sou · H8B376 · 2020-12-15 00:00:00 — Ökningen av intäkterna för SFV ska enligt våra förslag i avsnitt 5.3.1 föras direkt till inkomsttitel på statens budget. Samma ökning ska i övergången ske för kulturinstitutionernas anslag. De hyror som anges i våra uppskattningar är exempel på hur hyrorna kan påverkas av övergången till en ny modell för hyressättning. Exemplen är resultaten av beräkningar vars antaganden redovisats ovan. De verkliga hyrorna som följer av en eventuell övergång till ny hyresmodell är beroende på verkliga ingångsvärden vid en hyresförhandling och är som alltid beroende av resultatet av förhandlingen. Enligt vår bedömning skulle inte en marknadsaktör som hyresvärd kunna ta ut hela kostnaden plus avkastning för en nyrenoverad och ombyggd fastighet som med ett långsiktigt hyresåtagande. I stället blir flödet av hyresintäkter jämnare alltmedan kapitalkostnaden år för år minskar allteftersom byggnaden skrivs av. Jämför hur Specialfastigheter i och andra tidigare beskrivna hyresmodeller (avsnitt 4.2 och 4.4) genom avtal förbinder hyresgästen att betala kapitalkostnaden under långa avtalsperioder upp till . I en verklig förhandling skulle tillkommande investeringar, såsom hyresgästanpassningar eller större renoveringar påverkar hyrorna ovan. Vår förenklade metod för beräkning av den marknadsmässiga hyran är dock okänslig för sådana förändringar. Hyresförändring med anledning av en investering, skulle för en marknadsmässig hyra enbart bli resultatet av en förhandling mellan fastighetsägare och hyresgäst, där respektive intresse vägs mot varandra. För att investeringen ska bli av får inte avkastningen bli för liten eller förlusten för stor för fastighetsägaren och inte heller hyresökningen för hög för att hyresgästen ska vara intresserad av en hyresgästanpassning. När det gäller riktigt stora investeringar blir det främst en fråga för regering och riksdag. I tabellerna 6.5 och 6.6 ges exempel på hur en investering kan påverka kalkylerad hyra. En övergång från dagens kostnadshyresmodell till marknadsmässiga hyror förväntas förenkla hyresförhandlingarna och förutsägbarheten i hyresutvecklingen under hyresavtalets löptid. Däremot kan svängningar i marknadshyror uppstå. Marknadshyresutvecklingen är svår att prognosticera och den påverkar hyror på marknadsmässiga villkor som staten genom bland annat () förhandlar med hyresgästerna. Genom enklare hyresförhandlingar kan institutionerna ägna större kraft åt sin respektive kärnverksamhet. Uppdelningen av ansvar mellan hyresgäst och fastighetsägare blir tydligare. En konsekvens av att sätta marknadsmässig hyra är att kostnaderna för SFV:s administration har mindre betydelse för hyresgästen eftersom hyresnivån utgår från justeringar av marknadshyresnivån. Övergången från dagens kostnadshyresmodell till en hyressättning på marknadsmässiga villkor innebär en högre hyra för huvudbyggnaden för alla hyresgäster utom . Villkoret att anslagen justeras i motsvarande grad gör att nettoeffekten blir noll för berörda kulturinstitutioner. Hyresutvecklingen blir generellt jämnare, eftersom kapitalkostnaden inte minskar . Tydligast blir det när kapitalkostnadsdelen är hög, som för . I stället för en avtagande hyreskostnad med en kostnadsbaserad hyra kommer den att följa marknadshyresutvecklingen. Pris- och löneomräkning (PLO) av kulturinstitutionernas anslag skulle med vårt huvudförslag börja beräknas på samma sätt som för statliga myndigheter i normalfallet och bättre spegla hyresutvecklingen. Med en justerad kostnadsbaserad hyra skulle skillnaden för hyresnivån vara marginell och helt beroende av skillnaden mellan beräknade och faktiska kostnader för drift, underhåll och administration. För hyresgästerna innebär det att om i avtalet beräknade kostnader för drift och underhåll blir högre än de faktiska kostnaderna, så blir hyran marginellt högre med den justerade modellen. sätt blir hyran marginellt lägre om de faktiska kostnaderna överstiger de i avtalet