sou · H8B332 · 2020-06-05 00:00:00 — Genom att ersätta dessa åldersgränser med en riktålder för pension ökar för- utsättningarna för att den nuvarande 65-årsnormen kommer att ersättas av riktåldern.36 Även om begreppet riktålder för pension är infört och princi- perna för riktåldersreformen är utstakade genom Pensionsgruppens överenskommelse har regeringen ännu inte lämnat någon proposit- ion om det fortsatta successiva införandet. Det finns ett antal länder inom EES som har bosättningsbaserade pensionsförmåner och vi redovisar därför kortfattat nedan hur för- säkringstid tillgodoräknas i dessa länder. Det finns en omfattande reglering om hur försäkringstiden tillgodoräknas i de olika länderna. Fokus nedan är på de delar som är väsentliga för vår analys, dvs. inom vilka åldersgränser försäkringstiden kan tillgodoräknas och hur som krävs för att kunna få full ersättning. Den lagstadgade pensionen i består av arbetspension, folk- pension och garantipension. Arbetspensionen är arbetsbaserad och beroende av inkomster medan folkpensionen är bosättningsbaserad och beroende av försäkringstid och fortlöpande pensionsinkomster. Både arbetspension och folkpension betalas ut som ålderspension, sjukpension (folkpension) respektive invalidpension (arbetspension) prop., s. 18. 37Informationen är hämtad från Folkpensionslagen (568/2007), men också från telp.fi som är en webbplats om den finska arbetspensionslagstiftningen. Försäkringstid för grundpension m.m. Familjepensionen betalas bl.a. i form av efter- levandepension. Garantipensionen är en garanterad minimipension för den som är bosatt i . pågår en höjning av pensionsåldern. Pensionsåldern för arbetspensionen höjs stegvis, men för folkpensionen är den ännu . Pensionsåldern i folkpensionssystemet kommer att följa den lägsta pensionsåldern i arbetspensionssystemet när den lägsta pen- sionsåldern förväntade livslängden. Den första års- kullen som kommer att omfattas av detta är de som är födda , dvs. tidigast från och med år 2030.38 kan man göra ett förtida uttag av folkpension om man är född , och om man är född något av åren 1958– 1961. Förtida uttag av folkpension kommer att avskaffas då den lägsta pensionsåldern för arbetspension blir . Vid beräkningen av försäkringstiden för folkpension beaktas den tid en person har varit bosatt i från det att han eller hon fyllde till det att folkpension eller garantipension började utges, dock längst tills han eller hon fyller . Om tiden som avses ovan är av den totala tiden mellan det att personen fyllde och det att folkpensionen eller garantipensionen började eller personen fyllde , multipliceras beloppet för full folk- pension med en avvägningskoefficient. Avvägningskoefficienten fås genom att personens bosättningstid divideras med den tid som utgör av den totala tiden mellan det att personen fyllde och det att folkpensionen eller garantipensionen började eller som längst till personen fyller 65 år.39 Det har inte föreslagits några förändringar av försäkringstiden till följd av pensionsåldershöjningarna. I är sjukpensionen (motsvarar sjukersättning och aktivi- tetsersättning) en del av folkpensionen. Samma regler i fråga om krav på bosättningstid gäller för sjukpensionen, men särskilda regler gäller om försäkringsfallet inträffar förutsatt att personen då var bosatt i . Även efterlevandepensionen regleras i folkpensionslagen. Den består av en begynnelsepension och en eventuell fortsättningspen- sion. Fortsättningspensionen betalas dels ut med ett grundbelopp (endast om det finns barn i den efterlevandes hushåll) dels med ett inkomstrelaterat kompletteringsbelopp. För rätt till efterlevande- 38Folkpensionslagen, 2 kap. 10 §. 