sou · H8B310 · 2020-02-28 00:00:00 — Orsaken är att biotopskyddet medför begränsningar i hur markägaren får utnyttja sin mark. I konsekvens med att utredningen föreslår undantag från strand- skyddet för våtmarker och dammar som har anlagts med syfte att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön, föreslås även att motsvarande undantag görs från biotopskyddet för dessa våtmarker och dammar. Syftet är att stimulera anläggandet av fler våtmarker och dammar i jordbrukslandskapet för att få en bättre vattenmiljö. I för- längningen bedömer utredningen att detta förslag, i kombination med förslaget om undantag från strandskyddet, kommer att bidra till en minskning av näringsbelastningen på vattenmiljön i de områden där behovet är stort, vilket även kommer att bidra till att miljömålen nås. Alternativet att avstå från att förändra biotopskyddsbestämmel- sen skulle medföra att förslaget om undantag från strandskydd inte får någon reell verkan, eftersom biotopskyddet skulle kvarstå som hinder. Vidare skulle det sannolikt medföra att arealen våtmark inte ökar i den omfattning som behövs för att ska kunna nå rele- vanta miljömål som t.ex. Utredningen gör bedömningen att den föreslagna regeländringen överensstämmer med de skyldigheter som följer av med- lemskap i Europeiska Unionen. Förslaget syftar till att , ut- över att nå det svenska miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, även ska uppnå de mål som ställs inom europeisk rätt, exempelvis målet om god ytvattenstatus i ramdirektivet för vatten. Biotopskyddet behandlas i internationell rätt, nämligen i om biologisk mångfald, som har ratificerat.10 Biotopskyddet är ett av flera viktiga verktyg för att nå flera av de svenska miljökvalitetsmålen men även för att uppfylla skyldighet- erna i konventionen. Det är dock inte sådana naturliga småvatten Konvention om biologisk mångfald, , . som biotopskyddet främst är avsett att skydda som kommer att undan- tas från skyddet utan i stället anlagda vatten med ett särskilt syfte. Utredningens bedömning är därför att förslaget är förenligt med skyldigheter enligt konventionen. Berörda branscher, antalet företag och deras storlek Se beskrivning under motsvarande rubrik under 10.6.1 om strand- skydd. Denna regeländring kan mer eller mindre ses som en konse- kvens av regeländringen avseende strandskydd och påverkan på berörda branscher, antal företag m.m. bedöms bli densamma som tidigare beskrivits. Regleringens tidsåtgång och företagens administrativa kostnader Utredningen gör bedömningen att förslagen inte kommer öka före- tagens administrativa kostnader. Andra kostnader för företagen av föreslagen reglering och förändringar i verksamheten som företagen kan behöva göra Utredningen gör bedömningen att förslagen inte kommer leda till några andra kostnader för företagen eller andra behov. Regleringens påverkan på företagens konkurrenssituation Utredningen gör bedömningen att förslagen inte kommer påverka företagens konkurrenssituation, se ovan. Behov av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning Utredningen ser inget behov av särskild hänsyn till små företag med anledning av förslaget om undantag från biotopskyddet för vissa våt- marker och dammar. 10.6.3Förslag om undantag från krav på tillstånd till vattenverksamhet för odling av sjöpungar och alger Problembeskrivning och mål, alternativa lösningar och effekter utan reglering samt regleringens överensstämmelse med EU-krav Odling av blå fånggrödor är en metod för att återföra näring från havet och kan under rätt förutsättningar vara en effektiv metod för att minska övergödningen. De blå fånggrödorna är främst musslor, sjöpungar och alger. Dessa fånggrödor odlas på likartade sätt och i likartade miljöer. För att få odla sjöpungar och alger krävs tillstånd till vattenverksamhet enligt 11 kap. . För att få odla musslor behövs inget tillstånd till vattenverksamhet eftersom denna verk- samhet är undantagen från kravet på tillstånd. Kravet på