sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Om elevens föräldrar stadigvarande vistas utomlands och eleven går i skola i , om eleven läser på en folkhögskola och bor på inter- nat på skolan eller om det finns särskilda skäl lämnas statligt inack- orderingstillägg även om motsvarande utbildning finns på hemorten och även om restiden till skolan är kortare än . Undantag från villkoret att motsvarande utbildning inte får finnas på hemorten får också göras om eleven i första hand har sökt men inte antagits till en motsvarande utbildning på hemorten, elevens föräld- rar har flyttat till en annan ort i efter att studierna påbörjas och ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet, elevens föräld- rar efter en utlandsvistelse har återvänt till efter att de aktu- ella studierna påbörjats och ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet, den valda utbildningen i huvudsak är skolförlagd medan utbildningen på hemorten är en lärlingsutbildning eller om den valda utbildningen är riksrekryterande. föreslog att CSN:s nuvarande undantags- regler oförändrade skulle föras in i studiestödsförordningen och gälla även för ett nytt inackorderingsstöd. Av remissinstanser har endast Specialpedagogiska skolmyndigheten kommenterat försla- get särskilt. Myndigheten ansåg att begreppet tillgänglighet måste beaktas. Myndigheten påpekade som exempel att en särskilt ljudiso- lerad skola i en annan kommun kan vara det bästa alternativet för en viss elev, även om en motsvarande utbildning finns på hemorten. Vilka undantag ska göras? I utredningens kontakter med CSN och 24 olika kommuner har framkommit att möjligheten att göra undantag från huvudregler vid olika typer av skäl bidrar till att systemet blir svår- begripligt för elever, vårdnadshavare, skolpersonal och andra. Regel- verket för ett studiebidrag till eget boende ska vara enkelt, enhetligt och förutsebart. Utrymmet att lämna studiebidrag till eget boende när en motsvarande utbildning finns på hemorten bör därför be- gränsas. Undantagsbestämmelser bör dessutom formuleras på ett så enkelt sätt som möjligt. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan En offentlig huvudman får hos ansöka om att en utbild- ning ska vara riksrekryterande. Detta innebär att det till en viss utbildning i första hand ska tas emot sökande från hela landet. En enskild huvudman får ansöka om en motsvarande prövning för att få en avvikelse i form av en så kallad riksrekryterande utbildning.52 får besluta att ett visst nationellt program i gymnasie- eller gymnasiesärskolan, eller att ett programinriktat val som utfor- mats för en grupp elever i en gymnasieskola med offentlig huvud- man, ska vara riksrekryterande.53 Enligt förarbetsuttalanden ska riksrekrytering kunna vara aktuellt för utbildning som ryms inom nationella program, men som inte kan komma till stånd utan riks- rekrytering eftersom elevunderlaget i närområdet är alltför begrän- sat. Riksrekrytering ska också kunna vara aktuellt för utbildningar av nationellt intresse som till sin struktur och innehåll inte ryms inom något nationellt program inom gymnasieskolan.54 Ett studiebidrag till eget boende ska stödja ungdomars lika till- gång till det grundläggande utbildningsutbud som de har rätt till enligt skollagen. Behöriga sökande ska tas emot i första hand till riksrekryterande utbildningar. Ett studiebidrag till eget boende bör följaktligen utformas på ett sätt som ger ungdomar en faktisk möj- lighet att ta del av riksrekryterande utbildningar. Utredningen före- slår därför att studiebidrag till eget boende ska kunna lämnas till den som läser vid en riksrekryterande utbildning, även om en motsva- rande utbildning finns på elevens hemort. 525 kap. 14 § gymnasieförordningen. 5316 kap. 45–46 §§, 19 kap. 37–38 §§ och 17 kap. 20 § skollagen. 2008/09:199, s. 92. