sou · H8B380 · 2020-12-15 00:00:00 — Medicinsk bedömning utifrån klinisk bedömning. Klinisk bedömning behöver inte alltid göras fysiskt. Den kan göras utifrån personlig kännedom, i samråd med eller ansvarig sjuk- sköterska, tillsammans med distansmonitorering/egenmonitorering av ovanstående vitalparametrar, symtomenkät och eventuellt vid behov videobesök direkt med patient i ordinärt boende eller med hjälp av personal från SÄBO. publicerade tillsammans med ett utbildningsmaterial, Introduktion till arbete i vård och omsorg. Det är främst riktat till ny personal, och kan ses som ett sätt att möta behoven när många outbildade behövde anställas när det var hög frånvaro bland den ordinarie personalen på grund av pandemin. publicerade kunskapsstödet Arbetssätt vid covid-19 hos personer med demenssjukdom i särskilda boendeformer för äldre. Uppdateringar har skett , och . Dokumentet syftar till att ge stöd till personal och chefer i särskilda boendeformer för äldre om hur arbetssätt kan anpassas då personer med demenssjukdom bär på coronavirus. De utbildningar som tagits fram av har fått stor spridning, enligt uppgift från myndigheten. Detta stämmer även med uppgift från olika anställda inom äldreomsorgen som kom- missionen samtalat med. De riktlinjer och förslag som Social- styrelsen har utfärdat, bland annat om läkarbedömningar på distans, har uppmärksammats och varit föremål för diskussion i media. Vi återkommer därför till dessa senare i betänkandet. Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre 7.5Stanna hemma, håll avstånd och tvätta händerna! har en central roll i den svenska hanteringen av pandemin. Av myndighetens instruktion följer att Folkhälso- myndigheten ska verka för god folkhälsa, utvärdera effekterna av metoder och strategier på folkhälsoområdet, följa hälsoläget i befolkningen och faktorer som påverkar detta, genom kunskaps- byggnad och kunskapsspridning främja hälsa och förebygga sjuk- domar och skador samt verka för ett effektivt smittskydd. Verksam- heten ska stå på vetenskaplig grund. Särskild vikt ska fästas vid de grupper som löper störst risk att drabbas av ohälsa (1 §). Myndig- heten ska även övervaka planläggningen av smittskyddets beredskap och inom sitt ansvarsområde ta initiativ till åtgärder som skyddar befolkningen mot smittsamma sjukdomar och andra allvarliga hälso- hot i kris och under höjd beredskap (8 §). anger att den fullgör sitt uppdrag genom att följa utvecklingen av spridningen av covid-19 i och världen och utifrån detta vidta och föreslå åtgärder som kan bromsa smittspridningen och minska antalet som är sjuka samtidigt.228 Efter- som covid-19 har klassificerats som en allmänfarlig och samhälls- farlig sjukdom kan även utfärda föreskrifter och vidta vissa åtgärder enligt smittskyddslagen. Folkhälsomyndig- heten utfärdar även allmänna råd. Dessa är rekommendationer för hur man kan göra för att uppfylla det som står i en lag, förordning eller föreskrift. bedömde att risken för samhällssmitta av covid-19 var mycket hög och publicerade rådet att alla som var sjuka i förkylning eller influensaliknande symtom ska vara hemma för att inte riskera att sprida smitta vidare till andra, detta gällde inte minst personal inom hälso- och sjukvård och äldre- omsorg. ansåg att ytterligare åt- gärder borde vidtas för att bromsa smittspridningen och skydda de mest utsatta från att bli smittade. Myndigheten publicerade därför en rekommendation som innebar att personer upp- manades att begränsa sina nära kontakter med andra så långt som möjligt . 228Uppgifter hämtade från (besökt ). Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre inte träffa sina gamla släktingar om det inte var helt nödvändigt. De arbetsgivare som hade möjlighet att låta sina anställda arbeta hem- ifrån rekommenderades att överväga detta. , inför kommande påskledighet, uppmanade alla att tänka igenom om planerade resor verkligen var nödvändiga att genomföra. beslutade föreskrifter och allmänna råd om allas ansvar att förhindra smitta av covid-19 m.m.