sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — Den nya förordningen om statliga medel för innovationskontor ska träda i kraft och en av ändringarna i förordningen (2009:1101) med instruktion för Verket för inno- vationssystem ska träda i kraft . Utredningens bedömning: Det behövs inte några särskilda över- gångsbestämmelser. Lagändringen och majoriteten av förordningsändringarna bör träda i kraft . Det föreslås att dessa träder i kraft . Den andra versionen av förordningen med instruk- tion för , som innebär att samtliga enskilda högskolor även de kan innefattas av den nya stödförordningen, bör träda i kraft , för att på så sätt möjliggöra för de enskilda högskolor som så vill att anmäla sitt intresse till . Den nya förordningen om statliga medel för innovationskontor bör träda i kraft när genomfört sin första utvärdering av högskolornas nyttiggörande av resultat från forsknings- och utbild- ningsverksamhet, som då kan ligga till grund för regeringens beslut om medel för innovationskontor i det nya systemet utredningen föreslår. Med den ovan beskrivna processen för ikraftträdanden kommer nyttiggörandets nya definition och dess precisering träda i kraft och därmed möjliggöra för berörda aktörer att snabbt påbörja ett nödvändigt omställningsarbete. har UKÄ och getts i uppdrag att ta fram de närmare formerna för hur uppföljnings- och utvärderingsarbetet skall ske, vilka data som ska rapporteras in av högskolorna med mera. Det beräknas att det nya systemet kan vara på plats lagom till avgivandet av årsredovisningarna för . Det betyder att högskolorna kommer att påbörja arbetet rent rapporterings- och uppföljningsmässigt from och med den tidpunkten och att UKÄ i sin tillsynsroll och kvalitets- säkrande verksamhet de facto följer upp nyttiggörandearbetet /2023. kan då basera sin första rapport till regeringen på arbetet vid högskolorna och holding- bolagen fram till och med . I den budgetpro- position som avlämnas kan därefter finansiering för de nya innovationskontoren anslås genom en budgetram, som slutligen fördelas efter bedömningar och förslag i den efterföljande forskningspropositionen och regleringsbreven och motsvarande för . Detta medför att den nya stödförordningen måste träda i kraft till och den befintliga stödförordningen upphävas därefter. En ny version av instruktion för , som med- för att privata högskolor kan omfattas av den nya stödförordningen, trädde i kraft för att möjliggöra att dessa ingår i utvärdering. För att arbetet med det nya Finansieringsbolaget ska löpa snabbt och underlag lämnas till avseende riskkapitalverksamheten och verksamheten inom ramen för det nya samhällsuppdraget innan , krävs att arbetet i Finansieringsbolaget på- börjats senast /2023. Några särskilda övergångsbestämmelser behövs inte. 12.1Förslaget lag om ändring i högskolelagen (1992:1434) Staten ska som huvudman anordna högskolor för 1.utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och 2.forskning och konstnärlig forskning samt utvecklingsarbete. I högskolornas uppgift ska det ingå att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att såväl forskningsresultat som andra kunskaper tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Vad som i denna lag sägs om forskning avser även konstnärlig forskning, om inte något annat anges särskilt. I paragrafen anges universitetens och högskolornas uppgift. I andra stycket har det tillagts att i högskolornas uppgift ska ingå att verka för att såväl forskningsresultat som andra kunskaper till- komna vid högskolan kommer till nytta. Med högskolor avses enligt 1 kap. 1 § andra stycket högskolelagen både universitet och hög- skolor. Genom det nya tillägget i 1 kap. 2 § andra stycket tydliggörs att uppgiften att verka för att resultat av undervisning tillkomna vid högskolan kommer till nytta ska ingå i högskolans uppgift att anordna utbildning och bedriva forskning, konstnärligt utvecklings- arbete och annat utvecklingsarbete och vara en integrerad