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Utbildning i gymnasie- och gymnasiesärskola ska i huvudsak vara skol- förlagd.55 Gymnasial lärlingsutbildning är ett undantag. Från och med det läsår lärlingsutbildningen påbörjas, ska minst hälften av utbild- ningen vara förlagd till en eller flera arbetsplatser.56 Det nuvarande statliga inackorderingstillägget lämnas om mot- svarande utbildning på hemorten bara finns som lärlingsutbildning och om eleven vill läsa en i huvudsak skolförlagd utbildning någon annanstans.57 Den motsatta situationen, att en elev vill läsa en lärlings- utbildning på en annan ort i stället för en motsvarande skolförlagd utbildning på hemorten, utgör inte skäl att lämna statligt inackorder- ingstillägg. Det är därför möjligt att välja bort en lärlingsutbildning på hemorten, men inte att välja en lärlingsutbildning någon annan- stans. Ett nationellt program och en nationell inriktning har samma be- hörighetskrav, huvudsakliga kursutbud och examensregler oavsett om utbildningen är skolförlagd eller ges som lärlingsutbildning. Lär- lingsutbildning utgör ett undantag från huvudregeln, att utbildning i gymnasie- och gymnasiesärskolan ska vara skolförlagd. Lärlingsutbildning innebär dessutom ofta andra krav på eleven. Exem- pelvis utbildningstider som motsvarar normala arbetstider och krav på närvaro utanför skolan, på en eller flera arbetsplatser. Av denna anledning bedömer utredningen att det är rimligt att elever även fort- sättningsvis ska ha möjlighet välja bort lärlingsutbildning. Studie- bidrag till eget boende bör därför kunna lämnas i de fall elevens ut- bildning i huvudsak är skolförlagd, om motsvarande utbildning på hemorten är en lärlingsutbildning. Utredningen har övervägt att föreslå att elever också ska kunna välja en lärlingsutbildning på en annan ort, om motsvarande utbild- ning på hemorten enbart erbjuds som en skolförlagd version. Ett nytt studiebidrag till eget boende syftar dock till att stödja ungdomars lika tillgång till det utbildningsutbud som de har rätt till enligt skol- lagen. Kommunerna måste enligt skollagen inte erbjuda gymnasial lärlingsutbildning. Elever har heller ingen rätt att tas emot i första hand till en gymnasial lärlingsutbildning utanför kommunen eller 5515 kap. 11 § och 18 kap. 11 § skollagen. 5616 kap. 11 § och 19 kap. 10 § skollagen. 571 kap. 5 § 4 CSNFS 2001:6. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan samverkansområdet för utbildningen, bara för att kommunen endast erbjuder en skolförlagd variant av samma program eller inriktning.58 Det saknas därför anledning att föreslå att elever som vill läsa ett visst program eller inriktning som lärlingsutbildning ska ha en gene- rell rätt till studiebidrag till eget boende. Föräldrar som stadigvarande vistas utomlands Statligt inackorderingstillägg lämnas till elever som går i skola i och vars föräldrar stadigvarande vistas utomlands, även om motsvarande utbildning finns på hemorten och även om restiden till skolan är kortare än per dag.59 föreslog att denna undantagsbestämmelse skulle kvarstå oföränd- rad.60 Ingen av remissinstanser har kommenterat förslaget. Ett studiebidrag till eget boende är till för elever som till följd av studier inte kan bo kvar på sin hemort. Undantagsbestämmelser som anger att en elev har rätt till bidrag enbart på den grunden att hans eller hennes föräldrar stadigvarande vistas utomlands tar inte hänsyn till att samma elev kan ha en ordinarie hemort i . Ensamkommande ungdomar kan t.ex. ha ett ordnat boende i en kom- mun. Deras föräldrar vistas normalt stadigvarande utanför . Det förhållandet kan och bör inte i sig utgöra skäl att lämna studie- bidrag till eget boende, särskilt inte om dessa ungdomar vill delta i en utbildning på eller i närheten av sin ordinarie hemort i . Utlandssvenska elever intar en särställning. Utlandssvenska elever är elever vars vårdnadshavare stadigvarande vistas utomlands, och av vilka minst en är svensk medborgare. Sådana elever har rätt till utbild- ning i Sverige.61 Barn bosatta i utlandet har enligt skolförordningen (2011:185) samma rätt till utbildning i grund- och grundsärskolan som barn bosatta i att underlätta för utlandssvenska elever att tas emot till utbildning i gymnasie- och gymnasiesärskolan finns dessutom specialbestämmelser i gymnasieförordningen. Ett begränsat antal utbildningsplatser (fri kvot) får enligt gymnasieför- ordningen avsättas för elever som av särskilda omständigheter bör 5816 kap. 42–44 §§ och 19 kap. 34–36 §§ skollagen. 