beräknade kostnaderna. Det finns en viss risk att SFV indirekt räknar in en riskmarginal i beräkningen av kostnaderna, som inte framgår. Det skulle därför kunna leda till marginellt högre hyror för kulturinstitutionerna. PLO skulle fortsätta med en särskild beräkningsgrund som . Anslagsomräkningen skulle därmed ha fortsatt svag koppling till hyresutvecklingen. Vårt förslag till en s.k. kalkylhyra skiljer sig främst från ovanstående kostnadsbaserade hyra genom att de fem kulturinstitutionernas hyror också kommer att bidra till statens avkastningskrav på respektive huvudbyggnads kapital. Hyrorna blir alltså högre än med den (justerade) kostnadsbaserade hyran därför att kapitalkostnaden blir högre för SFV. PLO skulle fortsätta med en särskild beräkningsgrund som . Anslagsomräkningen skulle därmed ha fortsatt svag koppling till hyresutvecklingen. Särskild redovisning av inleveransen av förändrade intäkter för de fem byggnaderna kommer att krävas så länge regeringen anser att det är nödvändigt. Med vårt förslag skulle det röra sig . () behöver redovisa en enhetlig metod för att beräkna referenshyror enligt dagens hyresmodell som regeringen ska kunna använda som utgångspunkt för beräkning av hyresgästernas kompensation. Förhandlingarna med marknadsmässiga hyror blir enklare, när väl en rimlig fördelning av lokalslag i byggnaderna är funnen. För SFV verkar avkastningskravet som incitament att hålla nere administra- tiva kostnader, men ökad avkastning räcker inte för att finansiera ökade utgifter, se avsnitt 6.2.3. Den årliga skillnaden mellan SFV:s verkliga kostnader för och de lägre hyresintäkterna med en marknadsmässig hyra för kommer att minska . Allt eftersom investeringen skrivs av kommer kapitalkostnaden att minska. Över hela investeringens livslängd väntas överskottet ta ut underskottet. Under de inledande åren kommer renoveringens kostnader således leda till en lägre avkastning för SFV, för att sedan öka när de verkliga kostnaderna understiger den marknadsmässiga hyrans intäkter. På likande sätt kan andra stora renoveringar och ombyggnationer komma att inledningsvis leda till ett underskott för SFV med en marknadsmässig hyra, för att sedan vändas till ett överskott när kapitalkostnaden sjunker. Vi finner det rimligt att den avkastning SFV levererar till statens budget på detta sätt blir jämnare än att den strikt följer kostnaden för en byggnad. Det är också så det fungerar för SFV:s alla andra fastigheter med marknadsmässig hyra. Justerad kostnadsbaserad hyra enligt vårt förslag skulle innebära att beräkningarnas precision blir viktigare för hyresgästen och därmed även för SFV. När väl hyresgäst och SFV är överens om beräknad kostnad för drift, underhåll och administration och hyresavtal tecknats för en period skapas ett visst incitament för SFV att hålla nere kostnaderna. Skulle de överstiga beräknade kostnader, kommer SFV inte att få ersättning för dem från kostnadshyresgästerna. Incitamentet ska inte överdrivas, det är sannolikt att SFV indirekt skapar en riskpremie i beräkningen av kostnaderna för att undvika förlust. Vårt förslag till s.k. kalkylhyra skulle innebära att SFV kan använda en väl beprövad metod för en beräknad minsta hyra som uppfyller statens avkastningskrav. Incitamenten bedöms bli de samma som för justerad kostnadsbaserad hyra. 6.8Konsekvenser för statens budget Eftersom alla förslag bygger på att en övergång till nya hyresnivåer villkoras med att anslagen anpassas i övergången och att () redovisar hur de ökade hyresintäkterna förs direkt till inkomsttitel, så innebär förslagen totalt sett för de fem huvudbyggnaderna att statens kostnader och intäkter ökar lika mycket . Det kräver att SFV redovisar att de ökade hyresintäkterna ökar avkastningen och inbetalningen till inkomsttitel med samma belopp och att de har redovisat en referenshyra för dagens kostnadshyra. Det står sedan regeringen fritt att välja hur länge en särskild redovisning krävs. Principiellt kommer en