sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Utredningen föreslår inte något ytterligare krav på samverkan rörande gymnasiesärskolan eller komvux som särskild utbildning men utredningen bedömer att planeringsstödet för gym- nasiesärskolan kan ha samma geografiska utsträckning som för gym- nasieskolan. Utredningen föreslår att även ska ges i upp- drag att genomföra regionala dialoger om planeringsunderlagen för gymnasiesärskolan. Den höga graden av individualisering av utbild- ningarna i särskild utbildning gör det svårt att nationellt utforma något generellt stöd för planering men utredningen föreslår att Skol- verket även ska föra regionala dialoger med huvudmännen för kom- vux som särskild utbildning på gymnasial nivå vad gäller yrkesinriktad Förslag om planering och dimensionering utbildning, i syfte att stimulera erfarenhetsutbyte inom särskild ut- bildning. Vidare föreslår utredningen att ska, där så är lämp- ligt, utarbeta stöd för planering av sådan utbildning. 6.3.3Skolhuvudmännen ska rapportera sitt planerade utbud till Utredningens förslag: Varje huvudman för gymnasieskola ska rapportera planerade studievägar och planerat antal platser på respektive studieväg. Huvudmän för komvux ska lämna uppgifter om planerade starter av sammanhållna yrkesutbildningar samt antalet platser på sådana utbildningar. Denna utvidgade uppgifts- skyldighet ska regleras genom en ändring av förordningen om ett nationellt informationssystem för skolväsendet. Utredningens bedömning: bör få i uppdrag att även fortsättningsvis upprätthålla en publik databas med uppgifter om samtliga aktuella utbildningserbjudanden hos huvudmän med gymnasieskola eller sammanhållna yrkesutbildningar i komvux på gymnasial nivå. Insatser bör göras för att publika databas tydligt ska signalera att den är statens informationskanal och tydligt särskiljas gentemot de flertaliga annonsdrivna infor- mationssajter som finns . Heltäckande data om planerat utbud ska samlas in av Dagens information om det samlade utbudet av gymnasial utbild- ning är inte tillräckligt heltäckande för att en regional och nationell bedömning av utbudets ändamålsenlighet ska kunna göras. är det relativt sällsynt med samlad information om utbudet och kapa- citeten av yrkesutbildningar på regional nivå. Detta har negativa konsekvenser både för att kunna rekrytera elever men också för att huvudmännen ska kunna planera sitt utbud av sammanhållna yrkes- utbildningar64 med kunskap om vad andra huvudmän planerar. Ett syfte med insamlingen är att heltäckande data behövs som underlag 64Med sammanhållen yrkesutbildning avses i förordningen om statsbidrag för regional yrkes- inriktad vuxenutbildning, kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde. Förslag om planering och dimensionering för huvudmännens planering av utbudet. Ett andra syfte är att ge och Skolinspektionen grund för bedömningar av utbild- ningsutbudets utveckling och ändamålsenlighet. Utredningen bedö- mer det som särskilt viktigt att utbudet av programinriktade intro- duktionsprogram i gymnasieskolans synliggörs då detta är en brist i dagens regionala planeringsunderlag. Förslaget innebär en skyldighet för huvudmän inom gymnasieskola att lämna uppgifter om sitt planerade utbud. Även fortsättningsvis ska få meddela föreskrifter om formerna för de uppgifter som huvudmännen ska lämna enligt förordningen. Tidpunkterna för när och hur uppgifter ska lämnas ska liksom vara upp till Skol- verket att meddela förskrifter om. Det är eftersträvansvärt att huvud- män för gymnasieskolor lämnar uppgifterna via gemensamma antag- ningskanslier, vilket i hög grad sker . Förslaget innebär också en skyldighet för huvudmän för komvux att i fråga om kombination av nationella kurser i komvux på gym- nasial nivå som är relevant för ett yrkesområde tillhandahålla infor- mation om planerat utbildningsutbud och antalet platser på sådan utbildning. Utredningen har övervägt om utbudsrapporteringen ska omfatta enbart sammanhållna yrkesutbildningar eller om uppgifter om samtliga kursstarter ska samlas in. Det skulle kunna finnas vins- ter i att samla hela utbudet av enstaka kurser. Rapporteringen skulle dock bli mycket mer omfattande och därmed mer komplex och kost- sam att implementera som nyttan inte är lika tydlig då kom- munerna har en skyldighet att alltid kunna erbjuda rättighetsbaserad utbildning. Det finns alltså inte tydliga behov av att samla in sådana uppgifter, varken för statlig planering eller för att synliggöra det utbud som finns. Därför anser utredningen att svårigheterna överväger den potentiella nyttan. Flera liknande uppgifter som huvudmännen i skolväsendet är skyldiga att lämna anges i förordningen (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet. anges i denna för- ordning att planerade studievägar ska vara en del av det nationella informationssystemet om gymnasieskolan. Utredningen föreslår att denna förordningen utvidgas till att även gälla uppgifter om plane- Förslag om planering och dimensionering rade studievägarnas platsantal i gymnasieskolan samt planerade sam- manhållna yrkesutbildningar i komvux på gymnasial nivå och deras elevplatser för respektive utbildningsstart. Förberedelser för insamling har delvis redan skett Att systematiskt samla in erbjudanden om utbildning kommer att medföra en viss ökning av bördan för kommuner att tillgängliggöra data externt, vilket ökar förvaltningskostnaderna. Inom gymnasie- skolan tillhandahålls redan uppgifterna till gemensamma antagnings- kanslier vilket innebär att uppgifterna sammanställs. En fördel är att delar av utvecklingsarbetet redan har utförts. Skol- verket har tillsammans med andra aktörer utvecklat datastandarder och gjort förstudier om datahämtning från antagningskanslier. Det finns en befintlig struktur som har utvecklat. är den automatiska rapporteringen från antagningskanslierna dock inte heltäckande då en majoritet av antagningskanslierna inte är an- slutna till uppgiftslämnandet. Ett motiv till förslaget är att uppgiften att informera om tillgäng- liga utbildningserbjudanden görs bäst i samband med central uppgifts- insamling där heltäckande data garanteras. Intressenter som bedriver främjande arbete för kompetensförsörjning, exempelvis bransch- organisationer, har mycket begränsade möjligheter att förmedla information om var de relevanta utbildningarna finns. Förbättrad tillgång till saklig och objektiv information om utbudet till blivande elever och andra intressenter Individer som söker utbildningar och andra intressenter såsom branschrådsrepresentanter som är engagerade i kompetensförsörj- ningsarbete behöver i högre utsträckning än kunna få objektivt presenterad samlad kunskap om utbudet. Vår bedömning är att det finns stora brister i den allmänna tillgängligheten till sådan infor- mation . Till viss del kommer planeringsunderlaget att kunna täcka delar av dessa behov, men individer som letar efter utbild- ningsinformation kommer inte att vara den primära målgruppen för planeringsunderlaget. För ändamålsenlig information krävs en annan kanal. Förslag om planering och dimensionering Utredningen konstaterar att det saknas en regionalt ned- brytbar informationsplattform för information om utbildningsutbu- det, som dessutom är objektiv och saklig i sin framställning av infor- mationen. Därför gör utredningen en bedömning att ska vidareutveckla sin informationsplattform för att förmedla erbjudan- den om utbildning nationellt. kan huvudmän tillgängliggöra information på frivillig basis och i marknadsföringssyfte till kommersiella plattformar. Skol- verket har också genom fria programmeringsgränssnitt gett möj- lighet för kommersiella intressen att skapa utbildningsdatabaser med öppna utbildningsdata65 över planerade program och inriktningar i gymnasieskolan. Detta sker för att myndigheten ska uppfylla kraven i lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offent- liga förvaltningen. Denna lag reglerar myndigheters skyldighet att tillgängliggöra data som skapas inom den offentliga förvaltningen. Även om inte utvecklar den egna informationskanalen så kommer informationen alltså att spridas publikt genom de kommer- siella söktjänsternas webbsidor. Utredningen har dock funnit ett flertal tecken på att tillgången till saklig objektiv information brister i de plattformar som använder och sprider informationen . Även om det kan finnas vissa positiva aspekter för blivande elever att dessa kommersiella tjänster finns så anser utredningen att det finns negativa aspekter att beakta. Dels innebär de en press på huvudmän att ta kostnader för att annon- sera, dels innebär de att innehållets utformning präglas av att det är annonseringstjänster. Idealiskt sett så skulle egen webb- sida för utbildningsinformation vara den första sajten i relevanta inter- netsökningar och den självklara sidan som studie- och yrkesväg- ledare förmedlade till sina elever. Att åstadkomma detta är sannolikt kostnadsdrivande då det innebär att konkurrera med fria marknads- aktörer. Utredningen bedömer dock att bör verka för att plattformen får en tydlig profil som en officiell statlig kanal och som en oberoende och fullständig information om utbudet av utbildning i gymnasieskolan och för sammanhållen yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå. 65Öppna data avser data som är tillgängliggjorda på ett sätt som gör att man med enkelhet kan få automatiserad åtkomst och