tillstånd enligt har av branschen lyfts fram som det enskilt största hindret för att starta odlingar av sjöpungar och alger. Administrationen av ansökningsförfarandet, kostnaderna och den tidskrävande processen har medfört att utvecklingen av när- ingen har stannat upp. Utredningen har inte funnit några skäl till att odling av olika blå fånggrödor ska behandlas på olika sätt när det gäller krav på tillstånd. Utredningens förslag att utöka undantagsbestämmelsen i 11 kap. miljö- balken kommer medföra att villkoren blir lika för företag i branschen, oavsett vilken blå fånggröda som odlas. Att avstå från en ändring av bestämmelsen kommer att vara hämmande för branschens utveckling. Förslaget innebär inte att odlingar av blå fånggrödor inte kommer att kontrolleras. Verksamheten omfattas fortfarande av miljötillsynen och därmed kommer nödvändiga krav kunna ställas på verksamheten. Utredningens bedömning är att förslaget är förenligt med . Berörda branscher, antalet företag och deras storlek bedrivs ingen kommersiell odling av sjöpungar. Det finns dock företag som skördar sjöpungar vid musselodlingar och utvecklar foder baserat på sjöpungar. Sjöpungar är en oönskad biprodukt i musselodlingar, eftersom den riskerar att konkurrera ut de odlade musslorna. Det finns uppskattningsvis 2–3 större algodlare i . Ett av dessa företag är KosterAlg. De har varit tätt knutna till forskningen i Seafarm11 och kunnat använda sig av forskningsprojektets odlingar. De har redan ett flertal kunder för sina algprodukter, samt nya odlings- tillstånd och investerare på gång. De vill nu ta klivet från forskningen till marknaden, som de själva säger. Utredningens förslag kommer att göra det enklare för företag som KosterAlg att starta nya odlingar, eftersom ett av kraven på tillstånd tas bort. –vet vi hur man odlar alger och garanterar en stabil produktion. är en framtidsprodukt, de renar haven och kräver ingen gödsel. Det här kan bli en miljardindustri, säger När vi jämför algodlaren omsättning 0,5 mnkr (2018) med t.ex. musselodlaren omsätt- ning 26,5 mnkr (2018), så ser vi att den svenska algodlingen fort- farande är liten i jämförelse med musselodlingen. Musselodlarnas omsättning har varit stigande , men trenden vände . Musselodlarna har fått det kärvare ekonomiskt till följd av att priset på musslor har gått ner , delvis p.g.a. ökad konkurrens från . Där köps bottenskrapade musslor in ett till lägre pris än de odlade. De trålade musslor har en negativ påverkan på havsbottnarna och hos Världsnaturfonden är de trålade och bottenskrapade musslorna röd- listade. Odling av sjöpungar bedöms ha goda förutsättningar att kunna öka från dagens låga nivå. Utredningen gör bedöm- ningen att det inte kommer att ske någon kraftig tillväxt av nya sjöpungsföretag till följd av den regelförenkling som utredningen föreslår. Utredningen ser däremot mer positivt på algföretagen och gör bedömningen att dessa kommer att påverkas positivt av att kravet på tillstånd enligt tas bort. verkar det bl.a. finnas fler förädlingsmöjligheter för alger än sjöpungar. Detta kan givetvis förändras, men troligtvis inte i närtid. 11Seafarm är ett tvärvetenskapligt projekt där marinbiologer, kemister, livsmedelsvetare, ingen- jörer och ekonomer från fyra universitet – KTH, , och – ingår. Projektet har också 13 samarbetspartners från kustregioner både i väst, syd och ost. Bland dessa finns både regioner, kommuner och företag. 