marknadsmässig hyra att bättre följa anslagsutvecklingen, särskilt för byggnaden med hög kapitalkostnadsdel. I stället för, som med kostnadsbaserad hyra, minskande hyra efter en större renovering som anslagen räknas upp, så kommer en anslagsutvecklingen med PLO-systemets utformning bättre följa en marknadsmässig hyra utveckling i stort. Effekten på utrymmet under statens utgiftstak blir högst marginellt. Med våra räkneexempel på hyresnivåer för marknadsmässig hyra ökar utgifterna med netto för de fem kulturinstitutionerna och därmed påverkas av utrymmet under utgiftstaket7. Det bör vägas upp av att mer enhetlighet och en långsiktigt transparent kostnadsutveckling uppnås. 6.9Konsekvenser för en gestaltad livsmiljö och de nationella miljökvalitetsmålen Enligt vårt uppdrag ska utredningen utforma förslagen så att de motsvarar de krav som ställs på staten som förebild för vår gestaltade livsmiljö och bidrar till att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen och hållbar utveckling. Vi har inte kunnat se att de nationella målen för en gestaltad livsmiljö eller för de nationella miljökvalitetsmålen påverkas av de föreslagna hyresmodellerna, så länge hyresgästernas anslag justeras i övergången till ny hyresmodell. 7Slutlig nivå på utgiftstaket var enligt budgetpropositionen , vol. 1, tabell 5.2. Kostnaderna för underhåll för att upprätthålla byggnadernas kulturhistoriska värde finns, oavsett hyresmodell. Det är regelverket för bevarande av kulturhistoriska värden som styr (se avsnitt 2.1.8). Så länge anslagen till hyresgästerna anpassas efter förändrad hyresnivå finns inte heller någon risk att verksamheterna måste flytta p.g.a. en ändrad hyresmodell. Ett exempel på målkonflikt som vissa hyresgäster har beskrivit, är att målen för att upprätthålla byggnadens kulturhistoriska värden kräver andra åtgärder för byggnaden än de krav som ställs på dagens lokaler när det gäller tillgänglighet. Ett exempel kan vara att dagens verksamhet och krav på tillgänglighet kan kräva substantiella förändringar av byggnaden invändigt, vilket i sin tur riskerar att påverka delar av byggnaden som ur ett kulturhistoriskt perspektiv är skyddsvärda. Denna målkonflikt finns oavsett hur hyran sätts och kan inte lösas genom hyressättning. Vi kan inte heller något av våra förslag till leder till att resurser urholkas på ett sätt som påverkar en hållbar utveckling eller möjligheterna att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen i den mån de berörs. 6.10Konsekvenser enligt 15 § kommittéförordningen Våra förslag om nya hyresmodeller för fem kulturinstitutioners huvudbyggnader beräknas inte få några konsekvenser för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten, regionalpolitiken, jämställdhet eller integrationspolitiken. Betänkandet innehåller heller inte några förslag till nya eller ändrade regler. 1991/92:FiU8, Den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. 1997/98:FiU25, Statlig fastighetsförvaltning och lokalförsörjning, m.m. 2001/02:FiU14, revisorers förslag angående Statens ändamålsfastigheter – hyressättning och förvaltning(förslag 2001/02:RR12). 2005/06:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2009/10:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. 2019/20:KrU1, Utgiftsområde 17 Kultur, medier, trossamfund och fritid. Propositioner och regeringens skrivelser 1991/92:44, om riktlinjer för den statliga fastighetsförvaltningen och ombildningen av , m.m. Prop.1997/98:137, Förvaltning av statens fastigheter och statliga myndigheters lokalförsörjning, m.m. 2000/2001:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2000/01:100, ekonomiska vårproposition. 2001/2002:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 2 och 17. 2003/2004:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2005/2006:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2007/2008:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2009/2010:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2010/2011:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2011/2012:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 2 och 17. 