hämtning av data genom programmeringsgränssnitt. Förslag om planering och dimensionering 6.3.4Huvudmännens information till ungdomar och vårdnadshavare om gymnasieutbildningarna ska förbättras Utredningens förslag: När en huvudman informerar ungdomar och vårdnadshavare om gymnasieutbildning ska huvudmannen tydligt ange vilket nationellt program och eventuell nationell in- riktning utbildningen utgörs av. Om introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkesintroduktion anordnas för en grupp elever ska huvudmannen tydligt ange vilket nationellt program eller vilket yrkesområde som utbildningsplanen är inriktad mot. Informationen ska också innehålla uppgifter om utbildningens arbetsmarknadsutfall om utbildningen är ett yrkesprogram. Om det är ett högskoleförberedande program ska det även framgå hur stor andel av tidigare elever som studerat vidare och inom vilka sektorer av högre utbildning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om informationen. Eleverna ska få bättre stöd att göra välgrundade utbildningsval Blivande gymnasieelever gör själva sitt val av utbildning. Detta är en grundval inom svensk gymnasieskola. Med detta följer ett ansvar för det offentliga att ge elever goda möjligheter att fatta välinformerade beslut. Det är ett delat ansvar mellan staten och huvudmännen att se till att alla elever får bästa möjliga förutsättningar att välja utbildning och att förbereda sig för livet efter gymnasieskolan. Vi menar att både grund- och gymnasieskolan har ett ansvar för att eleverna får studie- och yrkesvägledning och saklig information om den utbild- ning som erbjuds inom gymnasieskolan. Utredningen anser att huvudmännens programinformation till elever obligatoriskt ska innehålla information om både arbetsmark- nadsutfall och övergången till högre utbildning. Det ska även framgå vilka behörigheter som kan uppnås på högskoleförberedande pro- gram samt på vilket sätt elever på yrkesprogram ges möjlighet att läsa behörighetsgivande kurser. Utredningen bedömer att det är en alltför stor börda för varje huvudman att själva ta fram information om arbetsmarknadsutfall och övergången till eftergymnasiala studier. Därför menar vi att Förslag om planering och dimensionering staten bör ansvara för att tillgängliggöra informationen och huvud- männen ska ha ansvaret att förmedla den. Detta innebär att Skol- verket bestämmer innehållet och formen för de uppgifter som ska förmedlas samt tillgängliggör uppgifterna till huvudmännen. Upp- gifterna bör presenteras på en framträdande plats i den information som huvudmännen förmedlar via sina hemsidor och de trycksaker som utformas för att informera blivande elever och vårdnadshavare om huvudmannens utbildningar. Tillgången till informationen är en likvärdighetsfråga Elevers personliga motiv då de gör sina gymnasieval är mycket olika. Om detta finns ett omfattande empiriskt grundat material från forsk- ning, myndighetsrapporter och enkätundersökningar (se avsnitt 3.1). Familjebakgrund och socioekonomiska resurser spelar roll för hur individen agerar i valsituationen och kunskaperna om arbetsmark- naden är sannolikt mycket olika mellan olika niondeklassare. Skolors information och marknadsföring har visat sig vara extra viktig för elever med relativt svaga studiemeriter. Därför är det ur ett likvär- dighetsperspektiv viktigt att denna information är oberoende, saklig och av god kvalitet för att ge alla elever likvärdiga möjligheter att värdera framtidsutsikterna efter olika utbildningar. Brister i informationen har varit en återkommande problematik som lyfts från flera håll. som låg till grund för Gy11 menade att informationen till elever ofta hade karaktär av marknadsföring och inte ger tydliga svar på vad en utbild- ning innehåller och vart den leder. finns det dock ingen reglering på nationell nivå om informa- tionskrav och vi menar att den problematik som utredaren beskrev i betänkandet har fortlevt.66 Frågan behandlades även av långtidsutredningen . I det betänkandet menade utredarna att arbetsmarknadsutfall bör användas i hög grad som information inför elevernas val.67 66SOU 2008:27 – en reformerad gymnasieskola. 