sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Inom arbetar man bland annat med att anpassa eller uppdatera branschernas valideringsmodeller och att genomföra den kvalitetsdeklaration som beskrivs i standarden för branschvalidering av yrkeskompetens. RegioVux-projekt är ett annat exempel på ett natio- nellt beslutat socialfondsprojekt. Projektet syftade till ökat samarbete över kommungränserna för att förstärka regional yrkesinriktad vuxenutbildning och validering. Fyra regioner deltog i projektet som avslutades i december 2018.10 Ett av målen med projektet var att utveckla fungerande väglednings- och valideringsverksamhet inom en region. En utvärdering av visar att arbetet med validering har varit framgångsrikt (2019, s. 12). 10De fyra regionerna är Region (), Region botten (Vux), () och (). Kompetensutveckling, valideringsinsatser och samverkan är preliminära prioriteringar i kommande programperiod Svenska har på regeringens uppdrag tagit fram en om- världsanalys med preliminära prioriteringar för socialfondsprogram- met den kommande programperioden (ESF+). Med den redovisade omvärldsanalysen som grund ska lämna ett förslag till ESF+ för perioden –2027 . I omvärldsanalysen slår fast att det är viktigt att ESF+ främjar kompetens både på och utanför arbetsmarknaden för att vara en relevant aktör på en arbetsmarknad i förändring (2019). Kompetensutveckling för omställning, förebyggande arbete i form av strategisk kompetensutveckling, valideringsinsatser och förstärkt samverkan bör vara centrala insatsområden för ESF+. lyfter även fram vikten av tillgång till kvalificerad väg- ledning för studerande och arbetssökande, arbetsmarknadskontak- ter i utbildningen och möjligheter att komplettera sin utbildning i vuxen ålder samt att studera vidare under yrkeslivet. Valideringen behöver utvecklas till fler branscher och sektorer på ett enhetligt och kvalitetssäkrat sätt, för att bidra till övergångar mellan utbildnings- systemets olika delar och stimulera yrkesväxling (2019). I Europeiska kommissionens landrapport för 2019 anger kommissionen att ESF+ i framför allt bör användas för in- satser som ryms inom den europeiska pelaren för sociala rättigheter. Det handlar om insatser för att förbättra effektiviteten och arbets- marknadsrelevansen i utbildning samt främja livslångt lärande, bland annat genom flexiblare fort- och vidareutbildningsinsatser och att främja karriärväxling (2019, bilaga 1). 8.3.7Regionalfonden kan omfatta kompetensutveckling under nästa programperiod Förberedelser och förhandlingar pågår inte bara om inriktning och utformning av europeiska socialfonden inför nästa programperiod, utan även om inriktningen av övriga strukturfonder som omfattas av EU:s sammanhållningspolitik. har föreslagit att den europeiska regionala ut- vecklingsfonden (Eruf) –2027 kan om- fatta satsningar på kompetensutveckling och färdigheter för smart specialisering, strukturomvandling och entreprenörskap. Tillväxt- verket har i ett inspel till regeringens ställningstaganden om EU- fonderna i nästa programperiod tagit fasta på detta. Myndigheten föreslår att Eruf tydligare bör användas för att möta utmaningar och behov att förnya kunskap och kompetens i näringslivet till följd av bland annat strukturomvandling och digitalisering. (2019c) gör bedömningen att Eruf, tillsammans med kompletterande individinriktade insatser för livslångt lärande inom ESF+, skapar goda förutsättningar för en stärkt kompetens- försörjning i näringslivet. påtalar myndigheten en risk för överlappning mellan kompetensutvecklingsinsatserna i de båda fon- derna. För att underlätta för företagen anser att reger- ingen bör överväga att renodla fondernas inriktning så att all kom- petensutveckling för målgruppen företag samlas i regionalfonden. 