för att delta i en projektgrupp bedöms uppgå till omkring 50 dagsverken och bedöms kunna hanteras med befintlig personal. insatser i samband med arbetet med att avgränsa området bedöms uppgå till storleksordningen 50 dagsverken. Ingen personalförstärkning bedöms behövas för uppgiften. Kostnader kan uppkomma för genom förslaget, främst då för genomförande av det föreslagna markförsäljningspro- grammet. Biotopskyddsområden bildas normalt utan ersättning på de ersättningsmarker som ska avyttra för att omhänderta höga naturvärden när sådana finns. Det är svårt att uppskatta om- fattningen av höga naturvärden på dessa marker. Om det skulle röra sig om ett 30-tal ärenden skulle ha i ökade kostnader. Detta bedöms kunna hanteras inom Skogs- styrelsens befintliga anslag, men kan komma att behöva uppmärk- sammas om ärendemängden tar allt för mycket arbete i anspråk och därmed riskerar att konkurrera med andra myndighets- uppgifter. 17.8.6Markvärde för de skogar som avsätts av statliga myndigheter och bolag Beräkning av kostnaderna för staten grundar sig på uppgifter i underlag till utredningen från , där en översiktlig värdeuppskattning av markvärdet i olika marknadsområden presen- terats. När den faktiska kostnaden för staten värderas bör man även beakta att en mycket stor del även av den statliga marken inom de avgränsade områdena består av frivilliga avsättningar och andra om- råden som inte kan avverkas med anledning av reglerna för certifi- eringen som och är anslutna till. Sammanlagt motsvarar de direkta statliga naturvårdsavsättningarna ett marknadsvärde om . är av detta frivilliga avsättningar inom de stora sammanhäng- ande naturskogarna. Förslaget innebär därmed att statens markport- följ, genom direkt ägande genom myndigheter och indirekt genom det helägda aktiebolaget minskar i marknadsvärde. Konsekvenser av utredningens förslagSOU 2020:73 Tabell 17.9 Uppskattat marknadsvärde av de direkta statliga avsättningarna Produktiv skogsmark, hektar 800*** Källa: Skogar med höga naturvärden ovan och i nära anslutning till fjällnära gränsen – statistik och sammanställning. *Arealen produktiv skogsmark kommer från och baserar sig på Nationella Marktäckedata (NMD) vilket skiljer sig något från Statens fastighetsverks och egna uppgifter. Det kan vara svårt att skilja på lågproduktiv och improduktiv f jällnära skogsmark. **Arealen uträknad efter uppgift från att andelen frivilliga avsättningar i områdena med dokumenterat höga naturvärden är . ***Arealen uträknad efter uppgift från 20 att andelen frivilliga avsättningar i områdena med dokumenterat höga naturvärden är . 17.8.7Konsekvenser för och deras kunder Utredningen har fört en dialog med för att de ska ha möj- lighet att analysera konsekvenser för och deras kunder när det gäller förslaget om ett omfattande områdesskydd av fjällnära skog. har ombetts att analysera den del av förslaget som innebär att delar av mark undantas för naturvård samt den del som innebär att förser privata markägare som berörs av för- slaget, med ersättningsmark inom ramen för det föreslagna mark- försäljningsprogrammet. har poängterarat att det tillhandahållna underlaget har osäkerheter som gör det svårt att genomföra en detaljerad konse- kvensanalys vilket inneburit att gjort vissa generella antag- anden. Om avsteg från dessa antaganden görs kan konsekvenserna för , bolagets kunder och regionala arbetstillfällen föränd- ras. Dessa antaganden är; •Allmänningsskogar, besparingsskogar och enskilda skogsägare kompenseras med ersättningsmark inom samma kommun som den skyddsvärda skogen är belägen. •Enskilda skogsägare bedöms välja ersättningsmark för av arealen. Konsekvenser av utredningens förslag •Sveaskog använder nuvarande markförsäljningsprogram för att erbjuda ersättningsmarker till markägare med skyddsvärda sko- gar samt