39Folkpensionslagen, 4 kap. 21 §. Försäkringstid för grundpension m.m. pension krävs inte bara att förmånstagaren är bosatt i utan även att den avlidne var bosatt i för döds- fallet. Efterlevandepensionens belopp beräknas genom att beakta den tid som den avlidne var bosatt i mellan året denne fyllde och dödsfallsåret, dock längst till . Om är av den totala tiden mellan det att den avlidne fyllde och dödsfallsåret eller 65-årsåret, multipliceras begyn- nelsepensionen samt fortsättningspensionens grundbelopp och fulla kompletteringsbelopp, alla separat, med en avvägningskoefficient. Avvägningskoefficienten fås genom att tiden divideras med den tid som är av den totala tiden mellan det att den avlidne fyllde och dödsfallsåret eller fyllde . Sammanfattningsvis kan man alltså konstatera att det för när- varande inte har föreslagits ändringar vare sig gällande tidsintervallet för intjänande eller taket för intjänande när man höjer pensions- åldern för folkpension (inklusive sjukpension och efterlevandepen- sion) i . Den är och kommer att vara av tiden inom tidsspannet 16–. I genomfördes en pensionsreform vilket innebär att det finns två parallella pensionssystem som är tillämpliga beroende på personens födelseår. I både det gamla och det nya pensionssyste- met finns bosättningsbaserade pensioner som baseras på försäk- ringstid. Dessa pensioner är grundpension och pensionstillägg (som tillsammans utgör den s.k. minsta pensionsnivån) i det gamla syste- met och garantipension i det nya. Pensionsåldern i är , ingen höjning är planerad. En person kan ta ut grund-/garantipension . Det finns möjlighet för tidigare uttag , men det är endast under förutsättning att pensionen kommer vara minst lika stor som den minsta pensionsnivån. finns inget sådant krav. Grund-/garantipensionen fastställs utifrån försäkringstid (trygde- tid). Som trygdetid räknas tid från 16 till då en person är medlem av den s.k. folketrygdens pensionsdel, och ges på grundlag 40Informationen är hämtad från . Försäkringstid för grundpension m.m. av både bosättnings- och arbetsperioder. Försäkringstid kan tjänas in även när en person har tagit ut hel eller partiell pension, dock som längst till det året en person fyller . För full garantipension/ minsta pensionsnivå krävs trygdetid. Även den norska förtidspensionen (uføretrygd) är beroende av försäkringstid i form av bosättning i . Den består av faktisk och framtida försäkringstid. Den faktiska försäkringstiden är fram till det att arbetsoförmågan inträdde (uføretids- punktet) och ges på grundlag av både bosättnings- och arbetsperio- der. Den framtida försäkringstiden är perioden från uføretidspunk- tet fram till . För full förtidspension krävs trygdetid. Den som är vid uføretidspunktet är dock garanterad en förtidspension med ett högre belopp än enligt nämnda bestämmelser. Det norska stödet till efterlevande makar består av efterlevande- pension (gjenlevendepensjon) och av overgangsstønad til gjenlevende och är även den beroende av försäkringstid. Efterlevandepen- sion i form av grundpension fastställs utifrån den avlidnes försäk- ringstid. Om den avlidne var fastställs försäkringstiden genom att lägga samman tiden fram till dödsfallet (faktisk försäkringstid) samt tiden därefter fram till (framtida försäkringstid). Även här ges trygdetid på grundlag av både bosättnings- och arbetsperioder. Om den avlidne hade förtidspen- sion används den försäkringstid som legat till grund för den pensio- nen. Om den avlidne var eller äldre beräknas försäkringstiden som om den avlidne vid dödsfallstidpunkten hade fått rätt till ålders- pension. Sammanfattningsvis är pensionsåldern i och ingen förändring planeras. Tidsintervallet för intjänade till de olika pen- sionsförmånerna är 16–och taket för intjänande är . Den allmänna pensionen i består av folkpensionen, vilken tjänas in utifrån bosättningstid. Folkpensionsåldern i höjs stegvis och är därmed beroende av födelsetidpunkt. De nivåer som har beräknats är följande. 