del av högskolans samlade uppgift. Högskolorna ska bedriva utbildning som vilar på vetenskaplig eller konstnärlig grund samt på beprövad erfarenhet, och forskning och konstnärligt utvecklingsarbete samt annat utvecklingsarbete. har gällt att högskolorna ska samverka med det om- givande samhället, informera om sin verksamhet och verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Även om uppgiften att verka för att andra kunskaper tillkomna vid hög- skolan kommer till nytta har beröringspunkter med tidigare upp- gifter, innebär uppgiften att verka för att andra kunskaper tillkomna vid högskolan kommer till nytta i många fall ett utökat åtagande för högskolorna. I ljuset av utredningens övriga förslag innebär detta att högskolornas arbete med nyttiggörande av såväl forskningsresultat som resultat av undervisning behöver få ett ökat fokus hos hög- skolorna. Att högskolorna ska verka för att andra kunskaper ska komma till nytta innebär att högskolorna ska vidta åtgärder som syftar till att bland annat kunskaper kopplade till undervisningen, klinisk verk- samhet, studenters och forskares verksamhet i övrigt på högskolan ska komma samhället i stort till godo och att högskolorna ska skapa goda förutsättningar för detta. Hur högskolorna bäst verkar för att dessa kunskaper kommer till nytta varierar beroende av vilket resul- tat som är aktuellt. Uppdraget kräver dock i de flesta fall att fler informeras om och knyts närmare arbetet med att även idéer som uppkommer i anslutning till undervisningen ska komma till nytta, det gäller särskilt studenter och lärare som inte bedriver forskning. Närmare om förslagets bakgrund och motivering framgår under av- snitt 6.1.1. Tillgången till stöd för nyttiggörande av andra kunskaper till- komna vid högskolor bör inte vara begränsad till tiden som anställd eller inskriven vid högskolan utan fortlöpa därefter. På så sätt finns förutsättningar för ett mer varaktigt stöd som inte upp- hör abrupt. Ett riktmärke kan vara att stöd som påbörjats före det att personen lämnat högskolan, när behov finns, ska fortgå i vart fall till passerat från tidpunkten då personen exempelvis avslutade utbildningen. En bedömning av tiden och när en person kan anses ha lämnat högskolan får göras baserat på förutsättningarna vid varje högskola och förutsättningarna i det enskilda fallet. Det behöver i detta sammanhang beaktas att det gäller kunskaper, till inte obetyd- lig del, tillkomna vid högskolan varför inte all kunskap hos personer vid högskolan omfattas bara för att personen verkat där. En förut- sättning är då att stödet sker för idé som börjat utvecklats vid högskolan och som inte annan har patenträtt eller upphovs- Det är lämpligt att högskolan i avtal reglerar hanteringen av immateriella rättigheter och andra rättigheter och skyldigheter som uppkommit inom ramen för innovationsstödsverksamheten, när individen slutligen lämnar innovationsstödssystemet vid högskolan. Högskolornas möjligheter att verka för att andra kunskaper till- komna vid högskolan kommer till nytta ska i huvudsak rymmas inom gällande regelverk men utredningen föreslår att högskolornas frihet att bilda och finansiera holdingbolag för nyttiggörandearbetet ökar. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.1. För de statliga högskolornas del preciseras nyttiggörandeupp- draget i 1 kap. 2 § högskolelagen med de av utredningen föreslagna ändringarna i högskoleförordningen. Dessa har närmare beskrivits under avsnitt 6.1.2, samt 6.2. Av lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina fram- går att 1 kap. högskolelagen blir tillämplig på de som givits tillstånd att utfärda examina enligt den aktuella lagen. Detta betyder att även dessa högskolor omfattas av det breddade nyttiggörandeuppdraget och därigenom även av den nya uppföljning UKÄ kommer att göra. För att de ska omfattas av utvärderingssystemet och kunna kvalifi- ceras för uppdrag att bedriva innovationskontor, krävs emellertid anmälan till i särskild