12Docent , lektor på Industriell ekologi, Inst. för Hållbar utveckling, miljö- vetenskap och teknik, Skolan för arkitektur och samhällsbyggnad, KTH och projektledare för . Regleringens tidsåtgång och företagens administrativa kostnader Förslaget avser en regelförenkling och minskar företagens tidsåt- gång och administrativa kostnader för att söka tillstånd. Enligt upp- gift från branschen finns det 2–4 företag som berörs av utredningens förslag, vilka har relativt långt gångna planer på att börja odla alger och sjöpungar. och med mindre administra- tion bedöms potentialen bli mycket större. Storlekarna på odling- arna bedöms också öka . Om vi antar att hälften av dessa företag beslutar att starta odling och att den nuvarande administra- tiva kostnaden för ansökningsprocessen uppgår till 20 000–50 000 kro- nor per företag, så rör det sig om en minskad kostnad för dessa företag på totalt 20 000–. Viktigare kan vara att tiden från plan till odlingsstart blir kortare, eftersom en tidskrävande till- ståndsprocess inte längre kommer att krävas. Andra kostnader för företagen av föreslagen reglering och förändringar i verksamheten som företagen kan behöva göra Utredningen gör bedömningen att förslagen inte kommer leda till några andra kostnader för företagen eller andra behov. Regleringens påverkan på företagens konkurrenssituation Utredningen gör bedömningen att förslaget har viss påverkan på de etablerade företagens konkurrenssituation, i de fall de avser söka nya odlingstillstånd. Konkurrensförmågan förbättras särskilt för de ny- etablerade företagen vilka undgår en tidskrävande och kostsam ansök- ningsprocess. krävs, som har beskrivits ovan, ett tillstånd till vattenverk- samhet enligt 11 kap. i för sjöpungsodlare och algodlare, men inte för musselodlare. Odlare av sjöpungar och alger får efter den föreslagna regeländringen samma förutsättningar som odlare av musslor, vilket gynnar konkurrensen. Behov av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning Utredningen ser inget behov av särskild hänsyn till små företag vid utformning av förslaget. På ett mer översiktligt plan har vi valt att studera konsekvenser på: •sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet •små företag (se även 10.6 konsekvenser för företag) •jämställdheten mellan kvinnor och män •möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Utredningen anser det vara motiverat att de namngivna myndig- heterna får ett ökat offentligt åtagande i arbetet med att minska över- gödningen. Övergödning försämrar vattenkvaliteten som i sin tur påverkar biologisk mångfald, ekosystem och människors hälsa. Den orsakas av ett stort antal olika aktörer från många olika branscher. Generellt gäller principen att förorenaren betalar för orsakad miljö- skada. När det är svårt eller omöjligt att fastställa vem förorenaren är faller ansvaret på det offentliga. Myndigheternas redan etablerade åtaganden skall omprövas mer eller mindre regelbundet. I arbetet med detta betänkande har utred- ningen identifierat ett flertal olika bidragssystem med mer eller mindre samma syfte. Enligt uppgifter från LRF finns det nio olika ersätt- ningsformer för att skapa renare vatten i odlingslandskapet och flera av dem söks inte i den omfattning de skulle kunna sökas. av stöden syftar i varierande grad till att motverka effekterna av belastningen av närsalter på akvatiska system. Utredningen gör be- dömningen att det finns goda förutsättningar att reformera och sam- ordna dessa system och få en mer ändamålsenlig och effektiv bidrags- struktur. Utredningen gör bedömningen att förslagen inte har någon påver- kan på den kommunala självstyrelsen. Utredningen gör bedömningen att förslagen inte har någon påver- kan på brottsligheten. 10.7.4Sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Sysselsättningen bedöms öka till följd av utredningens förslag och då främst till följd av ökad finansiering av LOVA och att fler LOVA- projekt kommer att starta, delvis med hjälp av ett ökat antal över- gödningssamordnare i kommuner och länsstyrelser. Vi ser också möjligheter i att sysselsättningen ökar till följd av att projekt leder till miljöförbättringar, som i sin tur gynnar bl.a. turism och fiske. Vid en grov uppskattning, där varje lyckat LOVA-projekt i sin tur ger motsvarande en årsarbetare och antagandet om ytterligare 50–100 lyckade LOVA-projekt , så ökar sysselsättningen med 50–100 års- arbeten. Denna sysselsättningsökning bedöms vara beständig. Den ökade sysselsättning till följd av själva genomförandet av