41Informationen är hämtad från och . Försäkringstid för grundpension m.m. –för personer födda före , –65,för personer födda till , –för personer födda till , –66,för personer födda till , –för personer födda till , och –för personer födda efter . och framåt beräknas folkpensionsåldern för att den ska kunna fastställas för personer födda efter . För rätt till full folkpension för personer över folkpensions- åldern, krävs bosättning i . Bosättningstid kan tjänas in fram till folkpensionsåldern. gäller nya regler vilka inte berör personer som har uppnått folkpensionsåldern. De nya reglerna innebär ett krav på bosättningstid motsvarande nio tiondelar av tiden fram till folkpensionsåldern. För den som inte uppfyller villkoren för rätt till full folkpension beräknas pensionen utifrån för- hållandet mellan bosättningstiden och nio tiondelar av intjänande- tiden till folkpensionsåldern. I fråga om den bosättningsbaserade förtidspensionen gäller regler om att det för rätt till full förtidspension krävs bosättning i fyra femtedelar av intjänandeperioden fram till folkpensionsåldern, om den uppnås före . gäller regler om att det för rätt till full förtidspension krävs bosättning i nio tiondelar av intjänandeperioden fram till folkpensionsåldern, om den uppnås eller . För den som inte uppfyller villkoren för rätt till full förtidspension beräknas pensionen utifrån förhållandet mellan bosättningstiden och fyra femtedelar eller nio tiondelar av intjänan- detiden till förtidspensionsåldern. Förtidspensio- närer övergår till folkpension vid folkpensionsåldern med samma intjänade procentandel eller kvot som förtidspensionen varit fast- ställd till. Dansk efterlevandepension kan betalas ut endast om såväl den avlidne som den efterlevande har folkpension eller förtidspension. Efterlevandepensionen består i att den avlidnes folk- eller förtids- Försäkringstid för grundpension m.m. pension fortsätter att betalas ut efter dödsfallet. Den som inte har rätt till efterlevandepension kan ha rätt till efterlevande- hjälp som utgörs av ett engångsbelopp vars storlek är beroende av den efterlevandes inkomster och förmögenhet. Sammanfattningsvis höjs alltså uttagsåldern för ålderspensionen och även tidsintervallet för intjänande. införs ett krav på 90 procents försäkringstid till folkpensionsåldern för rätt till full folkpension, vilket är en skärpning av kraven för rätten till full pension. För förtidspensionen höjs åldern för hur länge den kan utbetalas och höjs även ramtiden för intjänande. För förtidspensionen har redan ett krav på 90 procents försäkrings- tid till tidpunkten för rätt till full förtidspension införts, om folkpensionsåldern inte uppnås före . Pensionsåldern i är . Under vissa förutsättningar kan man ta ut pension men den blir då varaktigt lägre. På motsvarande sätt blir pensionen högre om man tar ut den efter . Uttaget av pension kan skjutas upp som längst till . Den bosättningsbaserade pensionen i heter folkpension. För full folkpension krävs försäkringstid . Inga föreslagna eller pågående förändringar av pensionsåldern har hittats. Vi lämnar ingen redogörelse för de isländska förtidspensions- och efterlevandeförmånerna. Planen för höjningen av pensionsåldern i var att den successivt skulle höjas 2022 bli , för att därefter kopplas till den förväntade livslängden. Dock har tillsammans med arbetsgivar- organisationer och fackliga organisationer kommit överens om och lagstiftat om att sakta ner takten för pensionsåldershöjningarna. 42Informationen är hämtad från . 43Informationen är hämtad från . Försäkringstid för grundpension m.m. Enligt den senaste regleringen ska pensionsåldern vara . Hur pensionsåldern ska utvecklas har ännu inte reglerats, men förslaget är att pensionsåldern ska kopplas till den förväntade livslängden för personer födda efter . Personer som bor eller arbetar i är som regel för- säkrade för den allmänna pensionen (AOW). För varje försäkringsår tjänas av full pension in. För full pension krävs därmed en försäkringstid . I har man valt att bibehålla försäkringstiden , men tidsintervallet för intjänande föränd- ras i enlighet med följande exempel. Vid en pensionsålder på och 1 månad gäller intjänandet mellan åldern och 1 månad och och 1 månad. Vid en pensionsålder på så tjänas pension in . Sammanfattningsvis behålls taket för intjänande av för- säkringstid som både den nedre och den övre åldern i tids- intervallet för intjänande höjs i takt med höjningen av pensions- åldern. Vi lämnar ingen redogörelse för de nederländska invaliditets- och efterlevandeförmånerna. 