8.4.1Utökade medel för kompetensförsörjning och livslångt lärande i nästa programperiod för socialfonden Bedömning: för europeiska socialfonden bör validering lyftas fram som ett verktyg såväl för kompetensförsörjning och livslångt lärande som för personer som står långt från arbetsmarknaden. Utökade medel bör avsättas för kompetensförsörjning och livslångt lärande där validering ingår som en avgörande beståndsdel. För projekt avseende vali- dering bör medfinansieringen lösas med nationellt avsatta medel. En större andel av medlen för kompetensförsörjning och livs- långt lärande bör gå till natio- nella projekt. Validering är ett viktigt verktyg för en arbetsgivares kompetensför- sörjning och för att möjliggöra livslångt lärande. Utveckling av kvali- fikationer och aktuella kompetensstandarder för olika yrkesroller förbättrar också utbildningars relevans för arbetsmarknaden. Under innevarande programperiod har ett stort antal ESF-finansierade pro- jekt bedrivits som syftat till att utveckla arbetet med validering. Validering bör vara en naturlig del av socialfondens insatser för kom- petensförsörjning även i nästa programperiod. Förändringen av arbetslivet innebär ökande krav på kompetens- utveckling och lärande för omställning (se avsnitt 3.1.3). Utbildning inför inträdet på arbetsmarknaden räcker inte, individer behöver kunna bygga på och bygga om sin kompetens för att den ska svara mot arbetslivets nya krav. Kompetensutveckling för yrkesverksamma är nödvändigt både för att arbetsgivare ska klara kompetensförsörj- ningen och för att förhindra att individer slås ut från arbetsmark- naden. Att kompetensutveckling för anställda kommer till stånd är fram- för allt arbetsgivarnas ansvar. Men också staten bör ta ett ansvar. Det gäller inte minst för att säkerställa tillräckliga insatser för anställda i små och medelstora företag och för den ökande gruppen som har tillfälliga jobb eller är egenanställda. Förutom avgränsade satsningar på kompetensutveckling för vissa yrkesgrupper, som till exempel lärare, utgör socialfondsprojekt huvuddelen av de offentliga sats- ningarna för kompetensutveckling av yrkesverksamma.11 Under de två senaste programperioderna har programområde 2, som avser ökade övergångar till arbete för personer som står långt från arbetsmarknaden, utgjort huvuddelen av socialfondsmedlen. Detta trots socialfondens stora betydelse för att underlätta för sysselsatta kvinnor och män att utvecklas i takt med arbetslivets krav. Medel för samma ändamål som i programområde 2 finns fram- för allt inom den ordinarie arbetsmarknadspolitiken. Om behov finns av förstärkning av den nationella arbetsmarknadspolitiken bör detta framför allt ske genom utökade ramar för den ordinarie arbets- marknadspolitiken. Socialfondens medel bör värnas för att möta de ökande behoven av kompetensutveckling i arbetslivet och tydligare inriktas mot kom- petensförsörjningsområdet där validering utgör en viktig del. Valideringsdelegationen bedömer därför att utökade medel bör avsättas för kompetensförsörjning och livslångt lärande i den kom- mande programperioden för europeiska socialfonden. Utvecklingen av långsiktigt hållbara strukturer för validering bör vara en priorite- rad insats inom området. Andelen som riktas till projekt för kom- petensförsörjning och livslångt lärande bör uppgå till minst 50 pro- 11Vissa satsningar för att stödja kompetensutveckling och kompetensväxling bland yrkes- verksamma görs också av och kompetensutveckling (). cent av det nationella socialfondsprogrammets totala omfattning. För att underlätta projekt som syftar till att utveckla långsiktigt hållbara strukturer för validering bör medfinansieringen lösas med nationellt avsatta medel. Valideringsdelegationen bedömer också att en större andel av medlen för kompetensförsörjning i den kommande programperio- den bör gå till nationella projekt. För att få långsiktig påverkan på förutsättningarna för validering för kompetensförsörjning och livs- långt lärande bör de utvecklingsprojekt som genomförs vara för- ankrade på nationell nivå. Valideringsprojektens kvalitet och natio- nella legitimitet säkerställs genom att projekten ska uppfylla kraven i valideringsförordningen. Fokus i detta kapitel är på hur