LOVA-projekt bedöms däremot huvudsakligen vara tillfällig och består endast så länge som nya medel tillförs LOVA och den orga- nisation som stödjer genomförandet av LOVA-projekt. Vi bedömer att kommuner, länsstyrelser och vattenvårdsförbund m.fl. kommer att behöva öka antalet sysselsatta som arbetar med LOVA-projekt och även annat övergödningsrelaterat arbete, till följd av utred- ningens förslag. Utredningen gör bedömningen att det kan handla om 30–60 sysselsatta och siffran bygger på antalet huvudavrinnings- områden (cirka 120 stycken), engagemang och behov (hälften av av- rinningsområdena bedöms falla bort) och en ökad sysselsättning på en halv till en helårsanställd per avrinningsområde. När LOVA-projekt genomförs påverkas i första hand olika entre- prenadföretag som planerar, gräver, planterar etc. Med antagandet att av anslagen till LOVA sammantaget utgör ersättningar till entreprenadföretag eller motsvarande och att sysselsättningseffekten är 1 sysselsatt per 2–i ersättning, blir det sammanlagt 20–40 syssel- satta per i ökat anslag till LOVA. I anslutning till LOVA-projekt finns det även förutsättningar att utveckla nystartjobb som skulle kunna vara lämpliga för nyanlända. Utredningen har inte vidare utvecklat den frågeställningen. Utred- ningen gör bedömningen att den offentliga servicen i olika delar av landet inte kommer att påverkas av utredningens förslag. Små företag bedöms inte påverkas negativt av utredningens förslag, snarare positivt eftersom flera förslag avser regelförenklingar. För små företag är det relativt sett mer kostsamt att hantera tillstånd m.m. jämfört med stora företag. 10.7.6Jämställdheten mellan kvinnor och män Förslagen bedöms inte påverka jämställdheten mellan kvinnor och män. 10.7.7Möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Förslagen bedöms inte ha påverkan på integrationen. Förslagen bedöms inte ha påverkan på skyddet av den personliga integriteten. 11.1Förslaget till lag om ändring i (1998:808) Bestämmelsen är ny. Bestämmelsen innebär att det införs ett generellt undantag från strandskyddet för alla våtmarker och dammar som har anlagts eller restaurerats för ett visst syfte. Dessa våtmarker och dammar ska inte omfattas av strandskyddet i 7 kap. 13 § och de för- bud mot att vidta vissa åtgärder inom strandskyddat område som anges i 7 kap. 15 §. Bestämmelsen ska användas för att öka anläggningstakten av våt- marker och dammar på jordbruksmark med huvudsakligt syfte att ta upp kväve och fosfor från jordbruksmark. Med näringsbelastning avses utsläpp och läckage av näringsämnena kväve och fosfor. Vad som avses med den lokala vattenmiljön får bedömas från fall till fall men normalt sett avses den lokala recipienten. Avgränsningen bör dock inte göras allt för snäv. När det gäller syftet med en anlagd våtmark eller damm blir det en uppgift för markägaren, eller den som vill anlägga eller utföra något inom strandskyddsområdet, att visa att våtmarken eller dam- mens funktion är den aktuella. Det kan dock antas att majoriteten av anlagda våtmarker och dammar i jordbrukslandskap har anlagts eller restaurerats med det huvudsakliga syftet att fungera som närings- upptag för kväve och fosfor. Utredningen noterar att bestämmelsen delvis kommer att överlappa bestämmelsen i 7 kap. 18 § andra punkten. Sistnämnda bestämmelse kommer dock att fylla en funktion vid bedömning av strandskydd runt naturliga små sjöar och vattendrag. Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 9.4.3. 