4.5Ändrade regler för tillgodoräknande av försäkringstid för grundpension Förslag: Den övre gränsen i det åldersintervall inom vilket för- säkringstid för grundpension kan tillgodoräknas ska höjas från 64 till . ska försäkringstid för grundpension tillgodoräknas fram till kalenderåret före det år då den pensionssökande uppnår riktåldern för pension. Åldern för när grundpension tidigast får tas ut ska höjas från 65 till 2023 och ska utgöras av riktåldern för pension Åldersgränsen för tidigt eller uppskjutet uttag av pension vid bestämmande av beräkningsunderlaget för grundpension, ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. En undantagsregel ska införas som ger fortsatt rätt till grund- pension i de fall den enskilde uppfyller ett sär- skilt förvärvsvillkor. Förvärvsvillkoret ska anses vara uppfyllt om Försäkringstid för grundpension m.m. den enskilde under har haft pensionsgrundande in- komst som för vart och ett av åren har uppgått till lägst två inkomstbasbelopp. ska, för den som tar ut grundpension med stöd av undantagsregeln som försäkringstid alltjämt endast beaktas tid till och med det kalenderår då han eller hon fyller . ska som försäkringstid för en sådan försäkrad beaktas tid till och med kalenderåret före det år då grundpension med stöd av undantagsregeln började lämnas. Bedömning: Den nedre gränsen () i det åldersintervall inom vilken försäkringstid för grundpension kan tillgodoräknas bör inte ändras. Föreskriften att försäkringstid för grundpension kan tillgodoräknas med som längst bör inte ändras. Skälen för förslaget och bedömningen Uppdraget att ta ställning till om och hur de nuvarande kraven på försäkringstid för rätt till garantipension bör anpassas med anled- ning av beslut om att införa en riktålder i pensionssyste- met inrymmer dels frågan inom vilken tid som försäkringstid kan tillgodoräknas, dvs. tidsramens övre respektive nedre gräns, dels frågan om hur lång tillgodoräknad försäkringstid som krävs för ett grundskydd på den högsta grundnivån. Förslaget i vårt delbetän- kande om införande av en grundpension innebär att för personer födda eller senare ska försäkringstid kunna tillgodoräknas i åldersintervallet 25–och med som längst . Som försäk- ringstid ska dock även få räknas tid , om såväl bosättningstid som PGI eller PGBSA med minst ett inkomst- basbelopp då har tillgodoräknats. Den sammanlagda försäkringstiden för grundpension ska sättas ned till närmaste antal . Motsvar- ande regler har i delbetänkandet föreslagits gälla för omställnings- pension i form av grundpension. I dessa delar överensstämmer del- betänkandets förslag med vad som gäller för garantipension och garantipension till omställningspension. Försäkringstid för grundpension m.m. Den övre gränsen i åldersintervallet för tillgodoräknande av försäkringstid bör knytas till de höjda pensionsåldrarna En anpassning till införandet av en riktålder för pension kan givetvis genomföras på olika sätt. Ett alternativ är att låta såväl åldersinter- vallet för tillgodoräknande av försäkringstid som det maximala till- godoräknandet av försäkringstid vara oförändrat, ett annat är att anpassa åldersintervallet, vilket kan ske på olika sätt, ett tredje är att anpassa 40-årsgränsen och ett fjärde en kombination av de båda föregående. Att inte genomföra några förändringar skulle visserligen innebära ett oförändrat läge för statens finanser. Pensionärernas möjlighet att tillgodoräknas försäkringstid för grundpension skulle också vara densamma. har riktåldersreformen den uttalade målsätt- ningen att samtliga pensionsåldersrelaterade åldersgränser, liksom vissa åldersgränser i kringliggande trygghetssystem, kopplas till riktåldern bl.a. med syftet att ersätta dagens starka 65-årsnorm för