67SOU 2011:11 – huvudbetänkande. Förslag om planering och dimensionering Informationen ska bl.a. visa elevernas sysselsättning efter utbildningen En vanligt förekommande typ av information från huvudmännen är vilka sorters jobb man kan få efter utbildningen. Vår uppfattning är att denna information bör finnas men att den även måste spegla hur vanligt det är med ett visst yrke efter utbildningen. Detta bör exem- pelvis utgöras av andelen examinerade regionalt eller nationellt som jobbat inom de tänkta yrkena 1–efter utbildningen. Vi har upp- märksammat att huvudmän ibland använder förhållandevis ovanliga yrkesutfall i informationen för att marknadsföra sina utbildningar till elever. Detta skulle med vårt förslag nyanseras och eleverna skulle få en information som i högre utsträckning hjälper dem i sitt val. För högskoleförberedande program bör informationen innehålla information om hur stor andel av eleverna som läser vidare och deras fördelning mellan olika utbildningssektorer. Även om utredningen bedömer att det i mycket stor utsträckning kommer att vara omöjligt att presentera uppgifterna på skolnivå är det viktigt att uppgifterna är på lägsta möjliga geografiska nivå. Om det är möjligt att presentera uppgifter på länsnivå exempelvis, då är denna nivå önskvärd. För vissa mindre inriktningar kommer det dock sannolikt behöva presenteras nationella siffror. En annan information som tydligt bör framgå för eleverna är vilka högskolebehörigheter som de kan uppnå inom den utbildning som huvudmannen erbjuder. Både vägledning och information är viktiga för eleverna Information från huvudmännen kan inte ersätta den fortsatta utveck- lingen av studie- och yrkesvägledning. har bedömt studie och yrkesvägledning som ett verktyg för att skapa en bättre balans mellan individers och samhällets kompetensförsörjningsbehov.68 För- utsättningarna för att göra väl underbyggda val skulle vidare kunna förbättras avsevärt om studie- och yrkesvägledningen i stärktes. I betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle föreslås en rad åtgärder för att stärka studie- och yrkes- 68Skolverket (2019), Slutredovisning av uppdrag att genomföra fortbildningsinsatser för att för- bättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen. Förslag om planering och dimensionering vägledningen i grundskolan.69 Bland annat föreslås att ett nytt inslag med tilldelad tid, benämnt framtidsval, ska införas i , grundsärskolan och specialskolan. Utredningen gör bedömningen att förbättrad studie- och yrkesvägledning är ett mycket viktigt kom- plement till de förslag som rör planering och dimensionering. Utredningen menar att informationsplikten från huvudmännen utgör ett viktigt komplement till vägledning. Särskilt viktigt blir det då studie- och yrkesvägledningen är en verksamhet med knappa resurser. I genomsnitt finns en studie- och yrkesvägledare per 484 elever i årskurserna 7–9 i . Att uppgifterna förmed- las av huvudmännen i sin information kommer också att underlätta för studie- och yrkesvägledare i exempelvis under väg- ledningssamtal. Informationen ska kunna anpassas för att göra den lättillgänglig Ett potentiellt problem med statistiken om yrkesutfall är att yrkes- kategorier och begrepp som används inom officiell statistik i vissa fall kan vara svårtolkade för ungdomar. I de fall det kan vara svårt att förstå innebörden av en yrkeskategori menar vi att ska ha ett friutrymme att avgöra vilka begrepp som huvudmännen bör använda i sådana fall. Vi har också övervägt huruvida informations- kravet ska gälla också huvudmän för komvux i fråga om samman- hållna yrkesutbildningar. Här anser vi dock inte att behovet är lika stort då det är sällsynt att utbildningar med låg arbetsmarknads- relevans erbjuds eller efterfrågas i stor utsträckning inom komvux. Dessutom finns ett större friutrymme gällande utformningen av sammanhållna yrkesutbildningar i komvux än det gör för gymnasie- skolans program och inriktningar. 69SOU 2019:4 Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. Förslag om planering och dimensionering 6.3.5Regionala branschråd för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska bidra med information om arbetsmarknadens kompetensbehov Utredningens förslag: Det ska finnas regionala branschråd för gymnasieskolans och gymnasiesärskolans yrkesutbildning som kommunen ska ansvara för. De ska bidra med att bedöma arbets- marknadens behov i varje primärt samverkansområde. Samver- kansavtalen för primära samverkansområden ska innehålla regler- ing av hur branschråden ska organiseras. De regionala branschråden får omfatta ett eller flera primära samverkansområden. Branschråden ska regelbundet behandla frågor om nationella yrkesprogram, programinriktat val som är inriktade mot ett yrkesprogram, yrkesintroduktion och nationella program inom gymnasiesärskolan, som erbjuds i samverkansområdet. Samt- liga samverkande kommuner, enskilda huvudmän som bedriver utbildning på yrkesprogram och programinriktat val inriktat mot yrkesprogram och yrkesintroduktion och på gymnasiesärskola inom samverkansområdet, regional utvecklingsansvarig aktör, Arbetsförmedlingen och representanter för branschområdet ska erbjudas att delta. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska få meddela föreskrifter om branschråden. Utredningens förslag syftar bl.a. till att utbudet av gymnasial utbild- ning bättre ska svara mot behoven på arbetsmarknaden. För att stärka den regionala dimensionen av planering och dimensionering av ut- bildningsutbudet föreslår utredningen att regionala branschråd ska inrättas. Det finns flera skäl till att hänsyn ska tas till arbetsmarknadens behov vid planering och dimensionering. Bland annat gynnas elevers möjlighet att etablera sig vilket underlättar arbetsgivares kompetens- försörjning. En bättre matchning mellan elevers val, utbildnings- utbud och arbetsmarknaden behov gynnar även samhället i vid be- märkelse då snabbare etablering minskar behov av stödinsatser från samhällets sida. I Svenskt Näringslivs rekryteringsenkät angav av företagen att det varit svårt att hitta rätt kompetens. Det är en ökning jämfört med undersök- ningen . I enkäten svarade vart tredje företag att Förslag om planering och dimensionering rekryteringssvårigheter hindrat en planerad expansion. Av företagen angav att de fått minskad försäljning eller tvingats tacka nej till order eller uppdrag till följd av svårigheter att rekrytera medarbetare. Detta är inte bara en förlust för det enskilda företaget. För samhället kan minskad produktion leda till minskad internatio- nell konkurrenskraft och lägre skatteintäkter. För att utbudet ska kunna anpassas efter arbetsmarknadens behov krävs kunskap om hur behoven ser ut. Som framgått ovan föreslår utredningen att , Arbetsförmedlingen, SCB och regio- nalt utvecklingsansvariga bör få i uppdrag att bistå med regionala analyser av kompetensförsörjningsbehov. Den informa- tionen, i kombination med analyser av uppföljning av genomström- ning, etablering på arbetsmarknaden och övergång till högre utbild- ning, ska ligga till grund för regionala planeringsunder- lag. För att ytterligare kvalificera innehållet i planeringsunderlagen anser utredningen att matchningen mellan elevers val av utbildning, utbildningsutbud och behoven på arbetsmarknaden, behöver disku- teras med företrädare för branscher och arbetsmarknadens parter. har redan nationella programråd som delvis kan fylla denna funktion. Utredningen kan dock konstatera att planerings- underlagen ska fungera i en regional kontext och därför behöver de förankras regionalt. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att planeringsunderlagen ska vara föremål för dialog mellan och huvudmännen i varje primärt samverkansområde. För att ytter- ligare kvalificera dialogen mellan och de samverkande kom- munerna inklusive enskilda huvudmän föreslår utredningen att alla samverkande kommuner ska inrätta regionala branschråd. Via de regionala branschråden kan företrädare för det regionala arbetslivet och företrädare för branscher ges möjlighet att komplettera planer- ingsunderlagen med ett regionalt arbetsmarknadsperspektiv. Utred- ningen anser vidare att de regionala branschråden även kan vara lämpliga forum för att diskutera frågor som rör arbetsgivares roll för att bidra till yrkesutbildningens kvalitet och attraktionskraft. Frågor som rör tillgång till arbetsplatsförlagt lärande bör också kunna av- handlas inom de regionala branschråden. Arbetsplatsförlagt lärande och praktik är viktiga inslag i utbild- ningen i flera skolformer, något som behöver beaktas och samordnas vid planering och dimensionering. Regional dialog om arbetslivets kapacitet att ta emot elever på arbetsplatsförlagt lärande bör enligt Förslag om planering och dimensionering utredningen underlätta planeringen. Utredningen bedömer därför att regionala branschråd även ska omfatta både gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. Regionala branschråd kommer enligt utredningens uppfattning att komplettera nationella programråd och huvudmän- nens lokala programråd i gymnasieskolan. För att få statsbidrag för utbildningar inom regionalt yrkesvux krävs att det finns ett eller flera yrkesråd för samråd mellan företrädare för utbildningen och arbets- livet. Av förordningen framgår att yrkesrådet får vara gemensamt med motsvarande funktion inom gymnasieskolan70. Det betyder att kom- munerna kan välja att samorganisera vuxenutbildningens yrkesråd med de regionala branschråden i gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan, något som utredningen bedömer kan spara resurser för både skola och arbetsliv. I steg två kommer de regionala branschråden att ersätta yrkesråden, se avsnitt 6.9.3. Utredningen har övervägt om de lokala programråden i gym- nasieskolan också ska ersättas med de nya regionala branschråden. Ett argument för att avveckla de lokala programråden är att det framkommit kritik mot deras funktionalitet.