(HSLF-FS 2020:12). Föreskrifterna har uppdaterats vid flera tillfällen.229 Enlig föreskrifterna ska alla verksamheter i såsom statliga myndigheter, företag, kommuner, kommunala verk- samheter, regioner, föreningar och religiösa samfund utifrån rekom- mendationer från och smittskyddsläkare säkerställa att de vidtar lämpliga åtgärder för att undvika smitt- spridning av covid-19. Föreskrifterna innehåller även en rad allmänna råd, bland annat konkreta råd hur lämpliga åtgärder kan vidtas samt råd till enskilda när det gäller det personliga ansvaret att förhindra smittspridning. Var och en uppmanas att (1) vara noggranna med sin handhygien och ofta tvätta händerna med tvål och vatten , (2) hålla avstånd till varandra inom- och utomhus på platser där människor samlas, som till exempel butiker, köpcentrum, museer, bibliotek, servicekontor och väntrum, (3) hålla avstånd till varandra i kollektivtrafiken och i andra allmänna färdmedel, (4) avstå från att delta i större sociala sammanhang som fester, begravningar, dop, kalas och bröllop, (5) på idrottsplatser, badhus, gym och i andra trä- ningslokaler hålla avstånd till varandra och undvika att byta om i allmänna omklädningsrum, (6) undvika att resa i rusningstid, och (7) avstå från onödiga resor. Till personer och andra risk- grupper lämnades ytterligare råd om att begränsa sina sociala kon- takter, undvika att åka kollektivtrafik och andra allmänna färdmedel samt undvika att handla i butiker eller vistas på andra platser där människor samlas. beslutade att de all- männa råden till personer och andra riskgrupper skulle upphöra att gälla . Socialminister uttalade vid en pressträff att detta innebär att alla i får samma ansvar för att skydda sig själv och alla andra. 229Se HSLF-FS 2020:21, 2020:31, 2020:50 och 2020:52. Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre hävandet av de särskilda råden till äldre motiverades av de många negativa konsekvenserna för äldres hälsa som uppmärksammats, bland annat i en rapport från Folkhälsomyndigheten.230 Det stod tidigt klart att tillgången till skyddsutrustning inte var tillräcklig för att täcka de behov som uppstod och många aktörer agerade på egen hand för att skaffa fram sådan utrustning. Det fattades därför beslut om att hantera frågan om införskaffande av skyddsutrustning även på nationell nivå. gav regeringen ett uppdrag till att säkerställa tillgången till skyddsutrustning och annat sjukvårds- material till följd av spridningen av covid-19. Uppdraget innebar att myndigheten på nationell nivå ska svara för fördelningen respektive, vid behov, omfördelning mellan huvudmännen samt, så långt det är möjligt, ta initiativ till att skyndsamt få igång en produktion av material inom . Beslutet innebar också att Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, MSB, ska bistå vid genomförande av uppdraget samt att uppdraget ska genomföras i dialog med och och i nära samarbete med regionerna och kommunerna. Uppdraget skulle gälla så länge det krävs med tanke på spridningen av covid-19 och förut- sättningarna för regionerna och kommunerna att på egen hand säkerställa försörjningen av skyddsutrustning och annan sjukvårds- materiel.231 beslutade regeringen, med stöd av smittskyddslagen (9 kap. 6 §), om förordning (2020:126) om fördelning av sjukvårds- material till följd av spridningen av sjukdomen covid-19. Förord- ningen innebär att får besluta om att en region eller kommun ska överlämna personlig skyddsutrustning eller prov- tagningsmaterial till en eller flera andra regioner eller kommuner, med hänsyn till behovet inom en särskild del av landet eller inom en viss verksamhetsgren inom hälso- och sjukvården, 230Folkhälsomyndigheten, Konsekvenser för personer av smittskyddsåtgärder mot covid-19, . 231Regeringsbeslut (S2020/01558/FS och S2020/01594/FS). Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre eller verksamhet enligt lagen om stöd och service till vissa funktions- hindrade. Förordningen innebär även att regioner och kommuner på begäran till ska lämna information om den personliga skyddsutrustning och det provtagningsmaterial som respektive region eller kommun har tillgång till. påbörjade redan före regeringens uppdrag inven- teringar för att skapa lägesbilder samt arbetet med inköp av skydds- utrustning. skickade , i samverkan med , ut enkäter till landets samtliga akut- sjukhus för att inventera sjukvårdsresurserna. En sammanställning av inventeringen av skyddsutrustning och tillgång till relevanta vårdplatser i regionerna genomfördes i mitten av februari.232 I en lägesrapport uppgav även att myndigheten skickat ut en begäran om läges- bild med anledning av covid-19 till regioner. uppgav då även att myndigheten hade påbörjat arbetet med inköp av skyddsutrustning och materiel för provtagning genom EU samt på egen hand och att leveranser hade börjat inkomma i mindre kvanti- teter.233 skickade ut en enkät till samtliga kommuner med frågor om bland annat beredskapen när det gäller personalförsörjning och nödvändig materiel och utrustning. För att fullgöra sitt uppdrag som inköps- och fördelningscentral begärde hjälp av MSB för att samordna kommuner- nas lägesbilder och begäran om stöd avseende material och skydds- utrustning via länsstyrelserna. begärde stöd från MSB även med att kartlägga inhemsk produktion av material och skyddsutrustning till hälso- och sjukvård samt omsorgen. Myndig- heten begärde även stöd från MSB med att samordna bedömningar av möjligheten för andra offentliga aktörer att lämna stöd avseende materiel, skyddsutrustning och andra nationella förstärknings- resurser. kontaktade även , , för stöd med avrop och inköp av medicinteknisk utrustning och skyddsutrustning.234 Regeringen gav länsstyrelserna i uppdrag att bistå i arbetet med att samordna kommunernas läges- 232Underlag till – presentation , . 233Socialstyrelsens nationella lägesrapport i dnr 10.2–5075/2020. 234Underlag till – presentation , . Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre bilder och behov av skyddsutrustning och sjukvårdsmateriel. Läns- styrelserna ska utföra uppdraget i samarbete med MSB och SKR.235 Regeringens uppdrag till länsstyrelserna beslutades efter att läns- styrelserna inkommit med en hemställan om ett bemyndigande, utan vilket länsstyrelserna inte ansåg sig kunna fullgöra uppdraget. Det var först som började få en bild av kommunernas behov av utrustning. fick i uppdrag av regeringen att säkerställa ett förfarande för att även icke CE-märkt personlig skyddsutrustning ska kunna användas.236 Uppdraget gavs mot bak- grund av rekommendation (EU) 2020/403 av om förfaranden för bedömning av överens- stämmelse och marknadsövervakning inom ramen för hotet från covid-19. Enligt rekommendationen får marknadskontrollmyndig- heter under vissa omständigheter tillåta personlig skyddsutrustning som saknar CE-märkning, men som myndigheten har konstaterat säkerställer ett tillräckligt skydd av hälsa och säkerhet. Genom uppdraget ska möjliggöras att under den pågående smittspridningen kan bidra till att säkerställa till- gången till personlig skyddsutrustning som säkerställer ett tillräck- ligt skydd för hälso- och sjukvårdspersonal, räddningstjänst och annan personal som arbetar med att bekämpa viruset och undvika ytterligare spridning. Genom ett beslut förlängde regeringen uppdrag och tidpunkten för den skriftliga redo- visningen av uppdraget till den 30 juni 2021.237 har på sin webbplats och i rekommen- dationer gett ut information som ska fungera som stöd för vården 235Regeringsbeslut (S2020/02676/). 236Regeringsbeslut (A2020/00783/ARM). 237Regeringsbeslut (A2020/01979/ARM). Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre Det första dokumentet med rekommendationer för handläggning av misstänkta fall av covid-19 publicerades och det första dokumentet med rekommen- dationer för handläggning av bekräftade fall publicerades den 17 februari 2020.239 I den första versionen av rekommendationer vid misstänkta fall angavs att myndigheten, vid all patientkontakt med misstänkta fall, rekommenderar att samma personliga skyddsutrustning som an- vänds vid aerosolsmitta även ska användas i dessa fall. Det innefattar skyddshandskar, stänkskydd (tättslutande skyddsglasögon eller visir), tillpassat andningsskydd samt långärmad vätskeavvisande en- gångsskyddsrock alternativt långärmad skyddsrock och plastför- kläde. I den sjunde versionen, daterad , ändrades dessa rekommendationer och angav att ett vätskeavvisande munskydd i kombination med visir eller skydds- glasögon utgjorde ett adekvat barriärskydd för vårdpersonal i sam- band med både provtagning och vårdsituation, med undantag för aerosolgenererande procedurer. publicerade mendationer för handläggning och val av skyddsåtgärder mot covid-19 inom vård och omsorg, vilka ersatte de båda tidigare dokumenten. Det övergripande syftet med rekommendationerna är att vara ett stöd till smittskyddsenheter, vårdhygieniska enheter och vårdgivare vid hantering av covid-19 inom vård och omsorg, och att vara ett stöd vid riskbedömningar och utarbetande av rutiner för smittföre- byggande åtgärder i samband med olika vårdnära situationer. I rekommendationerna anges bland annat att vid all vård- och omsorgsnära kontakt ska en riskbaserad och adekvat användning av personlig skyddsutrustning användas i tillägg till de basala hygien- rutinerna. Myndigheten anger att vid arbetsmoment som innebär risk för kontakt med kroppsvätskor ska ögon, näsa och mun skyddas mot stänk. I rekommendationen hänvisas till föreskrifter (AFS 2018:4) som anger att visir ska användas vid arbetsmoment som innebär risk för kontakt med kroppsvätskor. anger att om visir vid riskbedömning inte bedöms helt skydda mot stänk mot munnen kombineras det med 238Folkhälsomyndigheten, Rekommendationer för handläggning av misstänkta fall av det nya coronaviruset 2019-nCov, version 1, . 239Folkhälsomyndigheten, Rekommendationer för handläggning av bekräftade fall av covid-19, version 1, . Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre Som ett alternativ till visir kan skyddsglasögon till- sammans med munskydd användas. Utifrån en riskbedömning och de arbetsmoment som utförs väljs det mest lämpliga alternativet. Vid risk för aerosolsmitta rekommenderas tillpassat andningsskydd. Rekommendationerna har uppdaterats . I en version uppdaterad anges att vid covid-19 ska visir alltid kombineras med munskydd, vid arbetsmoment som innebär risk för kontakt med kroppsvätskor. Vidare anges att som ett alter- nativ till visir och munskydd kan skyddsglasögon användas till- sammans med vätskeavvisande munskydd. Om munskyddet inte används tillsammans med ett heltäckande visir så ska det enligt myn- digheten vara vätskeavvisande. I den senast uppdaterade versionen, från , har ordet vätskeavvisande bytts ut mot vätske- resistent. har även publicerat skrif- ten Åtgärder för att minska smittspridning av covid-19 från personal till äldre brukare och patienter. Skriften finns i både en lång och en kort version. ersattes de båda dokumenten av Åtgärder för att minska risken för smittspridning av covid-19 från per- sonal inom vård, tandvård och omsorg. Skriften vänder sig till bland annat verksamhetsansvariga inom vård och omsorg och syftet anges vara att ge stöd vid ut- arbetande och implementering av regionala riktlinjer för att minska risken att patienter och vårdtagare i hemtjänst, hemsjuk- vård och på särskilda boenden smittas av personalen. Det anges att det inte handlar om skydd för personalen. I dokumenten lämnas ett flertal rekommendationer och i den första versionen anges bland annat följande. Användning av visir eller munskydd på personalen kan övervägas som en extra åtgärd för att försöka minska risken att personal smittar brukare och patienter under förutsättning att verksamhetens kvalitets- arbete betonar att det är de