591 kap. 4 § 1 CSNFS 2001:6. 60SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 74–75 och 181–183. 1995/96:89. 624 kap. 2 § skolförordningen. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan ges företräde framför övriga elever. Fri kvot innebär helt enkelt att vissa elever kan antas även om deras betyg inte kan jämföras med andra sökandes. Antalet platser i den fria kvoten ska enligt gymna- sieförordningen utökas om utlandssvenska elever söker till utbild- ningen ifråga.63 Utlandssvenska elever kan därför sägas vara garan- terade en utbildningsplats i grund-, grundsär-, gymnasie- och gym- nasiesärskolan. Ett nytt studiebidrag till eget boende syftar till att stödja ungdo- mars lika tillgång till det utbildningsutbud som de har rätt till enligt skollagen. Regelverken för skolan är utformade för att garantera ut- landssvenska elever en utbildningsplats i grund-, grundsär-, gym- nasie- respektive gymnasiesärskolan. En utbildningsplats har dock inget värde om eleven inte har en reell möjlighet att bosätta sig på studieorten i . Ett studiebidrag till eget boende bör därför utformas på ett sätt som ger utlandssvenska elever en faktisk möjlighet att ta del av utbildning i . Utredningen föreslår där- för att studiebidrag till eget boende ska kunna lämnas till utlands- svenska elever, även om en motsvarande utbildning finns på elevens hemort. Andra elever som har föräldrar som är bosatta utomlands, men som har ett ordnat boende på en ort i , bör inte omfattas av särskilda undantagsbestämmelser. De bör i stället, med hänvisning till särskilda skäl, normalt anses ha sin hemort i . Rätten till studiebidrag till eget boende bör då bero på om mot- svarande utbildning finns på denna hemort i . Elever som sökt men inte antagits till utbildning Den som i första hand har sökt men inte antagits till en motsvarande utbildning på hemorten kan enligt CSN:s föreskrifter få statligt in- ackorderingstillägg för att läsa samma utbildning någon annanstans.64 föreslog att denna undantagsbestämmelse 637 kap. 3 § gymnasieförordningen. 641 kap. 5 § CSNFS 2001:6. Föreskrifterna bygger ursprungligen på ett avgörande från ÖKS. ÖKS ansåg i ett ärende att det fanns särskilda skäl att lämna inackorderingstillägg till en elev som hade otillräckliga betyg för antagning på hemorten, och som därför ville läsa samma program vid en fristående gymnasieskola på en annan ort. Se ÖKS , dnr 2006-03248. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan skulle kvarstå oförändrad.65 Ingen av remissinstanser har kom- menterat förslaget. Ett nytt studiebidrag till eget boende syftar till att stödja ung- domars lika tillgång till det utbildningsutbud som de har rätt till enligt skollagen. En elev kan ha möjlighet att söka en utbildning på hemorten, men inte tillräckligt bra betyg för att antas på den sökta utbildningen. En sådan elev har ändå samma tillgång till utbildning som andra elever. Utredningen föreslår därför att den nuvarande undantagsregeln tas bort. Elever som har sökt men inte antagits till en motsvarande utbildning på hemorten, bör inte enbart på den grun- den kunna få studiebidrag till eget boende för att läsa samma utbild- ning på en annan ort. Att kunna slutföra en påbörjad utbildning Statligt inackorderingstillägg kan lämnas även om motsvarande utbildning finns på hemorten, om elevens föräldrar har flyttat till en annan ort i efter att studierna påbörjas och ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet eller elevens föräldrar efter en ut- landsvistelse har återvänt till efter det att