utökar programmet till en omfattning som minst mot- svarar behovet av ersättningsmark inom utredningens förslag. •För att skulle kunna bedöma konsekvenser för virkes- försörjning har bolaget antagit att ersättningsmarkerna utgör ett tvärsnitt av brukade markinnehav samt att närhets- principen gäller, det vill säga att ersättningsmarkerna tas från Svea- skogs markinnehav i geografisk närheten av de områden som ska skyddas. •Vidare har bolaget antagit att utbytesratio i areal mellan skydds- värd skog och ersättningssmark är 1:1. Antagandet baseras på att även om de skyddsvärda skogarna sannolikt har ett högre genom- snittligt virkesförråd än ersättningsmarken så kompenseras detta av att marker är mer produktiva, välskötta och mer tillgängliga jämfört med de skyddsvärda skogarna. Ekonomiska konsekvenser för och staten Förslagen innebär att avstår skogar för formellt skydd till ett värde av , enligt utredningens bedöm- ning. har ett lågt brukande i den fjällnära regionen och där uppskattas de årliga virkesintäkterna minska med upp till cirka 1 mil- jon kronor/år , utöver den värdeminskning som bola- get drabbas av genom minskat markvärde på grund av avverknings- restriktioner. För de skogar som enlig förslaget bör avsättas för naturvård utan- för den fjällnära gränsen har dock ett högre grad av bruk- ande, vilket innebär att det för dessa skogar kan röra sig om större intäktsbortfall. Om marken ska överlåtas till kan kostnader även uppkomma då frivilligt avsatt skog måste kompen- seras med annan för att leva upp till bolagets riktlinjer om 20 pro- cents naturvårdsavsättningar inom beståndet. Det kan givetvis disku- teras om en sådan policy kan anpassas för att ta hänsyn till att beståndets sammanlagda areal av värdefull skog minskar genom en sådan marköverföring. Konsekvenser av utredningens förslag Ett utökat markförsäljningsprogram för att erbjuda andra mark- ägare kompensationsmark för skyddsvärda skogar påverkar på kort sikt möjligheter att försörja regionala kunder med skogs- råvara. På har dock bolaget möjlighet att kompensera för detta genom nyförvärv av skogsmark. Utan möjlighet att hantera ersättningsmark inom markförsäljningsprogrammet skulle behöva lämna ifrån sig mark till ett uppskattat värde av cirka 2 mil- jarder kronor utan möjligheter till nyanskaffning av mark. Om de marker som säljs ut från gör att bolagets samlade skogsinnehav inte kan brukas lika effektivt kan ytterligare kostnader tillkomma. Konsekvenser för att utföra sitt uppdrag verksamhet ska enligt uppdrag från staten baseras på affärs- mässig grund och generera marknadsmässig avkastning. uppdrag renodlades 2010, efter kritik från om att tidigare många uppdrag, inklusive uppgiften att erbjuda ersättningsmark vid reservatsbildning, var svårt att förena med kra- vet på affärsmässighet. Med det förändrade uppdraget bedömde Riks- revisionen att styrningen av bolaget förbättrades och att det skapade en tydligare inriktning mot affärsmässighet. Ytterligare ersättnings- marker från är därmed inte oproblematiskt eftersom det kan påverka bolagets möjligheter att vara ett affärsdrivande bolag. riktade kritik mot att 2008 uppdrogs att bidra med skogsmark till reservatsbildning utan krav på intrångs- ersättning trots att marknadsvärdet uppskattades till . bedömning är att det inte var ett affärsmäs- sigt förfarande och strider mot aktiebolagslagen Utredningens för- slag om att ska överlåta till formellt skydd utan ersättning påverkar bolaget på motsvarande sätt. Syftet med bildande av var bland annat att bolaget skulle vara en oberoende aktör på virkesmarknaden, bidra till ökad kon- kurrens samt leverera råvara till köpsågverken som annars har svårt att få tillräckligt med råvaror eftersom skogsbolagen huvudsakligen levererar virke till egna industrier. Detta uppdrag är särskilt viktigt