kunskapsutvecklingen på validerings- området kan stärkas. Kapitlet behandlar kompetensutveckling för utförare av validering, uppföljning av den validering som genomförs, tillgång till statistik samt forskning om validering. Hög kvalitet i genomförandet ger valideringens resultat legitimi- tet. För att genomföra validering med hög kvalitet behöver utföraren ha rätt kompetens. Kompetensutveckling för valideringsutförare är därför centralt för att få kvalitet i valideringsarbetet (avsnitt 9.1). Det finns brister i hur validering och bedömning av reell kom- petens följs upp och redovisas. Dessa brister gör det svårt att uppskatta valideringsverksamhetens omfattning. Kvalitetssäkrad och tillförlitlig statistik behövs också för att kunna genomföra effekt- utvärderingar. Såväl kvantitativ som kvalitativ forskning om valider- ing är begränsad i (avsnitt 9.2). Valideringsdelegationens förslag och bedömningar när det gäller insatser för kompetensutveckling för utförare samt förbättrad stati- stik och forskning om validering lämnas i avsnitt 9.3. 9.1Kompetensutveckling för ökad kvalitet 9.1.1Webbutbildning om validering ger en helhetsbild med möjlighet till fördjupning tog fram en webbutbildning i validering, Valideringsarbete i teori och praktik – en introduktion. Utbildningen omfattar och avslutas med ett slutprov. Webbut- bildningen är uppbyggd kring olika scenarier med filmer, teori och praktiska moment och riktar sig till personer som arbetar med väg- ledning, kartläggning, antagning eller bedömning av kompetens. Utbildningen ger en helhetsbild av validering med möjlighet att fördjupa sig i kartläggnings- och bedömningsarbetet. Den ger även en bild av olika sammanhang där validering kan användas och vilka bedömningsgrunder som är mest lämpliga inom olika sektorer. Webbutbildningen har haft ett brett deltagande. Såväl studie- och yrkesvägledare och lärare inom samtliga utbildningsformer som arbets- förmedlare och omställningsaktörer har genomfört utbildningen (se bilaga 3). 9.1.2Högskolekursen om validering håller hög kvalitet men fler praktiska inslag efterfrågas Kursen Validering i praktiken (7,5 högskolepoäng) startade vid och Linnéuniversitetet. Kursen ge- nomfördes även som distansutbildning vid . Kursen bygger på webbutbildning och genomförs som en uppdragsutbildning med som uppdragsgivare och finansiär. Syftet med utbildningen är att ge deltagarna en fördjupad förståelse av valideringsprocessen och verktyg för att utveckla sin valideringspraktik. Anställda inom vuxenutbildning, uni- versitet och högskolor samt Arbetsförmedlingen har utgjort mer- parten av deltagarna. En uppföljning som genomförts på uppdrag av Valideringsdele- gationen visar att deltagarna är nöjda med kursen och att kursen överlag hållit en hög kvalitet (2019). Uppföljningen pekar på att de teoretiska inslagen i utbildningen överlag varit uppskattade och setts som relevanta. Av enkätens öppna svar och i intervjuer framgår dock att många deltagare efterfrågar fler praktiska inslag som är anpassade till den egna verksamheten. Bredden av professioner och aktörer har i viss mån varit en styrka i genomförandet. bedömer Strategi- rådet att den breda sammansättningen har försvårat ett verksamhets- relevant upplägg. Utbildningen har i varierande grad bidragit till att förändra del- tagarnas agerande i praktiken. En dryg tredjedel av deltagarna upp- lever att utbildningens bidrag i detta avseende är begränsat. Av inter- vjuer och enkätens öppna svar framgår att många deltagare har saknat en tydlig ambition eller en plan från sina chefer om hur kunskapen från kursen ska användas. Utbildningen har därmed setts mer som en fristående kompetensutvecklingsinsats än som ett verktyg för att driva verksamhetsutveckling inom ett strategiskt prioriterat område. Finansiering av högskolekursen om validering inför kommande år är ännu oklar. För att säkerställa att kursen kan få en fortsättning även framöver behöver finansieringsfrågan lösas långsiktigt. 