ordning. I tredje stycket tydliggörs utredningens bedömning att nyttiggö- randearbetet omfattar såväl konstnärlig som annan forskning genom att även det som inte kommer fortsättningsvis i lagen (dvs. andra stycket) omfattar konstnärlig forskning. Lagen ska träda i kraft . Ett utvecklat innovationsstöd vid universitet och högskolor En särskild utredare ska föreslå en utvecklad struktur för innovations- stödet vid statliga universitet och högskolor. Syftet är att innovations- stödet vid lärosätena, som bl.a. består av holdingbolag och innovationskontor, mer ändamålsenligt ska kunna bidra till att stärka innovationskraft och därmed landets konkurrens- kraft, sysselsättning och ekonomiska utveckling. Stödet behöver säkerställa att kunskap som uppkommer i högskolans verksamhet på ett ändamålsenligt sätt kan identifieras och kommersialiseras eller nyttiggöras på andra sätt, som individuella forskares och studenters behov av stöd i innovations- och kommersialiserings- processen beaktas. •analysera om dagens ordning med holdingbolag och innovations- kontor är ett effektivt och ändamålsenligt sätt för riksdag och regering att stödja •arbete med innovation, kommersialisering och annat nyttiggör- ande av kunskap vid lärosätena, och •identifiera behov av och lämna förslag till förändringar av innova- tionsstödet vid universitet och högskolor i syfte att stödet ska vara ändamålsenligt, välfungerande och av lämplig omfattning. Uppdraget ska redovisas . Universitet och högskolor är en viktig del av innovationssystemet För att skapa ett innovationsklimat med förmåga till förnyelse och för att möta samhällsutmaningar är det centralt med ett väl utvecklat innovationsstödsystem som ger goda villkor för innovation. Grund- läggande för innovationsklimatet är också att det finns en effektiv samverkan mellan stora och små företag, universitet och högskolor samt med offentlig sektor och samhället i övrigt. I universitets och högskolors uppgifter ingår enligt högskole- lagen (1992:1434) att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta. Universitet och hög- skolor spelar en viktig roll för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och är därmed en vital del av innovationssystemet. Läro- sätenas del i systemet består bl.a. av innovationskontor, som finns vid alla universitet, och holdingbolag, som finns knutna till alla uni- versitet och till vissa högskolor. Innovationsstöd inom lärosäten kan också finnas organiserat i andra delar av lärosätenas verksamhet. Delar av innovationsstödsystemet finns utanför universitet och högskolor men är ofta starkt kopplade till dem och ligger i nära geo- grafisk anslutning. Här ingår bl.a. forskningsparker och s.k. inku- batorer. De är organisationer som har en viktig roll i de regionala innovationsstödjande systemen (innovationssystemen). Forskningsparker tillhandahåller bl.a. ett samlat område med lokaler för exempelvis forskare som vill kommersialisera sina forsk- ningsresultat, för forskningsbaserade företag och för samarbeten mellan näringsliv och universitet och högskolor. Inkubatorer kan ingå i en forskningspark och arbetar med att stödja forskare, studen- ter, entreprenörer, uppfinnare och företag i tidiga skeden. Uppdraget att föreslå en utvecklad struktur för innovationsstöd vid universitet och högskolor Innovationssystemet i i stort består av många olika aktörer och former för innovationsstöd. Aktörerna kan vara inriktade såväl på vissa målgrupper eller utvecklingsfaser som på en viss ämnesmässig inriktning eller geografisk hemvist. Utformningen av lärosätenas innovationsstöd är en viktig faktor som påverkar i vilken grad ett innovationssystem är framgångsrikt. Andra centrala faktorer är t.ex. tillgången till finansiering inklusive riskkapital, regler kring offentlighet och sekretess samt lärosätenas möjlighet att delta i nationella och internationella samarbeten. Där- utöver finns ytterligare regelverk som påverkar lärosätenas forsk- nings- och