de aktuella studierna påbörjats och ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet.66 Syftet med dessa undantag är att säkerställa att elever ska kunna slutföra sina studier. Om elevens föräldrar flyttar från en ort där mot- svarande utbildning saknas till en ort där en sådan utbildning finns skulle eleven annars behöva avbryta sina studier, flyta hem till för- äldrahemmet och återuppta studierna där. Det bör noteras att undan- taget endast gäller om ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet för eleven. Väsentlig olägenhet bör enligt praxis hos CSN anses föreligga om kurser läses i en annan ordningsföljd vid en ny skola, om andra omständigheter innebär en risk för förseningar i studierna eller om eleven har hunnit inordna sig i ett socialt samman- hang på den befintliga studieorten.67 Elever som påbörjat en ut- bildning har däremot enligt praxis från ÖKS normalt ansetts kunna byta skola utan väsentlig olägenhet.68 65SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 74 och 181–183. 661 kap. 5 § 2–3 CSNFS 2001:6. 67CSN 2011, s. 21–22. 68ÖKS , dnr 2011-05943. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Elever kan också drabbas av problem om deras skola flyttar efter studierna början. Exempelvis om eleven påbörjar en utbildning på hemorten, om andra motsvarande utbildningar redan finns där och om skolan sedan flyttar bort från hemorten. Normalt finns då ingen rätt till stöd, eftersom det finns motsvarande utbildningar på hem- orten.69 Elever som inte har egna ekonomiska möjligheter att flytta till den nya studieorten kan då tvingas avbryta sin utbildning. Skollagen ger elever i gymnasie- och gymnasiesärskolans program en vidsträckt rätt att fullfölja en påbörjad utbildning.70 Elever bör i möjligaste mån ges reella förutsättningar att slutföra en påbörjad utbildning. Det är därför inte rimligt att elever ska kunna sakna rätt till studiebidrag till eget boende till följd av deras föräldrar eller skola flyttar . Utredningen föreslår därför att studie- bidrag till eget boende i vissa fall ska kunna lämnas även om en mot- svarande utbildning finns på elevens hemort. Det gäller om eleven får en ny hemort eller om elevens skola flyttar efter att eleven har påbörjat sina studier och om ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet. Undantaget för den situationen att elevens föräldrar efter en utlandsvistelse har återvänt till efter det att de aktuella studierna påbörjats bör dock tas bort. Om elevens föräldrar flyttar till studieorten saknas det skäl för att eleven ska få stöd och om elevens föräldrar bosätter sig utanför studieorten kommer eleven ha rätt till stöd om avståndsvillkoren uppfylls. I det fallet motsvarande utbildning finns på den nya hemorten dit elevens föräldrar flyttat borde undantaget om skolbyte i 2 kap. 8 b § 4 studiestödsförord- ningen kunna tillämpas. Vilka av dagens särskilda skäl bör ge fortsatt rätt till stöd? Om det finns särskilda skäl lämnas statligt inackorderingstillägg även om motsvarande utbildning finns på hemorten och även om restiden till skolan är kortare än per dag.71 I olika av- göranden från ÖKS har med tiden utvecklat en praxis kring vilka omständigheter som anses kunna utgöra särskilda skäl. 69ÖKS har i ett sådant fall också ansett det fanns särskilda skäl att lämna statligt inackorder- ingstillägg, eftersom eleven annars skulle behöva byta skola till en skola på hemorten. ÖKS , dnr 2009-00943. 7016 kap. 37–41 och 49–49 a §§, 17 kap. 15 och 21 a §§ samt 19 kap. 30–33 och 42–42 a §§ skollagen. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan utredningen förslog ingen ändring i möjligheten att lämna stöd till inackordering med hänvisning till särskilda skäl. Specialpedagogiska skolmyndigheten ansåg 2015 att tillgänglighet måste beaktas vid bedöm- ningen av om det finns skäl att lämna stöd för studier på en annan ort, när en motsvarande utbildning finns på hemorten. Utredningen bedömer i det följande om de omständigheter som ansetts som särskilda skäl för stöd, även i fortsättningen ska leda till att stöd ska ges. ÖKS har i sina avgöranden funnit att trakasserier eller annan krän- kande behandling, olika sociala problem och vissa personliga för- hållanden, behov av särskilda resurser som endast kan tillgodoses vid en viss skola, medicinska skäl samt hot och misshandel kan utgöra särskilda skäl att lämna statligt inackorderingstillägg, även om mot- svarande utbildning finns på elevens hemort. De skäl som accepteras bör enligt nämndens praxis ha sitt ursprung och sin lösning i skol- situationen. Skälen bör alltså primärt vara relaterade till skolsitua- tionen, och inte till elevens hemsituation. ÖKS har t.ex. ansett att skäl som är hänförliga till elevens hemförhållanden i stället bör vara ansvarsområde.72 En huvudman för en utbildning inom skolväsendet har ett långt- gående ansvar att anpassa utbildningen för eleverna. Resurser ska t.ex. fördelas efter elevernas olika förutsättningar och behov, och det ska finnas personal som kan tillgodose elevernas behov av special- pedagogiska insatser. För elever i behov av särskilt stöd ska ett sär- skilt åtgärdsprogram utarbetas.73 Särskilt stöd kan bestå av insatser kopplade till undervisningen, exempelvis pedagogiska insatser. Sär- skilt stöd kan även vara åtgärder som saknar koppling till den vanliga undervisningen, såsom tekniska hjälpmedel, assistenthjälp eller an- passning av en skollokal.74 Utbildning i skolväsendet ska vidare utfor- mas på ett sådant sätt att alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero.75 I arbetsmiljölagen (1977:1160), som i viss mån även omfattar elever i skolväsendet, finns bestäm- 72ÖKS , dnr 2007-04370. 731 kap. 4 §, 2 kap. 10 och 25 §§ samt 3 kap. 7–9 §§ skollagen. 2008/09:71, s. 42 och prop. 2013/14:160, avsnitt 6. 755 kap. 3 § skollagen. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan melser som syftar till att förebygga ohälsa och olycksfall i arbetet och att i övrigt uppnå en god arbetsmiljö. I diskrimineringslagen (2008:567) finns förbud mot diskriminering i samband med verk- samhet i skolväsendet. Kränkande behandling definieras i skollagen som ett uppträdande som utan vara diskriminering enligt diskrimi- neringslagen kränker en elevs värdighet. Huvudmannen för en utbild- ning inom skolväsendet ansvarar bl.a. för att vidta åtgärder för att förebygga och förhindra att elever utsätts för kränkande behandling.76 En elev som har särskilda behov eller förutsättningar men där eventuella brister i skolmiljön försvårar eller omöjliggör studier är således huvudmannens ansvar. Huvudmannen kan anpassa utbildningen efter elevens behov och förutsättningar eller åtgärda eventuella brister i skolmiljön. Huvudmannen kan också hjälpa ele- ven till en fungerande utbildningsmiljö vid en annan skola. Bestäm- melser om ett nytt studiebidrag till eget boende måste utformas på ett sätt så som underlättar för huvudmän inom skolväsendet att fullgöra sina skyldigheter enligt skollagen och andra författningar. Omständigheter som rör brister i skolmiljön bör därför kunna ut- göra skäl att lämna studiebidrag till eget boende även om motsva- rande utbildning finns på elevens hemort. Det är normalt eleven och dennes vårdnadshavare som har att visa att det föreligger skäl för studiebidrag till eget boende. Omständig- heter som rör brister i skolmiljö kan ofta vara känsliga och omfattas av sekretess. Erfarenheter från ärenden gällande statligt in- ackorderingstillägg visar att elever och vårdnadshavare generellt sett inte har några svårigheter att styrka brister i skolmiljön. I ärenden om studiestöd hos CSN gäller dessutom enligt 28 kap. 9 § offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400) sekretess för uppgifter om en- skilds personliga förhållanden, om det kan antas att den enskilde lider men om uppgiften röjs. Utredningen föreslår därför att studiebidrag till eget boende får lämnas även om en motsvarande utbildning finns på elevens hemort om omständigheter i elevens skolmiljö innebär att han eller hon inte kan delta i motsvarande utbildning på hemorten. 