2011/2012:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2013/2014:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 2 och 17. 2014/2015:1 Budgetpropositionen , utgiftsområde 2. 2015/2016:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 2 och 17. 2016/2017:1. Budgetpropositionen , utgiftsområde 2. 2016/17:116, Kulturarvspolitik. 2017/2018:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 2 och 17. 2017/18:110, Politik för en gestaltad livsmiljö. 2019/2020:1, Budgetpropositionen , utgiftsområde 17. 2019/2020:2, Höständringsbudget . 2020/2021:1, Budgetpropositionen , volym I. Skr. 2018/19:101, Årsredovisning för staten 2018. 2019/20:101, Årsredovisning för staten 2019. 2019/20:140, redogörelse för företag med statligt ägande. Framställning från rörande vissa kulturfastigheter. Fi2003/3646. Metod för sammanställning av lokalkostnadsandelarna i anslag. Fi2011/5349. Metod för sammanställning och beräkning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsandelarna i anslag. Fi2003/3033. Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende med Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende anslagen 1:2, 2:1, 5:2, 7:3, 8:2, 8:3, 8:5, 10:1, 11:1 och 11:3. Avser utgiftsområde 17. Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende Regeringsbeslut . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Regleringsbrev för avseende . Uppdrag att omförhandla vissa avtal, m.m. Regeringsbeslut . Fi 2001/2696 (delvis). Uppdrag till Statskontoret att föreslå en metod för anslagsomräkning med anledning av kulturinstitutioners kostnader för ändamålslokaler. Fi2001/3908. Dokument från statliga myndigheter och statligt ägda bolag Akademiska hus AB. Redovisning av underlag för prisomräkning av lokalkostnadsandelen i anslagsbaserna för samt reviderat underlag för . Skrivelse till , Dnr 2020-00002-1. Översyn av omräkningsmetoden för övriga förvaltningskostnader i pris- och löneomräkningen (PLO). Hyresmodell , skrivelse till , Försvarsdepartementet . Dnr 1234/2020. Budgetunderlag –2023. Dnr 4940/2019. Kungliga Dramatiska teatern AB och . Synpunkter på SFV:s slutrapport kring principerna för hyressättning för SFV och fem kulturinstitutioner – kostnadshyresmodellen, skrivelse till och . Kungliga Dramatiska teatern AB. Kallelse till extra bolagsstämma i Kungliga Dramatiska teatern Aktiebolag 2020, . Kallelse till extra bolagsstämma i , . , arbetsgruppen med uppdrag att se över hyressättningen i vissa statliga ändamålsfastigheter. Översyn av hyressättningen i viss statliga ändamålsfastigheter. Vägledning för tillämpningen av förordningen om statliga byggnadsminnen. Andra reviderade upplagan, 2017. Principer för hyressättning inom , , rapport . Hemställan om uppdrag att genomföra renovering och ombyggnad av samt att säkerställa möjlighet för museet till fortsatt utveckling av verksamheten på . Dnr 223-1696/10. Hyresavtal avseende lokal, hyresgäst teatern AB, avtalsnummer 1000114, . Hyresavtal avseende lokal, hyresgäst teatern AB, avtalsnummer 1003537, . Hyresavtal avseende lokal, hyresgäst , avtalsnummer 1000113, . Hyresavtal avseende lokal, hyresgäst , avtalsnummer 1002158, . Hyresavtal avseende lokal, hyresgäst , avtalsnummer 1001897, . Hyresavtal avseende lokal, hyresgäst historisk museer, avtalsnummer 1003084, . Slutrapport kring principerna för och fem kulturinstitutioner (, Kungliga Dramatiska teatern, , och ) – Kostnadshyresmodellen. Skrivelse till regeringen , Dnr 230-266/11. Uppdrag att föreslå metod för anslagsomräkning med anledning av kulturinstitutionernas kostnader för ändamålslokaler, skrivelse till , Dnr 2001/406-5. Uppdrag att föreslå metod för anslagsomräkning med anledning av kulturinstitutionernas kostnader för ändamålslokaler, skrivelse till , Dnr 2005/496-5. Systemrelaterade effektiviseringspotentialer i statlig