9.2Brist på statistik och forskning om validering Det behöver finnas jämförbar statistik över omfattningen av valider- ing på både nationell och regional nivå så att man kan följa utveck- lingen och kan genomföra effektutvärderingar. Det är ett nationellt ansvar att ta fram statistik. har uppföljningen av validering förbättrats avseende och arbetssökande vid Arbetsförmedlingen. Däremot är nationell statistik över omfatt- ningen av validering inom vuxenutbildning, högskolan och branschvalidering bristfällig eller saknas helt. () kan nu redovisa statistik över sökande till som bedömts vara behöriga utifrån reell kompetens. Däremot saknas löpande, kvalitetssäkrad statistik över bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande. Myndigheten för () har dock genomfört ett arbete för att få mer information om omfattningen av tillgodoräknande inom yrkes- högskolan (MYH 2019c). Validering är ett arbetsmarknadspolitiskt program. Det innebär att Arbetsförmedlingen kan redovisa register- baserad statistik över omfattningen av validering inom arbetsmark- nadspolitiken. Statistiken kan brytas ner på olika grupper och på lokal och regional nivå. Statistiken om validering inom vuxenutbildning (komvux) har dock stora kvalitetsbrister (se avsnitt 11.2.1). Inom pågår en översyn av statistiken för komvux gene- rellt, vilket kan leda till säkrare uppgifter också om validering. Nationell statistik om validering inom högskolan saknas fort- farande helt. Valideringsdelegationen har i delbetänkandet Valider- ing i högskolan (SOU 2018:29, s. 206) lämnat förslag för förbättrad statistik om tillgodoräknande inom högskolan. Respektive bransch ansvarar för att ta fram statistik över om- fattningen av validering mot arbetslivets kvalifikationer (branschvali- dering). Hur uppgifter om antalet genomförda valideringar samlas in och sparas varierar mellan branscherna. Vissa branscher har egna register där de samlar in information från sina utförare och samman- ställer uppgifterna, medan andra lägger uppgiften att samla in infor- mation på sina utförare. MYH har på uppdrag av delegationen samlat in och sammanställt uppgifter om branschvalidering (se bilaga 3). I avsnitt 10.5.3 gör delegationen bedömningen att MYH, vid använd- ning av de medel som tillförs myndigheten för att förstärka stödet för branschvalidering, bland annat bör prioritera att regelbundet samla in och redovisa statistik över antalet branschvalideringar. Forskning om validering har varit begränsad i . Den forskning som bedrivits har främst utgjorts av kvalitativa studier. En av förklaringarna till bristen på empiriskt baserad kvantitativ forsk- ning är bristen på tillförlitlig statistik om validering. Utökad forskning om validering skulle kunna bidra med perspektiv och ökad förståelse som också kan leda till att valideringsverksamhet och förutsättningar för livslångt lärande utvecklas (NVL 2012, s. 17). 9.3.1Medel bör tillföras för att säkerställa fortsatt finansiering av högskolekurser om validering Förslag: Särskilda medel tillförs för att finan- siera högskolekurser om validering. Som framgår av avsnitt 9.1.2 saknas en finansiering av högskole- kurserna om validering inför kommande år. Kompetensutveckling för valideringsutförare är avgörande för att säkerställa kvalitet och legitimitet i valideringen. Valideringsdelegationens uppföljning visar att högskolekursen Validering i praktiken, som hit- tills finansierat, håller hög kvalitet och är uppskattad av deltagarna (se avsnitt 7.5.2). Kurserna bidrar även till att utveckla en samsyn om validering och till lärande mellan olika verksamhetsområden om hur validering fungerar. Valideringsdelegationen bedömer att högskolekurserna fyller en viktig funktion och att det är viktigt att säkerställa att kurserna kan erbjudas även framöver. Delegationen föreslår därför att staten till- för medel för att finansiera dessa kurser. 