i norra där markägandet domineras av ett fåtal skogsbolag. Vidare har en viktig roll att tillhandahålla en jämn och säker Konsekvenser av utredningens förslag virkesförsörjning till skogsindustrin. Ersättningsmarker från Svea- skog skulle kunna påverka bolagets möjligheter att uppfylla sin funk- tion på virkesmarknaden på ett negativt sätt. Konsekvenser för av att erbjuda ersättningsmark genom ett utökat markförsäljningsprogram bedömer att konsekvenserna för bolaget och den lokala virkesmarknaden av utredningens förslag att ska erbjuda ersättningsmark inom ett utökat markförsäljningsprogram är han- terbara i jämförelse med om ersättningsmark skulle erbjudas med en liknande konstruktion som det tidigare ESAB-paketet. Så här sam- manfattar konsekvenserna av utredningens förslag: har kvar inom markförsäljningspro- grammet innan uppdraget från 2002 är uppfyllt. Utred- ningen har föreslagit att använda markförsäljningsprogrammet för enskilda markägare som bidrar till skydd av natur i den fjällnära regio- nen men gör bedömningen av att det då finns ett behov av ytterligare för att tillgodose marker till de enskilda mark- ägare som har skogsmark inom det utpekade skyddsvärda området inom den fjällnära regionen. Markförsäljningsprogrammet genomförs på marknadsmässiga grunder, och är därmed väl förenligt med övergripande upp- drag, att bedriva en affärsmässig verksamhet. Bolaget anser att en utökning av programmet i den omfattningen inte skulle innebära någon målkonflikt med statens uppdrag till och ser även att det kan finnas fördelar med att det förtydligas att det utökade programmet ska användas särskilt till enskilda markägare som bidrar till skydd av skog. Ersättningen får inom markförsäljnings- programmet kan bolaget sedan välja att antingen lämna som utdel- ning till staten eller använda för att förvärva ny skogsmark i stra- tegiskt läge till sina kunder vilket stödjer bolagets skogsbruk. Ett utökat markförsäljningsprogam innebär temporärt minskade virkesintäkter för som det på kort sikt kan på- verka virkesförsörjningen från till vissa kunder. finns volymerna kvar på den öppna virkesmarknaden eftersom mål- gruppen är enskilda skogsägare som saknar egen industri. Påverkan på skogsindustri utan egen skogsmark blir därför betydligt mindre än vid en överföring av skogsmark från till privata skogs- Konsekvenser av utredningens förslag På kommer dessutom kunna förvärva ny skogsmark om utökningen av markförsäljningsprogrammet är be- gränsad, vilket säkerställer råvaruförsörjningen och skapar trygghet för kunderna att utveckla och investera i sina verksamheter. Kostnaderna för staten blir på kort sikt desamma oberoende av om markägare ersätts genom ersättningsmarker från eller om markförsäljningsprogrammet nyttjas. När markförsäljningspro- grammet används kan däremot återinvestera i ny skogs- mark och säkerställa fortsatt utdelning till staten. Därigenom upp- står ingen värdeminskning av bolaget eller intäktsförluster såsom vid ett minskat markinnehav till följd av utdelning av ersättningsmarker. har en funktionell fastighetsorganisation och har genom affären med allmänningsskogar utarbetat en rutin för ett snabbt genomförande. Med som aktiv part vid förhand- lingarna om skyddsvärda skogar skapas större flexibilitet och möjlig- heter till anpassningar till enskilda markägares individuella önskemål. inställning till utredningens förslag om ett markför- säljningsprogram innebär sammanfattningsvis att förslaget uppnår den transparens som tidigare ifrågasatts genom att prioriteringar för skydd av natur först görs via statsbudgeten och som det ger enskilda skogsägare möjlighet till fortsatt utkomst från skogs- bruk. I norra är en mycket stor markägare och bolaget är därmed en betydande leverantör av skogsråvara till industrier som inte har någon egen