kärnverksamhet, delrapport 2013/273-5. interna ledning, styrning och uppföljning, rapport 2019:16. SOU 1992:79 Statens fastigheter och lokaler. SOU 1997:96 Lokalförsörjning och fastighetsägande – En utvärdering av statens fastighetsorganisation. SOU 2004:28 Hyressättning av vissa ändamålsbyggnader. SOU 2011:31 Staten som fastighetsägare och hyresgäst. SOU 2013:61 Försvarsfastigheter . Litteratur, rapporter, m.m. , (2015): Kostnadshyressättning av statliga kulturfastigheter – en alternativ modell, examensarbete, och byggande, KTH. , Bedömning av lokaler belägna i byggnaden , , rapport på uppdrag av . Statens hyressystem – , . , Arbetsgruppen med uppdrag at se över hyressättningen i vissa statliga ändamålsfastigheter. , Rapport från 2008/09:RFR13, Uppföljning av hyressättningen inom kulturområdet, . revisorer, revisorers förslag angående Statens ändamålsfastigheter – hyressättning och förvaltning 2001/02 RR12 Revisorernas granskning, Framställning/redogörelse /02:RR12. Översyn av hyresmodell för vissa kulturinstitutioner En särskild utredare ska utreda och föreslå nya alternativa och hållbara hyresmodeller för de fem kulturinstitutioner som har en kostnadsbaserad hyresmodell. I utredningen ingår att värdera och bedöma möjligheterna till att de föreslagna alternativa modellerna kan tilllämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamheter och som förvaltas av . •analysera nuvarande hyresmodell och hyresrelation mellan de fem kulturinstitutionerna och och modellens effekter för hyresgästerna och statens finanser, •med utgångspunkt i analysen föreslå nya hållbara alternativa hyresmodeller för de fem kulturinstitutionerna för att hantera bristerna med den befintliga modellen, •belysa effekterna av förslagen för såväl berörda kulturinstitutioner, som och statens finanser, och •värdera och bedöma möjligheterna till att de föreslagna alternativa modellerna kan tillämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamhet och som förvaltas av . Uppdraget ska redovisas . Regeringen gav i uppdrag att omförhandla hyresavtalen med syfte att införa en ny kostnadshyresmodell för fem specifika kulturinstitutioners huvudbyggnader. Bakgrunden var bl.a. att en arbetsgrupp inom presenterat en rapport som behandlade frågan om hyressättning för i första hand kulturinstitutioner. Arbetsgruppens slutsats var dels att det inte fanns behov av att utveckla ytterligare hyresmodeller för kulturinstitutioner, dels att den gällande hyresmodellen, som tillämpades av , var rimlig. Arbetsgruppen pekade dock ut fem byggnader som hyrdes av kulturinstitutioner som man ansåg borde ha kostnadsbaserade hyror. Dessa var huvudbyggnaderna för (Operan), (), , och . Skälen var att det var fråga om ett antal äldre byggnader som i hög grad utformats för sitt ändamål, som kommit att bli symboler för den bedrivna verksamheten och som blivit delar av huvudstadens stadsbild som inte går att ersätta. Som en följd av detta beslutade regeringen att kostnadshyra skulle tillämpas och syftet med beslutet att införa kostnadshyresmodell var att regeringen ansåg att kostnadsbaserade hyror i stället för marknadsanpassade hyror bör tilllämpas för ett antal äldre byggnader som i hög grad formats för sitt ändamål och kommit att bli symboler för en kulturinstitutions verksamhet. Beslutet innebar också att regeringen beslutade att dessa byggnaders bokförda värden skulle skrivas ned med sammanlagt och att motsvarande nedskrivning av statskapitalet hos skulle ske. Följden av nedskrivningen blev att hyrorna för institutionerna sänktes genom att kapitalkostnadsdelen av hyrorna minskade. För att kompensera den minskade inleveransen av överskott från till statens budget minskades berörda kulturinstitutioners anslag med motsvarande belopp. I beslutet framgår att hyresavtalen skulle täcka kostnader för drift- och underhållsåtgärder m.m. samt kostnader för det i fastigheterna bundna kapitalet, definierat som Statens fastighetsverks anskaffningsvärde med