uttag av pension med en pensionsålder som tar hänsyn till den ökande medellivslängden i Sverige.44 Det skulle också uppstå ett mycket svårförklarligt glapp om det inte vore möjligt att tillgodo- räknas försäkringstid för pension fram till det att man har möjlighet att ta ut den. Ett oförändrat regelverk skulle medföra att försäkrings- tid inte kan tillgodoräknas efter trots att personer nor- malt sett anses vara förvärvsaktiva även efter den åldern och då kan tjäna in till sådan inkomstgrundad ålderspension som minskar grundpensionen. En sådan bristande överensstämmelse mellan intjä- nandereglerna för garantipension och inkomstgrundad ålderspen- sion är inte önskvärd.45 I stället bör grundpensionens storlek vara beroende av bosätt- ningen under den försäkrades förvärvsaktiva tid. Historiskt sett har det inte heller tidigare förekommit några överväganden om att den övre gränsen för intjänande skulle sättas lägre än den åldern. Det har förvisso tidigare övervägts om det skulle införas särskilda villkor för intjänande efter i form av krav på en viss PGI eller PGBSA men detta avfärdades av regeringen då det skulle innebära att det skulle vara omöjligt att tjäna in till en oreducerad pension om personen inte under mellan 16–och 60–64 års 2018/19:133, s. 15 och 24. 1997/98:152, s. 60. Försäkringstid för grundpension m.m. ålder tjänade in en PGI eller PGBSA om minst ett inkomstbasbelopp . Det skulle således bli omöjligt att tjäna in full garantipension enbart genom bosättning. Regeringen övervägde i samma lagstift- ningsärende om det skulle vara möjligt att tjäna in till garantipension även efter den ålder då garantipensionen tidigast kunde beviljas om den enskilde efter denna tidpunkt tjänade in en PGI. Även detta avfärdades av regeringen med motiveringen att om garantipension ska kunna tas ut efter får för sådan pension anses gälla en fast pensionsålder vid 65 år.46 Det får i detta sammanhang anses att den för en viss åldersgrupp fastställda riktåldern för pension utgör en fast pensionsålder för grundpension. Vi bedömer att den övre gränsen för intjänande bör vara densamma som den aktuella pensionsåldern och anser därför att det finns starka principiella skäl för att knyta den övre gränsen i åldersintervallet för tillgodoräknande av försäkringstid till de höjda pensionsåldrarna. Som nämnts är den uttalade målsättningen med hela riktåldersreformen att samtliga pensionsåldersrelaterade åldersgränser, liksom vissa åldersgränser i kringliggande trygghets- system, kopplas till riktåldern.47 Även åldersgränser som ligger utanför socialförsäkringssystemet, främst den s.k. las-åldern48, kommer att höjas med anledning av riktåldersreformen.49 Sammanfattningsvis anser vi att den övre gränsen i åldersinter- vallet för tillgodoräknande av försäkringstid för grundpension bör anpassas till de höjda pensionsåldrarna. Det innebär att den övre tidsgränsen höjs från 64 till och knyts till riktåldern på så sätt att tillgodoräknande av försäkringstid kan ske fram före det år då den pensionssökande uppnår riktåldern för pension. Den undre åldersgränsen i tidsintervallet för tillgodoräknande av försäkringstid bör inte ändras Om den övre gränsen i åldersintervallet anpassas till de höjda pen- sionsåldrarna uppkommer frågan om även den undre åldersgränsen i intervallet bör höjas för att gränsen för maximalt tillgodoräknande 1997/98:152, s. 61 f. 2018/19:133, s. 15. 48Med las-åldern avses den ålder då man enligt lagen (1982:80) om anställningsskydd har rätt att kvarstå i anställning. 