9.3.2Statistik över omfattningen av validering inom komvux och högskolan bör förbättras Bedömning: bör fortsätta arbetet med att följa upp och redovisa kvalitetssäkrad statistik över omfattningen av validering inom vuxenutbildning. bör, i väntan på införande av systemstöd, följa upp omfattningen av bedömning av reell kom- petens via enkäter. saknas en heltäckande uppföljning av den validering som sker inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux). Skolver- ket har arbetat med att utveckla statistiken om komvux under . har bland annat beslutat om en mer detaljerad uppföljning av validering genom en ändring i föreskrifter om uppgiftsinsamling från huvudmännen inom skolväsendet m.m.1 Den förändrade insamlingen gäller . Då kommer uppgift om delvis validerade kurser också att samlas in. har det enbart varit möjligt för huvudmännen att rapportera in uppgift om hela kurser som validerats. Syftet med ändringen är att få en mer rättvis bild av omfattningen av validering. Valideringsdelegationen bedömer att bör fortsätta utvecklingsarbetet så att myndigheten kan redovisa kvalitetssäkrad statistik över valideringar inom komvux, både när det gäller hela och delar av kurser. () har i uppdrag att utveckla uppföljningen av lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens.2 I UKÄ:s första rapportering hänvisade myndigheten bland annat till att vidareutveckling behöver ske i de centrala syste- men för antagning (NyA) och studiedokumentation (Ladok) för att tillförlitlig statistik ska kunna tas fram. UKÄ framhöll även att defi- 1Ändringsföreskrift SKOLFS 2019:19. 2Regleringsbreven för budgetåren 2017, 2018 respektive 2019 avseende Universitetskanslers- ämbetet. nitioner av vad som ska bedömas som reell kompetens behöver göras kända och bli accepterade av lärosätena. UKÄ angav att den lång- siktiga ambitionen är att uppföljningen av reell kompetens ska kunna bli officiell statistik (UKÄ 2017). Inom pilotverksamheten för bedömning av reell kompetens 2016–2018 vidareutvecklade Universitets- och högskolerådet (UHR) det digitala ärendehanteringssystemet . Syftet var att kunna er- bjuda lärosätena ett effektivt systemstöd för arbetet med bedömning av reell kompetens, vilket också skulle kunna ge underlag för UKÄ:s uppföljning av lärosätenas arbete. UHR har ännu inte tagit ställning till om kommer att sjösättas som systemstöd för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens. UKÄ:s möjligheter att följa upp utvecklingen av validering inom högskolan försvåras påtag- ligt av förseningen av . Vidare har det saknats en samsyn inom högskolan om hur be- greppen validering och bedömning av reell kompetens ska förstås. Detta medförde att kvaliteten var bristfällig i de uppgifter som sam- lades in från de lärosäten som deltog i pilotverksamheten om bedöm- ning av reell kompetens . Med den i kapitel 6 föreslagna valideringsförordningen får emellertid även lärosätena en gemensam utgångspunkt för förståelsen av vad validering avser. () följer via enkäter upp omfattningen av sökande till som bedömts behöriga för tillträde till utbildning genom reell kompetens. Kvaliteten på statistiken var inledningsvis bristande, men håller nu tillräcklig kvalitet och redo- visas på . Valideringsdelegationen bedömer att UKÄ – i väntan på att systemstödet finns på plats – bör följa upp omfattningen av bedömning av reell kompetens inom högskolan via enkäter. 9.3.3Kompetensutveckling för utförare inom respektive utbildningssektor Bedömning: Myndigheten för , och Universitets- och högskolerådet bör överväga hur de kan till- handahålla kompetensutvecklingsinsatser inriktade på validering inom den egna sektorns utbildningar. Riktlinjer och metodstöd för validering finns framtagna inom de flesta områden men det är viktigt att myndigheterna även stödjer använd- ningen av dessa stödverktyg. Deltagarna i högskolekursen Valider- ing i praktiken har uttryckt behov av att diskutera genomförandet av validering tillsammans med kollegor från det egna verksamhetsom- rådet och att genomföra praktiska övningsuppgifter kopplade till den egna verksamheten. Högskolekursens breda gruppsammansättning har varit positiv men har också försvårat