tillägg för därefter gjorda investeringar och med avdrag för gjorda avskrivningar . Hyresmodellen för de fem kulturinstitutionerna tar sin ut- gångspunkt i att alla faktiska kostnader som uppstår och som hänförs till den aktuella byggnaden ska bäras av hyresgästen. har i ett tillkännagivande 2009 bett regeringen att återkomma om vissa åtgärder som rör kulturinstitutionernas lokalkostnader (bet. 2009/10:KrU1 punkt 2, rskr. 2009/10:144). Regeringen har tidigare svarat på delar av tillkännagivandet, och den del som kvarstår är frågan om att regeringen bör överväga de särskilda problem som systemet med ändamålsfastigheter och kostnadshyra har lett till inom kulturområdet. Frågor om hyressättning för huvudbyggnaderna för de fem specifika kulturinstitutionerna har belysts vid flera olika tillfällen, bl.a. i betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst (2011:31). I betänkandet belystes såväl kostnadsbaserad hyressättning ur ett allmänt perspektiv som den specifika modell som använts för de fem berörda huvudbyggnaderna. Utredaren kom fram till att regeringen bör uppdra åt parterna att teckna nya avtal och menade att ingen annan aktör än de berörda parterna eller regeringen bör styra över eller ta ansvar för innehållet i enskilda avtal eller hur dessa träffas. Utredaren föreslog också ett antal utgångspunkter som var lämpliga för en ny hyresmodell. Regeringen har därefter uppdragit åt att förhandla fram nya avtal men myndigheten och övriga parter har inte kunnat komma överens. Några nya avtalsmodeller har därför inte tagits fram. I betänkandet Staten som fastighetsägare och hyresgäst behandlas bl.a. vissa problem som följer av kostnadshyresmodellen. Problemen omfattar bl.a. frågan om eftersatt underhåll som borde ha åtgärdats i samband med hyresomläggningen men som i huvudsak justerades först . Vidare ansåg utredaren att hyresavtalens löptid har varit kort. Det framgick också att det har varit svårt för hyresgästerna att planera och hantera toppar i planerat periodiskt underhåll och ännu svårare att hantera oförutsedda underhållsbehov. Det har också funnits en oförutsägbarhet med variationerna i hyreskostnaden vilket främst har varit ett problem för hyresgästerna. Det finns också ett generellt motsatsförhållande mellan hyresgästerna och när det gäller synen på underhållsbehoven. Just underhållsinsatser och underhållskostnader är enligt utredningen ett stort problem i och med att ingen omfördelning av underhållskostnaderna kan göras över åren. Detta leder till att större planerade underhållsinsatser inte kommer till stånd eftersom hyresgästen inte kan finansiera den högre hyran ett enskilt år. Det framkom också att hyresgästerna upplever en obalans i maktförhållandet vid hyresförhandlingarna. Vidare påpekades att den tillämpade hyresmodellen bygger på en annorlunda fördelning av risk och ansvar än vad som gäller på den övriga fastighetsmarknaden samt att hyresgästerna inte såg det som motiverat att betala en riskkomponent i räntesatsen eftersom de ansåg att upplåtelsen av byggnaderna inte innebär någon risk. Utöver det har hyresgästerna återkommande framfört att hyresförhandlingarna är mycket resurs- och tidskrävande. I sitt regleringsbrev fick i uppdrag att belysa konsekvenserna av hur ett införande av ny modell för avkastningskrav påverkar kostnadshyran på lång sikt för de fem kulturinstitutioner som har en kostnadshyresmodell. I regleringsbreven för åren därefter har regeringen angett att för kostnadshyresfastigheter (huvudbyggnaderna för Operan, , , och ) ska myndigheten uppnå full kostnadstäckning genom att intäkter från berört fastighetskapital ska motsvara kostnaden för den genomsnittliga räntan för myndighetens upplåning i avseende 2014. Det tidigare avkastningskravet med bl.a. ett s.k. risktillägg har därmed inte tillämpats i väntan på att en ny hyresmodell ska komma till stånd. Ett av motiven för detta är att kapitalet i dessa byggnader inte har byggts på utan varit relativt lågt.