övriga åtgärderna som är de grundläggande och viktigaste. Huvuddelen av smitta sker från personer med symtom varför personal ska stanna hemma från jobbet även vid lindriga symtom. Det finns dock en möjlighet att personer utan symtom eller med så milda symtom att de inte uppfattar sig som sjuka, skulle kunna sprida smitta till risk- gruppen äldre som behöver mycket vård och omsorg. I tillägg till att rekommendera all personal med symtom att stanna hemma från jobbet kan man därför överväga, när övriga åtgärder är vidtagna och spridning Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre pågår ute i samhället, att försöka minska den smittrisk de äldre utsatts för genom att införa en mekanisk barriär, som visir eller munskydd vid moment som innebär att man är nära ansiktet. har beslutat om för- bud att utföra patientnära arbete med brukare med konstaterad eller misstänkt covid-19, på Serafens vård- och omsorgsboende.240 Beslu- tet förenades med ett vite om . anförde som villkor för att förbudet skulle upphöra att adekvat skyddsutrustning ska bäras och att det innebär att visir ska användas i kombination med munskydd. beslut över- klagades till Förvaltningsrätten i . Förvaltningsrätten ansåg att begreppet ”patientnära arbete” inte är så tydligt och precist som krävs för att kommunen ska kunna förutse vilka åtgärder som behöver vidtas. Domstolen upphävde därför beslutet, utan att ta ställning till frågan om vad som utgör adekvat skyddsutrustning.241 Det har även utfärdats riktlinjer och rekommendationer avseende användning av skyddsutrustning både på regional och lokal nivå, till exempel genom de regionala smittskyddsenheterna. Flera olika myndigheter och aktörer har alltså utfärdat riktlinjer för vilken skyddsutrustning som ska användas i olika situationer. Dessa riktlinjer har inte alltid varit helt överensstämmande med varandra och som illustrerats ovan har de även ändrats under tidens gång. Personer som kommissionen har samtalat med har även berättat att regionens och kommunens personal har använt olika skydds- utrustning vid hembesök hos äldre, vilket skapat osäkerhet både hos personalen och de äldre. Skyddsutrustning i nordiska grannländer Även i övriga nordiska länder rådde inledningsvis i varierande grad brist på skyddsutrustning. drabbades liksom övriga länder av utmaningar kring leveranser från den globala marknaden men det synes aldrig riktigt ha rått lika stor brist på skyddsutrustning som i de övriga nordiska länderna. För det fall att en brist skulle uppstå beslutades att landets 240Arbetsmiljöverkets beslut i ärende 2020/021709. 241Förvaltningsrätten i dom i mål 8036–20. Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre regioner och därmed sjukhus skulle prioriteras. Vidare skulle region- erna sedan ombesörja fördelning till de kommuner där särskilt kritiska smittnivåer uppnåtts. I har den Nationale Operative Stab (NOST) en stödjande funktion när det gäller inköp av och logistik kring skyddsutrustning. NOST leds av Rikspolisen och sammanträder vid tillfälle av kris eller andra nationella händelser för att säkra tvärgående samarbete och koordinering mellan myndigheter.242 Trots tillgången till beredskapslager rapporterades även i brist på skyddsutrustning, och det uppges att det liksom i fanns motsättningar om behovet av och tillgång till personlig skyddsutrustning.243 Att det fanns brist på skyddsutrustning även i noterades exempelvis i en rapport från . Enligt rapporten uppgav en tredjedel av kommunerna brist på skydds- utrustning i och en femtedel uppgav att de använt engångsutrustning flera gånger.244 beslutade regeringen om förordningen (2020:163) om tillfälligt förbud mot besök i särskilda boendeformer för äldre för att förhindra spridningen av sjukdomen covid-19. För- ordningen beslutades med stöd av 16 kap. 10 § socialtjänstlagen. I förordningen angavs att den verksamhetsansvarige för ett boende i det enskilda fallet fick medge undantag från förbudet mot besök om det fanns särskilda omständigheter som motiverade ett undantag och om risken för spridning av sjukdomen covid-19 var liten i boendet. Det kan redan nu nämnas att många boenden på flera håll i införde så kallade besöksförbud redan innan förordningen ut- färdades. beslutade om allmänna råd om tillämpningen av den tillfälliga förordningen om besöksförbud, HSLF-FS 2020:17 (dessa råd ersattes av 242Svar från i , . 243Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. 244Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre HSLF-FS 2020:41). I de allmänna råden gavs rekommendationer till den som är verksamhetsansvarig för de aktuella boendena. Syftet var att ge stöd vid bedömningar av om undantag kunde medges från besöksförbudet. Bland annat angavs som omständigheter för att medge undantag från besöksförbudet inomhus att det fanns behov av besök i samband med vård i livets slutskede, behov av besök av en person som har en obotlig icke smittsam sjukdom och själv är i livets slutskede eller stark oro. Omständigheter som kunde motivera undantag från besöksförbudet utomhus kunde vara behov av besök för att främja en aktiv och meningsfull tillvaro för den boende i gemenskap med andra, och behov av besök av närstående för att hålla kontakt och minska negativa effekter av ensamhet. publicerade rekom- mendationer vid besök i särskilda boendeformer för äldre under pandemin. Bland annat ges exempel på besöksrutiner. Folkhälso- myndigheten publicerade även råd om hur ensamhet kan hanteras trots besöksförbudet. Myndigheten nämnde bland annat att besök kunde ske utomhus. Om det inte var möjligt föreslog myndigheten att personalen och de anhöriga skulle hjälpas åt att hitta sätt att träffas som är säkra och praktiska. Myndigheten pekade också på möjligheten till kontakt via telefon och/eller digitala hjälpmedel. beslutade regeringen att förlänga giltigheten av förordningen, till och med den 31 augusti 2020.245 beslutades på nytt om förlängning av be- söksförbudet, till och med den 30 september 2020.246 Regeringen gav och i uppdrag att analysera om det tillfälliga besöksförbudet borde fortsätta att gälla framöver samt, för det fall förbudet anses kunna upphöra, redovisa vilka regelverk på myndighetsnivå som kan ersätta besöks- förbudet.247 publicerade och Folk- hälsomyndigheten varsin rapport i vilka respektive myndighet redo- 245Förordning (2020:506) om fortsatt giltighet av förordningen (2020:163) om tillfälligt för- bud mot besök i särskilda boendeformer för äldre för att förhindra spridningen av sjukdomen covid-19). 246Förordning (2020:751) om fortsatt giltighet av förordningen (2020:163) om tillfälligt för- bud mot besök i särskilda boendeformer för äldre för att förhindra spridningen av sjukdomen covid-19). 247Regeringsbeslut (S2020/06466/, delvis, och S2020/06467/, delvis). Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre visade sin analys.248 Båda myndigheterna ansåg att besöksförbudet kunde upphöra . Som skäl anfördes bland annat att smittspridningen i samhället var mer omfattande vid för- budets införande samt att kunskapsläget om covid-19 blir bättre och bättre. Verksamheterna bedömes även ha haft tid att förbättra kom- petensen och se över rutiner samt att det för rap- porten fanns möjlighet att provtas för pågående covid-19 och före- komst av antikroppar. De negativa hälsokonsekvenserna av besöks- förbudet vägdes också in. När det gäller den andra delen av uppdraget föreslog Social- styrelsen en föreskrift som skulle tydliggöra verksamheters ansvar för att skapa goda förutsättningar så att personer som bor på boen- dena kan ta emot besök på ett säkert sätt. anförde att myndigheten också planerade att ta fram stödmaterial till verksam- heterna. hade även tagit fram förslag på rekommendationer till verksamheterna vid besök i särskilda boen- den för äldre under covid-19-pandemin. Dessa rekommendationer skulle kunna användas som stöd vid tillämpningen av Social- styrelsens föreskrifter.