ett individanpassat och verksamhetsrelevant upplägg av fortbildningen. Det föreslagna valideringsrådet (se avsnitt 7.5.2) bör ansvara för att möjliggöra gemensam kompetensutveckling för valideringsut- förare inom utbildning och arbetsliv. bör Myndigheten för ansvara för och finansiera hög- skolekurserna om validering. Det är viktigt att dessa kurser finns till- gängliga även fortsättningsvis. Praktiska kompetensutvecklingsinsatser riktade till validerings- utförare inom olika utbildningsområden bör dock tillhandahållas av den myndighet som ansvarar för att främja användningen av valider- ing inom området. Myndigheten för har framhållit behovet av kompetensutveckling för personer som jobbar med vali- dering inom utbildningsområdet. Myndigheten har även föreslagit att stödverktyg för validering bör kompletteras med kompetensut- vecklingsträffar för utbildningsanordnare inom (MYH 2019c, s. 48). Valideringsdelegationen gör därför bedömningen att Myndigheten för och bör överväga hur myndig- heterna kan tillhandahålla kompetensutvecklingsinsatser för praktiskt genomförande av validering inom sina respektive verksamhetsområ- den. Kompetensutvecklingsinsatserna bör vara anpassade till motta- garnas roller och kontext. De bör också organiseras så att de bidrar till att valideringsutförare kan förändra sitt agerande i praktiken och till eventuella organisatoriska förändringar på hemmaplan. Valideringsdelegationen har i delbetänkandet Validering i hög- skolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29) föreslagit att Universitets- och högskolerådets (UHR) bör ges ett långsiktigt uppdrag att stödja och främja lärosätenas arbete med erkännande av kompetens som skrivs in i myndighetens instruktion. Inom ramen för ett sådant uppdrag bör även UHR överväga hur kompetensutvecklingsinsatser för praktiskt genomförande inom hög- skolan kan tillhandahållas. Svenska har gjort en utlysning för projekt med inriktning mot strategisk kompetensutveckling av yrkesverksamma inom validering. Utlysningen riktade sig till branschorganisationer och krävde ingen medfinansiering. har även möjlighet att göra en liknande utlysning, inriktad mot projekt för kompetensut- veckling av yrkesverksamma som arbetar med validering inom for- mell utbildning. 9.3.4Forskning om validering bör utökas Bedömning: Forskning om validering bör prioriteras i det tio- åriga nationella forskningsprogrammet om arbetslivsforskning. Forskning om validering bör även prioriteras inom ramen för befintliga och kommande satsningar på forskning inom utbild- ningsvetenskap och vuxnas lärande. Forskning om kompetensförsörjning och livslångt lärande, in- klusive validering, bör lyftas fram som ett viktigt forskningsom- råde i den kommande forskningspropositionen. Validering bör prioriteras i det nationella programmet om arbetslivsforskning Forte, för hälsa, arbetsliv och välfärd, har inrättat ett tioårigt nationellt forskningsprogram om arbetslivsforskning på uppdrag av regeringen. Programmet är en del i regeringens satsning för att hantera de stora samhällsutmaningarna genom forskning och innovation och presenterades i den senaste forskningspropositionen (prop. 2016/17:50). Forskningsprogrammen förväntas skapa syner- gier mellan olika aktörer som kompletterar varandra vad gäller kun- skap, kompetens och uppdrag. Forskningsprogrammet om arbetslivsforskning ska bidra till att öka förståelsen för hur en väl fungerande arbetsmarknad och ett håll- bart arbetsliv kan skapas. Budgeten för programmet är och framåt. En av samhällsutmaningarna inom arbetslivsområdet som regeringen anger är strukturomvandlingar, med digitaliseringens och automatiseringens effekter på efterfrågan på arbetskraft och förändrade krav på kompetensförsörjning. Forte delar i programmet in arbetslivsområdet i tre huvudom- råden: arbetsmarknad, arbetsorganisation och arbetsmiljö. Området arbetsmarknad omfattar bland annat forskning om matchning mellan utbildning och arbete, omställning och hur kvalifikationskrav utformas.