innovationsverksamhet, t.ex. i fråga om forskningsetik. I dessa direktiv berörs de delar i innovationsstödsystemet som finns vid statliga universitet och högskolor och som styrs direkt från regering eller riksdag, dvs. främst holdingbolagen och innovations- kontoren. Frågorna i direktiven har betydelse främst för statliga universitet och högskolor som omfattas av högskolelagen. I direkti- ven används begreppen universitet och högskolor, eller i förekom- mande fall lärosäten där ingen ytterligare distinktion mellan universi- tet eller högskolor är nödvändig. Holdingbolag vid universitet och högskolor är statligt helägda bolag som förvaltas av lärosätena. Bolagen äger, förvaltar och säljer aktier i hel- eller delägda bolag vars uppgift är att bedriva forskning och utvecklingsverksamhet för kommersialisering. Holdingbolagen bidrar till att kommersialisera forskningsresultat och idéer och verkar i ett tidigare investeringsskede än andra statliga finansieringsaktörer. Ut- över denna uppgift kan holdingbolagen även förmedla uppdrags- utbildning. De första holdingbolagen bildades och 1995 i syfte att främja kommersialisering och samverkan med näringslivet. Ytterligare holdingbolag har därefter tillkommit och finns det 18 bolag vid lika många statliga lärosäten. Vid bildandet av respektive bolag har det i regel gjorts kapitaltillskott och har ytterligare kapi- taltillskott till holdingbolag gjorts. Holdingbolagen varierar kraftigt i storlek och tillgängligt kapital. Ett fåtal bolag, framför allt vid de större universiteten, är relativt stora. Flera är dock små, med ett fåtal anställda, en begränsad bolags- portfölj och ett litet kapital. Av flera holdingbolags årsredovisningar framgår att en brist på kapital försvårar uppgiften att investera i nya bolag. Det kan också finnas en risk att små holdingbolag har svårig- het att upprätthålla all den kompetens som krävs för en komplex verksamhet. Det kan t.ex. gälla regelverk för statliga bolag eller för internationell handel. Bolagen har ofta dotterbolag som utför olika typer av verksamhet åt lärosätet. Dotterbolagen har varierande uppgifter, i vissa fall med vad som förefaller vara en svag anknytning till holdingbolagens huvuduppdrag. saknas det tydliga riktlinjer för vilken verk- samhet som bör bedrivas inom ramen för dotterbolagen. Som framgår ovan finns det inte holdingbolag vid alla lärosäten. Bolagen kan bedriva motsvarande verksamhet vid andra lärosäten än det egna, men för lärosäten utan holdingbolag kan det dock vara svårare att bedriva ett aktivt kommersialiseringsarbete. Ett fåtal läro- säten utan holdingbolag har ansökt till regeringen om att få bilda sådana bolag. Innovationskontoren tillkom till följd av bedömningar i 2008 och forskningspolitiska propositioner Ett lyft för forskning och innovation (prop. 2008/09:50) och Forskning och innovation (prop. 2012/13:30). Kontoren bildades i syfte att underlätta för nyttig- görande av forskningsresultat och riktar sig till forskare, studenter och andra anställda vid lärosätena. Resurser tillfördes vid bildandet av kontoren och lärosäten med innovationskontor får statliga medel för verksamheten. Verksamheten vid kontoren kan variera men alla erbjuder någon form av allmän affärsrådgivning till forskare, studenter och anställda. Det finns tolv innovationskontor vid femton universitet, och nästan alla har ett visst ansvar att bistå högskolor som inte har något eget innovationskontor. Flera lärosäten har dock i olika sam- manhang framfört att det kan vara svårt att utan ett eget innova- tionskontor få tillräcklig tillgång till tjänster som erbjuds vid kontoren. Även för lärosäten med en relativt omfattande forsknings- och samverkansverksamhet kan det vara svårt att på egen hand bibehålla ett komplett innovationsstödssystem som har tillräckliga resurser. Exempelvis har i sitt budgetunderlag 2020–2022 framfört behov av en nationell samordning av innovationsverksam- heten inom livsvetenskap (life science). Hur kan strukturen