skogsmark. levererar 2,6 miljo- ner m3fub från egen skog i det nu aktuella området, varav går till kunder som saknar eget skogsinnehav. Till dessa kunder är i många fall huvudförsörjare av råvara, och därigenom en garant för deras möjlighet att verka och utveckla sin verksamhet. av allt timmer i norra levereras till sågverk där står för mellan av försörjningen. Massa- och papperstillverkarna i norra saknar, med undantag för SCA, eget skogsinnehav i norra och är således Konsekvenser av utredningens förslag beroende av för en kostnadseffektiv virkesanskaffning. Att förse de privata skogsbolagen med ersättningsmark från skulle riskera att förändra virkesströmmarna i norra och att påverka övriga sågverks och massabruks möjligheter att långsiktigt anskaffa råvara. Detta i sin tur skulle riskera att påverka dessa före- tags möjligheter att utveckla och investera i sin verksamhet. Ersättningsmarker till allmänningsskogar, besparingsskogar och enskilda skogsägare i enlighet med utredningens förslag skulle med- föra mellan 110 000–170 000 m3sk/år i minskade virkesvolymer. Det kan försvåra möjligheter att bedriva skogsbruk och till- handahålla en jämn och säker råvaruförsörjning. Om ersättnings- markerna, som utredningen föreslår, erbjuds inom markförsäljnings- programmet för dessa markägare, skulle dock den ersättning Svea- skog får kunna användas av bolaget för att förvärva ny skogsmark i strategiskt läge till sina kunder och denna effekt på virkesförsörj- ningen kan då minskas. Utredningen har fört en dialog med för att de ska ha möjlighet att analysera konsekvenser för verket när det gäller förslaget. har ombetts att analysera den del av förslaget som innebär att delar av verkets mark undantas för natur- vård. har informerats om hur stora arealer det handlar om samt var dessa är belägna. Inledningsvis pekar på att det finns en viss diskrepans i frågan om avgränsning och ingående arealer mellan utredningens förslag och fastighetsverkets bedömning. Statens fas- tighetsverk är av uppfattningen att stora delar av de områden som länsstyrelserna bedömt ha höga naturvärden inom dess innehav i själva verkat har låga naturvärden och är lämpliga för avverkning. Konsekvenser med avseende på vinstbortfall har uppgett att det finns svårigheter med att göra exakta beräkningar av hur mycket Statens fastighetsverks över- skott från skogsbruksverksamheten minskar i och med avsättning av det föreslagna området, eftersom många faktorer spelar in. Konsekvenser av utredningens förslag Genom att titta på målklassning och åldersklassfördelning och jämföra detta med hela innehavet kan en översiktlig bedömning göras. Förslaget omfattar produktiv skogsmark av Statens fastighetsverks totala innehav i de berörda fjällkommunerna utanför formellt skydd om . Statens fastighetsverks överskott från skogsaffärer är cirka 17,5 mil- joner kronor. Större andel ovan fjällnära och något högre andel mycket gammal skog gör att uppskattar att förslaget innebär ett minskat överskott från sitt skogsbruk med mellan 3 och 3,5 mil- joner kronor/år. Konsekvenser på avkastningskravet på myndighetsnivå Intäkter från avverkning är inte avgörande för hela Statens fastig- hetsverks budget, men kommer sannolikt att öka . En mins- kad skogsbruksrelaterad intäkt kommer dock enligt Statens fastig- hetsverk att påverka dess förmåga att underhålla vägar, bedriva natur- vårdande skötsel, restaurera skadade ungskogar med mera. är dominerande markägare i stora delar av det aktuella området, vilket gör att verkets vägnät är viktigt för till- gänglighet för friluftsliv, jakt, fiske, besöksnäring och till befintliga reservat. Konsekvenser på antal anställda För att kunna bedöma hur förslaget påverkar antal anställda behöver frågan utredas om hur de planerade naturreservaten ska förvaltas. menar att dess uppdrag