11 § 2 punkten I paragrafens första stycke, andra punkten, görs ett tillägg som inne- bär att sjöpungar och alger ingår i den grupp med vattenlevande arter som räknas upp i punkten. Innebörden av bestämmelsen är att odling av sjöpungar och alger undantas från kravet på tillstånd till vattenverksamhet enligt 11 kap. . Tillägget innebär att odling av sjöpungar och alger lik- ställs med odling av musslor, fisk och kräftdjur när det gäller undan- tag från tillståndskravet. Bestämmelsen behandlas närmare i avsnitt 9.5.1. Utredningens förslag: Författningsförslagen bör träda i kraft . En utgångspunkt bör vara att författningsförslagen ska träda i kraft . Allt i syfte att underlätta för och öka takten i det lokala åtgärdsarbetet. Med hänsyn till den tid som krävs för remiss- förfarande, beredning i samt riksdagsbehandling bedömer utredningen att det kan bli aktuellt med ett ikraftträdande tidigast . Förslaget om ny bestämmelse i 7 kap. 16 a § och förslaget om ändring i förordning om områdesskydd enligt bör träda i kraft . Källor från riksdag, regering och 2009/10:MJU25 Svenska miljömål. Dir. 2010:74 Kommittédirektiv: Parlamentarisk beredning för under- lag om hur miljökvalitetsmålen kan nås. Dir. 2018:67 Giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam. Förordning (1994:1716) om fisket, vattenbruket och fiskerinäringen. Förordning (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd. Förordning (1998:901) om verksamhetsutövares egenkontroll. Förordning (1998:915) om miljöhänsyn i jordbruket. Förordning (1998:1252) om områdesskydd enligt m.m. Förordning (1998:1388) om vattenverksamheter. Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förordning (2009:381) om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt. Förordning (2011:619) med instruktion för Havs- och vattenmyndig- heten. Förordning (2011:1237) om miljöprövningsdelegationer. Förordning (2012:259) om miljösanktionsavgifter. Förordning (2012:989) med instruktion för . Förordning (2017:868) med länsstyrelseinstruktion. Förordning (2017:872) om vattendelegationer. Havsmiljöförordning (2010:1341). Kommittéförordningen (1998:1474). Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform. Lag (1998:812) med särskilda bestämmelser om vattenverksamhet. Lag (2006:412) om allmänna vattentjänster. Miljöbalk (1998:808). Miljöprövningsförordning (2013:251). Plan- och bygglag (2010:900). 1997/98:45 . 2003/04:2 Förvaltning av kvaliteten på vattenmiljön. 2003/04:57 Vattendistrikt och vattenmiljöförvaltning. 2009/10:1 Budgetpropositionen . 2009/10:155 Svenska miljömål – för ett effektivare miljöarbete. 2009/10:184 Åtgärdsprogram och tillämpningen av miljökvali- tetsnormer. 2013/14:214 Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag. 2016/17:104 En livsmedelsstrategi för – fler jobb och håll- bar tillväxt i hela landet. 2017/18:243 Vattenmiljö och vattenkraft. 2018/19:1 Budgetpropositionen . 2019/20:1 Budgetpropositionen . Regeringens skrivelse 2017/18:265 Miljömålen – med sikte . (2019) Miljö- och klimatsatsningar i budgetproposi- tionen – Fakta-PM från , Promemoria. (2014) Stöd till lokala åtgärder mot över- gödning, en uppföljning. Riksdagsskrivelse 2009/10:377. Vattenförvaltningsförordning (2004:660). Domstolar samt myndigheters föreskrifter och rapporter Havs- och vattenmyndighetens allmänna råd (HVMFS 2016:17) om små avloppsanläggningar för hushållsspillvatten. Havs- och vattenmyndigheten (2013) Styrmedel för en hållbar åtgärds- takt av små avloppsanläggningar. Slutrapportering av regeringsupp- drag enskilda avlopp. Havs- och vattenmyndighetens rapportering . Havs- och vattenmyndigheten (2015) God havsmiljö 2020: strategi för och – Del 4: Åtgärdsprogram för havs- miljön. Havs- och vattenmyndighetens rapport 2015:30. Havs- och vattenmyndigheten (2015) Juridiken kring vatten och av- lopp. Havs- och vattenmyndighetens rapport 2015:15. Havs- och vattenmyndigheten (2015) Nationell strategi för prioritering av vatten – åtgärder inom jordbruket. Dialogprojekt och vatten- myndigheten – . Havs- och vattenmyndighetens rapport 2015:10. Havs- och vattenmyndigheten (2016) Följder av Weserdomen. Ana- lys av rättsläget med sammanställning av domar. Havs- och vatten- myndighetens rapport 2016:30. Havs- och vattenmyndigheten (2016) Grundläggande och komplet- terande åtgärder för god vattenkvalitet. Havs- och vattenmyndig- hetens rapport 2016:34. Havs- och vattenmyndigheten (2016) Näringsbelastningen på och 2014. underlag till Helcoms sjätte . Havs- och vattenmyndighetens rapport 2016:12. Havs- och vattenmyndigheten (2016) Tydligare regler för små avlopps- anläggningar. Författningsförslag för avloppsanläggningar upp tom 200 pe. Havs- och vattenmyndighetens rapportering . Havs- och vattenmyndigheten (2016) Utvärdering projektverksamhet. ”De 5 stora”. Havs- och vattenmyndighetens rapport 2016:05. Havs- och vattenmyndigheten (2018) strategi för och 2018–2023, Bedömning av miljötillstånd och socioeko- nomisk analys. Havs- och vattenmyndighetens rapport 2018:27. Havs- och vattenmyndigheten (2019) Ingen övergödning. Fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen 2019. Havs- och vattenmyndig- hetens rapport 2019:1. (2005) Kartläggning och analys av hästverksamheten i . (2010) Reducerad jordbearbetning på rätt sätt – en vinst för miljön! (2010) Åtgärder för minskade utsläpp, Bilaga 2 till rapport 2010:10, Minskade växtnäringsförluster och växthusgas- utsläpp till 2016 – förslag till handlingsprogram för jordbruket. (2011) Riskvärderingsmall för näringsläckage vid häst- hållning (Rapport 1995:10). (2014) Gödsel och miljö, Vägledningsmaterial för –lagring och spridning av gödsel – höst- och vinterbevuxen mark. (2017) Hästar och anläggningar med häst 2016. Officiella Statistik (JO 24 ). (2018) Halvtidsrapportering av handlingsplanen för utveckling av svenskt vattenbruk. (2014) Miljö, ekonomi och politik 2014. (2015) Tillsynsvägledning om strandskydd. Till- synsvägledning från . (2017) Var finns pengarna? (2018) promemoria , dnr 521-2822-18. (2018) vattenplanering. (2013) MÖD dom i mål nr F 5418-13. (2008) Förslag till avgiftssystem för kväve och fosfor. (2012) Biogas ur gödsel, avfall och restprodukter –Goda svenska exempel. (2012) Styrmedel för att nå miljökvalitetsmålen. En övergripande kartläggning av styrmedel som styr mot miljö- kvalitetsmål. (2012) Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp . (2013) Hållbar återföring av fosfor. redovisning av ett uppdrag från regeringen. (2014) Redovisning av regeringsuppdrag, Strand- skydd vid små sjöar och vattendrag . (2018) Luftvårdsprogrammet – förslag till strategi för renare luft i . Skrivelse från Natur- vårdsverket. (2019) Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan. (2019) Miljömålen, Årlig uppföljning av na- miljömål 2019, Med fokus på statliga insatser, Rapport 6890. SCB (2015) Kväve- och fosforbalanser för jordbruksmark och jordbruks- sektor 2013. SCB (2016) Utsläpp till vatten och slamproduktion 2014 – Kommunala reningsverk, massa- och pappersindustri samt viss övrig industri. SCB (2017) Hästar och anläggningar med häst 2016 – Resultat från en intermittent undersökning. JO 24 , korrigerad version . SJVFS (2015:21) Föreskrifter om ändring i Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd (SJVFS 2004:62) om miljöhänsyn i jordbruket vad avser växtnäring. Kommuner och Landsting (2012) Lokala miljömål och natio- nellt stöd – resultat av SKL:s enkät och djupintervjuer 2011 och 2012. (2018) Report Oceanography No. 65, 2018. TSFS (2010:96) Transportstyrelsens föreskrifter och allmänna råd om åtgärder mot förorening från fartyg. Vattenmyndigheterna (2016) Förvaltningsplan 2016–2021 vattendistrikt. Vattenmyndigheterna (2016) Förvaltningsplan 2016–2021 . Vattenmyndigheterna (2016) Förvaltningsplan 2016–2021 Norra Öster- sjöns vattendistrikt. Vattenmyndigheterna (2016) Förvaltningsplan 2016–2021 Södra Öster- sjöns vattendistrikt. Vattenmyndigheterna (2016) Förvaltningsplan 2016–2021 vattendistrikt. Vattenmyndigheterna (2016) Verktyg för bättre vatten. Miljökvalitets- normer – bakgrund, utformning och användning. Vattenmyndigheterna (2016) Åtgärdsprogram –2021 Samtliga vattendistrikt. Källor från EU-institutioner och internationella organ och rådets direktiv /60/EG av den 23 ok- tober 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. och rådets direktiv /7/EG av den 15 febru- ari 2006 om förvaltning av badvattenkvaliteten och om upphäv- ande av direktiv /160/EEG.