766 kap. skollagen. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Elever som har rätt till bidrag från en senare tidpunkt ÖKS har i nämndens praxis funnit att det kan finnas särskilda skäl att lämna statligt inackorderingstillägg fram tills elevens föräldrar flyttar på ett sådant sätt att eleven får rätt till stödet. Ett avgörande gällde en elev vars vårdnadshavare efter studie- starten skulle flytta utomlands, efter vilken tidpunkt eleven annars först skulle få rätt till statligt inackorderingstillägg.77 ÖKS har i ett annat fall funnit att en elev kan ha rätt till statligt inackorderings- tillägg , i avvaktan på att föräldrarna ska flytta till studieorten.78 Ett nytt studiebidrag till eget boende ska lämnas om motsvarande utbildning saknas på elevens hemort. Om föräldrarna skulle flytta kan förutsättningarna att få bidraget förändras. En elev kan t.ex. för- lora rätten till bidrag om en motsvarande utbildning finns på för- äldrarnas nya hemort. Som utredningen redan har konstaterat bör elever som redan har hunnit påbörjat sina studier i viss mån kunna skyddas från att bli av med rätten till bidrag.79 Elever som ännu inte har hunnit påbörja sina studier och elever som har påbörjat sina studier utan att ha rätt studiebidrag till eget boende har inte samma skyddsbehov. Studiebidrag till eget boende bör som utgångspunkt lämnas endast eleven uppfyller villkoren för bidraget. Undantag bör endast göras för elever som har hunnit påbörja sina studier med bidraget när föräldrarna eller skolan flyttar, om ett skol- byte då inte kan ske utan väsentlig olägenhet. När en motsvarande utbildning finns på elevens hemort bör studiebidrag till eget boende däremot inte kunna lämnas tillfälligt, i avvaktan på att dennes för- äldrar ska byta bostadsort. Utredningen föreslår därför inte något undantag för elever som har rätt till bidrag från en senare tidpunkt. Utbildning som har fått en särpräglad utformning ÖKS har i sin praxis funnit att det kan finnas särskilda skäl att bortse från att samma program och inriktning finns på elevens hemort, om utbildningen på hemorten kraftigt avviker från det normala. Enligt nämndens praxis är det möjligt att välja bort en utbildning på hem- 77ÖKS , dnr 2006-03285. 78ÖKS , dnr 2009-00577. 79Se rubriken en påbörjad utbildning ovan. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan orten som har fått en särpräglad utformning. Det har exempelvis varit möjligt att få statligt inackorderingstillägg för att läsa en tradi- tionell naturbruksutbildning med inriktning skog på en annan ort, när samma program och inriktning på hemorten har varit inriktad mot naturguide/äventyr.80 Det är däremot inte möjligt att välja bort en traditionell utbildning på hemorten, för att i stället läsa en sär- präglad variant av samma utbildning på en annan ort. Det har t.ex. inte varit möjligt att få statligt inackorderingstillägg för att läsa naturbruksprogrammet inriktning djur med särskild hundprofil på en annan ort, när samma program och inriktning med normal utfor- mning finns på hemorten.81 Det är heller inte möjligt att få statligt inackorderingstillägg om både utbildningen på hemorten och den valda utbildningen har en fått en särpräglad utformning.82 Gymnasieskolan hade blivit alltmer varierad och svår att överblicka. Antalet specialutformade program, lokala in- riktningar och lokala kurser hade ökat kraftigt. Det var en av anled- ningarna till att gymnasieskolans programstruktur reformerades genom Gy11. Nya nationella program och inriktningar inrättades och programmen fick en tydligare struktur. minskades möjligheten att lokalt bestämma innehållet i en gymnasieutbildning. Ett nytt studiebidrag till eget boende syftar till att stödja ungdo- mars lika tillgång till det grundläggande utbildningsutbud som de har rätt till enligt skollagen.