lämpar sig för för- valtning av naturreservat. Verket bedömer att delar av områdena kommer behöva en aktiv skötsel och där har god erfarenhet och kompetens i förvaltningen. Konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser för Statens fastighetsverks kunder Enligt går virke från det avgränsade området till många olika kunder. Myndigheten har påpekat att de enligt verkets nuvarande strategi har en planerad årlig avverkning i området på cirka 19 000 m3fub/år. I de långsiktiga beräkningar som gjorts beräknas dock avverk- ningsnivån på lång sikt kunna tredubblas inom hela Statens fastig- hetsverks skogsinnehav. Ökningen är mindre i det avgränsade om- rådet men på lång sikt förväntas avverkningsnivån enligt kunna öka med 50–. kommer behöva se över verkets mål för natur- vårdande skötsel av ekonomiska och praktiska skäl. Ungefär 7 500 hek- tar av Statens fastighetsverks NS-klassade be- stånd ligger inom det avgränsade området. Om blir reservatsförvaltare kan verksam- heten med naturvårdande skötsel fortsätta inom ramen för reservats- förvaltingen. Genom förslaget kommer an- del frivilliga avsättningar minska från till . Grundkravet i FSC-standarden är men enligt den nya standarden ska man även ha avsätt- ningar och/eller alternativ skötsel. kommer således inom FSC-standarden behöva avsätta ytterligare områden som frivilliga avsättningar eller som områden med förstärkt hänsyn. Som framgår av kapitel 9.11 föreslår utredningen att regeringen ska besluta om ett nationellt program för biologisk mångfald med de mål och resurser för avsättningar och skydd av skog för naturvård som ska gälla. Sammanvägningen av olika samhällsmål och ambitionsnivåer för skydd föreslås därmed beslutas politiskt. I den utsträckning ytterligare formellt skydd prioriteras politiskt, föreslår utredningen att skogstyper, vars bevarande i har betydelse för deras bevarande i , prioriteras. Konsekvenser av utredningens förslag manhängande naturskogarna med mycket höga naturvärden ovan och i anslutning till gränsen för fjällnära är en sådan skogstyp. Som beskrivits i kapitel 3.6.1 indelas biologisk mångfald normalt i tre olika typer; genetisk mångfald, artmångfald och ekosystem- mångfald. Ekosystemmångfald innebär ett landskaps mångfald av eko- logiskt funktionella ekosystem med sina strukturer och processer. I den fjällnära skogen förekommer ofta improduktiv barrskog och myrar med höga naturvärden blandad med produktiva skogs- mark och på högre höjd ansluter fjällbjörkskog och kalfjäll. Utred- ningen menar att detta utgör en ekosystemmångfald i stora ekolo- giskt intakta och renbetespräglade naturlandskap. Bevarandet av dessa för i princip unika stora samman- hängande naturskogar med sin ekosystemmångfald bör ha hög prio- ritet inom nationella miljömål och internationella åtaganden för biologisk mångfald. Figur 17.1 Olika nivåer av biologisk mångfald De tre typerna av biologisk mångfald; genetisk mångfald, artmångfald och ekosystemmångfald och deras inbördes betydelse Källa: Egen bearbetning. Det skogslandskap i som har den i särklass bäst utvecklade ekosystemmångfalden är de stora sammanhängande naturskogarna med mycket höga naturvärden ovanför och i nära anslutning till den fjällnära gränsen. En väl bevarad ekosystemmångfald innebär även en väl bevarad artmångfald och genetisk mångfald, något som inte på Konsekvenser av utredningens förslag samma sätt är möjligt i de mer fragmenterade skogslandskapen ned- anför den fjällnära gränsen. Nedanför den fjällnära gränsen och längre söderut i landet bör naturvårdsarbetet i stället inrikta sig på naturvårdsavsättningar i betydligt mindre skala än i det fjällnära området, funktionell miljö- hänsyn och att åstadkomma en grön infrastruktur för att möjliggöra bevarande av artmångfald och genetisk mångfald på lokal och regio- nal nivå.