2018/19:91, bet. 2018/19:AU12. Försäkringstid för grundpension m.m. av försäkringstid om 40 ska kvarstå oförändrad. Ett sätt skulle vara att när pensionsåldern höjs från 65 till skulle den undre gränsen för tillgodoräknande höjas från 16 till . är ett exempel på ett land där pensionsåldern och den högsta åldern för intjänande höjs och den lägsta intjänandeåldern höjs i motsvarande mån. Det nederländska systemet skiljer sig dock från det svenska då det uttryckligen bygger på att en person inom det fastställda 50- årsintervallet tjänar in till av den allmänna pen- sionen. Det bör framhållas att även om längden på det åldersintervall inom vilket försäkringstid kan tillgodoräknas bibehålls är det i praktiken inte oförändrat. En skillnad är att höjningen av den övre åldersgränsen medför att den som invandrar till ges en ökad möjlighet att tillgodoräknas försäkringstid än . Något som talar emot en lösning som går ut på att höja den undre gränsen för tillgodoräknande är att 16-årsgränsen är en gräns som funnits länge som en åldersgräns i pensionssystemet och i andra delar av socialförsäkringssystemet. Det var den ålder då man enligt den numera upphävda lagen (1962:381) om allmän försäkring som tidigast kunde omfattas av socialförsäkringen. 16-årsgränsen utgör också enligt vår mening en tydlig gräns för när man får större möjlig- heter att tjäna in till en PGI som minskar garantipensionen, eftersom skolplikten då upphör och man själv enligt regler får rätt att råda över sina förvärvsinkomster. Grundpensionen minskas med den inkomstgrundade pensionen. Som redan nämnts har lagstiftaren uttryckt sig negativt till att det inte skulle finnas möjlighet att tillgodoräknas försäkringstid för grundskyddet som intjänandetiden för den inkomstgrundade ålderspensionen.50 Detta uttalande kan i och för sig tyckas inkonsekvent av flera skäl, bl.a. eftersom man i ålders- intervallet 16–bara tillgodoräknas försäkringstid för garanti- pension om man har en PGI som uppgår till minst ett inkomstbas- belopp, men på ett övergripande plan är det ett uttryck för en princip om att garantipension bör kunna tjänas in då det är normalt att vara förvärvsaktiv.51 Detta innebär sammanfattningsvis att det finns starka principiella skäl för att inte anpassa den nedre gränsen i åldersintervallet till de höjda pensionsåldrarna. 1997/98:152, s. 60. 1992/93:7, s. 34 och prop. 1997/98:152, s. 61. Försäkringstid för grundpension m.m. Den anpassning som inledningsvis skulle vara aktuell hade varit att höja den nedre åldersgränsen i tidsintervallet från 16 till . Eftersom den övre åldersgränsen därefter knyts till riktåldern för pension skulle det emellertid i förlängningen innebära att även den nedre åldersgränsen skulle behöva höjas med vissa intervall, vilket i sin tur skulle innebära att olika intjänanderegler skulle gälla för olika årskullar . En ökad komplexitet i regelverket talar emot en sådan ordning. En rörlig nedre åldersgräns skulle även medföra att en person som t.ex. tjänat in försäkringstid som 16-åring skulle gå miste om om den nedre åldersgränsen skulle senare höjdes till . Detta skulle strida mot en etablerad princip som går ut på att den försäkringstid som den försäkrade tillgodoräk- nats under ett visst år enligt de bestämmelser som då gällde ska vara skyddad vid senare lagändringar. Det är inte heller vanligt före- kommande att man i åldersintervallet 16–har en pensionsgrun- dande inkomst och på så sätt tillgodoräknas försäkringstid.52 Sammantaget anser vi att den nedre åldersgränsen för tillgodo- räknade av försäkringstid inte bör ändras. Grundpensionen ska oförändrat kunna tjänas in till en längsta försäkringstid Ett bibehållet krav på ett 40-årigt tillgodoräknande för rätt till en grundpension på den högsta grundnivån som det ålders- intervall inom vilket den pensionssökande kan tjäna in försäkrings- tid successivt skulle bli längre medför rent matematiskt att fler per- soner kan tillgodoräknas mer försäkringstid än inom rådande system. Detta leder till frågan om gränsen för maximalt tillgodoräknande av försäkringstid bör förändras. En sådan förändring skulle kunna ske på flera sätt. Ett alternativ skulle vara att knyta antalet år för rätt till grundpension på den högsta grundnivån till riktåldern för pension, dvs. när pensions- åldern höjs från 65 till så skulle antalet år för tillgodoräknande höjas från 40 till . Och om pensionsåldern skulle höjas till skulle motsvarande höjning vara till .