för innovationsstöd vid universitet och högskolor utvecklas? Det är viktigt att de delar av innovationsstödssystemet som finns inom universitet och högskolor är välfungerande och på ett effektivt sätt kan bidra till att kunskap och forskningsresultat kommer till nytta i samhället. Ett aktivt innovationsarbete bidrar dessutom även till lärosätenas egen verksamhet, exempelvis genom att stödja deras samverkansarbete och ge uppslag till nya forskningsprojekt. Det är också viktigt att utbildningen inom högskolan har en nära koppling till såväl forskning som innovationsmiljöer, eftersom studenter ofta är de som snabbast överför och ser till att kunskaper kommer till nytta inom näringslivet och det övriga samhället. Holdingbolagen har funnits och inno- vationskontoren i ett tiotal år. Sedan de inrättades har målen med högskole- och forskningspolitiken i allt högre grad kommit att betona lärosätenas samverkan med det omgivande samhället, vikten av att forskningsresultat kommer till nytta och av att möta samhälls- utmaningar genom högre utbildning, forskning och innovation. Frågor om öppen vetenskap och digitalisering har också blivit allt viktigare för innovationsprocesser. Som tidigare nämnts ska läro- sätena enligt högskolelagen bl.a. verka för att forskningsresultat till- komna vid högskolan kommer till nytta, en bestämmelse som inför- des 2009. lyder även det forskningspolitiska målet att ska vara ett av världens främsta forsknings- och innovations- länder, där högkvalitativ forskning, högre utbildning och innovation leder till samhällets utveckling och välfärd, näringslivets konkur- renskraft och svarar mot de samhällsutmaningar vi står inför, både i och globalt. Regeringen angav i den senaste forskningspolitiska propositionen Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt kon- kurrenskraft (prop. 2016/17:50) att innovationskontorens roll och utveckling borde ses över, inklusive deras relation till inkubatorerna för att säkerställa ett effektivt flöde av idéer. Vidare bedömde reger- ingen i samma proposition att inriktningen för de holdingbolag som förvaltas av lärosätena borde ses över och aviserade att den avsåg att återkomma till om det fanns behov av förslag om ändrad inriktning. Styr- och resursutredningen lyfte i betänkandet En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan (SOU 2019:6) bl.a. fram högskolans roll i att verka för att dess verksamhet kommer samhället till nytta. Utredningen ansåg också att det borde tillsättas en särskild utredning för att identifiera problem och lämna förslag för att tydliggöra högskolans roll i det samlade innovationssystemet. är ett framstående forsknings- och innovationsland, men internationella jämförelser visar att konkurrensen blir allt hårdare och att allt fler länder satsar på innovationsskapande insatser. Univer- sitets och högskolors roll har utvecklats och de har fått allt större betydelse i tidiga skeden av processen med att se till att forskningsbaserad kunskap kommer till nytta. Ordningen för innovationsstöd vid lärosätena kan därför spela en viktig roll för att stärka innovationskraften i och på så sätt bidra till landets sysselsättning, ekonomiska utveckling och förmåga att hantera olika samhällsutmaningar. Innovationsstödet vid lärosätena behöver utvecklas för att mer ändamålsenligt kunna fylla denna funktion. Det behöver säkerställas att kunskap som uppkommer i högskolans verksamhet på ett effek- tivt sätt kan identifieras och kommersialiseras eller komma till nytta på andra sätt, som individuella studenters, forskares och andra anställdas behov av stöd i dessa processer beaktas. Innova- tionsstödet behöver organiseras, finansieras och följas upp på ett sätt som gör att det fungerar väl för såväl lärosätenas som näringslivets och det övriga omgivande samhällets behov. Stödet behöver också kunna möta kraven på att medel i verksamheten används effektivt och fungera väl tillsammans med övriga delar av innovationssyste- met i . •analysera om dagens ordning med holdingbolag (inklusive dotter- bolag) och innovationskontor är ett effektivt och ändamålsenligt sätt för riksdag och regering att stödja arbete med innovation, kommersialisering och annat nyttiggörande av kunskap vid läro- sätena, •identifiera behov av och lämna förslag till förändringar av innova- tionsstödet vid universitet och högskolor i syfte att stödet ska vara ändamålsenligt, välfungerande och av lämplig omfattning, •föreslå hur forskare, lärare och studenter vid lärosäten i hela landet kan få tillgång till innovationsstöd som erbjuds vid universitet och högskolor, både i fråga om kommersialisering och annat nyttiggörande och för annan innovationsstödjande verksamhet, på ett sätt som möter de behov av sådant stöd som finns, •föreslå hur innovationsstödet vid universitet och högskolor bör finansieras för att det på ett effektivt sätt ska kunna möjliggöra kommersialisering och annat nyttiggörande av kunskap och främja en välfungerande innovationsstödjande verksamhet i övrigt, •överväga om det behövs en nationell samordning av innovations- stöd vid lärosäten, exempelvis inom vissa områden, samt vid behov föreslå hur en sådan samordning bör utformas, •föreslå hur innovationsstödet vid lärosätena bör förhålla sig till övriga delar av innovationssystemet för att åstadkomma synergier och undvika dubbelarbete och stuprör, •analysera innovationsstödet utifrån gällande regelverk för stats- stöd och ta hänsyn till detta regelverk i förslag som rör innova- tionsstödets utformning och finansiering, •föreslå hur innovationsstödet vid lärosätena bör följas upp, och •vid behov föreslå författningsändringar. Utredaren får föreslå förändringar inom ramen för dagens ordning med holdingbolag och innovationskontor eller föreslå en alternativ organisering, om utredaren anser att det finns behov av sådana för- ändringar. Utöver det som anges i kommittéförordningen (1998:1474) ska ut- redaren särskilt beakta konsekvenser för möjligheten att kommer- sialisera eller på andra sätt nyttiggöra kunskap för enskilda forskare, både kvinnor och män. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från både lärosäten som har holdingbolag och innovationskontor och från lärosäten som inte har sådana. Vidare ska utredaren inhämta synpunkter från övriga berörda myndigheter, bolag med statligt ägande, organisationer och andra aktörer inom innovationssystemet, särskilt inom näringslivet. Uppdraget ska redovisas . Bolagets företagsnamn är [BOLAGETS NAMN]. § 2 Styrelsens säte ska ha sitt säte i [ANGE ORT OCH LÄN]. Föremålet för bolagets verksamhet är att verka för att forsknings- resultat och andra kunskaper tillkomna vid (HÖGSKOLANS NAMN) kommer till nytta. Verksamheten ska bedrivas på affärsmässiga grunder. I syfte att bedriva ett nyttiggörande som visas ovan får bolaget förvärva, förvalta och sälja aktier och andelar i hel- eller delägda bolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar eller motsvarande som har till syfte att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete för kommersialisering av projekt och kunskaper framtagna eller upp- komna inom ramen för verksamheten vid [HÖGSKOLANS NAMN], samt att bedriva annan därmed förenlig verksamhet. Denna verksamhet skall avse projekt och kunskaper som [HÖGSKOLANS NAMN] själv äger eller avser att äga. Holdingbolaget får förmedla tillgång till kapital till hel- eller delägda bolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar eller motsvarande som har till syfte att bedriva forsknings- och utvecklingsarbete för kommersialisering av projekt och kunskaper framtagna eller uppkomna inom ramen för verksamheten vid [HÖGSKOLANS NAMN] från [FINANSIERINGSBOLAGET] och som avser projekt och kunskaper som ägs helt eller delvis av studenter och lärare vid [HÖGSKOLANS NAMN]. Hel- eller delägda bolag kan även ha till syfte att förmedla uppdrags- utbildning och bedriva annan utbildningsverksamhet än sådan som bedrivs vid [HÖGSKOLANS NAMN.]