sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — Underskattningen av behoven förmoda- des bero på att slitaget av det ålderstigna beståndet av skollokaler underskattas.84 presenterade en rapport som pekade på behovet av att bygga 1 000 nya skolor under den närmaste tioårs- perioden p.g.a. befolkningsökningen.85 Med rådande urbanisering är det inte osannolikt att anta att befolkningsökningen kommer att vara som tydligast i städerna och även i områden där skolorna har särskilda utmaningar. Det bedöms därmed finnas ett tämligen 84HUI research (2014), s. 13. 85Skanska (u.å. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv stort behov av att se över skolbyggnaderna generellt i dessa områden liksom att huvudmännen sannolikt kan få svårt att mäkta med detta. I glesbygd kan snarare många lokaler ha tillåtits åldras som en följd av ett minskande elevantal och därmed ofta minskande resur- ser. Därför framstår det som ett behov att samordnat ta ett nationellt tag i denna fråga och att i samband med strategin att lyfta skolorna till en helt ny nivå även se över lokalerna och renovera och bygga nytt på ett sätt som tydligt signalerar den kraftansträngning och de förväntningar som satsningen på dessa skolor kommer att innebära. 10.3.4Utveckla stödjande samarbeten i det omgivande samhället till stöd för elevers lärande och skolornas förmåga till måluppfyllelse Skolans lokaler syftar till att skapa rum för lärande men lokalerna är både en manifestation lokalt av ansvarstagande för framtiden och en lokal tillgång. En skola är en del av samhället och för att fullgöra sitt uppdrag är den också beroende av omgivningen i stort och mer spe- cifikt stöd i den nära omgivningen. Sociologen har betonat att en väsentlig insats som samhället kan göra för att bryta det s.k. utbildningssambandet, dvs. sambandet mellan föräldrarnas utbildningsnivå och elevers skolresultat, är att garantera att barn från mindre gynnande miljöer också får tillgång till fritidshem och andra aktiviteter utanför skolan av hög kvalitet.86 Det går inte att bortse från att skolor med särskilda utmaningar också är beroende av om- givningen för att lyckas med sina elever men att denna form av stöd- struktur kan vara svår att etablera i deaktuella områdena: i glesbygd för att det omgivande samhället är begränsat och i utsatta områden av andra skäl. beskriver i boken – ett sam- hällsvetenskapligt reportage hur den traditionella synen på underifrån- kraft via lokal organisering i civilsamhällets format förefaller mindre framgångsrik i dessa områden.87 Bilden av detta är något dubbel, vilket också noterar, eftersom det också finns exempel på framgångsrik lokal organisering. Utredningen har kommit i kontakt med sådan verksamhet och bedömer dels att det finns aktörer som ger skolan där de verkar ett mycket gott stöd, t.ex. och projektet På 86Erikson & red. (2019), s. 37. 87Esaiasson (2019), kap. 17. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv (), dels att det finns ett stort behov av att tydligare involvera civilsamhället i och kring skolor med särskilda utmaningar liksom väsentligen förbättrade möjligheter att skala upp befintlig verksamhet. I detta avsnitt presenteras några av de verksamheter som utredningen haft kontakt med och som med en högre grad av systematik från såväl huvudmän som stat skulle kunna innebära ett substantiellt stöd för skolorna. På plats i skolans närhet – har under med stor systematik ut- vecklat ett konkret arbete med daglig verksamhet för elever i syfte att utveckla deras språkliga färdigheter. Arbetet utgör ett stödjande komplement till skolundervisningen och aktiviteterna genomförs i samarbete med elevernas lärare. Verksamhetsuppföljningen tyder tydligt på att lärarna upplever att deras undervisning får ett mycket bra stöd genom samverkan med och att elevernas språkliga förmågor utvecklas. Det vore med andra ord angeläget att denna, liksom andra verksamheter av denna typ och som håller hög kvalitet, kunde skalas upp. har utvecklat ytterligare en verksamhet i syfte att vara ett än bättre stöd för skolor i utsatta områden. strävar nu efter att parallellt med fort- satt elevfokuserad verksamhet utveckla en lärarfokuserad verksam- het i syfte att stärka lärarskickligheten inom de kritiska kompetens- områden som konstaterats särskilt efterfrågade ibland de lärare som undervisar i de skolor som har de största utmaningarna. De mest efterfrågade områdena är språkutvecklande arbetssätt, digitalt lärande och digitala verktyg och främjande av kreativt och kritiskt tänkande.88 Utvecklingen förefaller logisk och med tanke på den pedagogiska segregationen så framstår det som angeläget att kraftfull utveckling av detta slag kan åstadkommas. 88Berättarministeriet (2020). Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv BERÄTTARMINISTERIET – Stöd för elevers språkliga förmågor och lärares undervisningskompetens har fokus på barns och ungdomars förmåga att läsa och skriva och därmed deras förutsättningar att delta aktivt i samhällslivet. Stiftelsen är endast verksam i områden med särskilt låg socioekonomisk status, i och i samt i . I dessa områden har man egna utbildningscentra till vilka skolklasser kommer. Verksamheten stöttar lärarnas arbete genom att erbjuda kreativa program som stimulerar och hjälper elever att erövra det skrivna ordet. Verksamheten bygger på en samverkansmodell, är kostnadsfri för skolorna och har huvudsakligen varit inriktad på årskurs 2–5. Stiftelsen erbjuder ett antal program som genomförs i samråd med lärare. Det kan röra sig om en engångsaktivitet men det vanliga är att arbeten inleds på något av Berättar- ministeriets utbildningscenter för att sedan under fortsätta i den ordi - narie skolmiljön. Sedan starten har 4 700 lärare och deras skolklasser besökt utbildningscentra som därmed haft över 53 000 ”barnbesök”. Många lärare och elever har mer än en gång deltagit i aktiviteter och det är vanligt att lärare har stående samarbeten med som ett komplement till den egna undervisningen. Stiftelsen har varit noga med att följa upp och utvärdera verksamheten och resultaten framstår som mycket goda.89 utvecklas verksamheten genom att allt fler program utvecklas men också genom att utveckla samarbeten med hela skolenheter samt genom att utveckla lärarfortbildning. har kartlagt behov av lärar - fortbildning inom de områden där man verkar. har utvecklat samarbeten med flera lärosäten och samverkans - plattformen Teaching & Learning Studies, bl.a. för utveckla metoderna och för att bredda dess ämnesmässiga tillämpning samt för att stärka forskares kompetens att arbeta med grundskoleelever i socioekonomiskt utsatta områden och därmed sprida kunskap om vetenskapligt arbete. Verksamheten bygger dels på en stab av professionella medarbetare, dels på sam - verkan med fler än 2 000 volontärer som fått en utbildning av på bästa sätt kunna medverka i de olika programmen. Stiftelsen är religiöst och politiskt obunden icke-vinstdriven verksamhet och har sin bas i donationer och stöd. Stiftelsen har också upprättat samverkansavtal med och inom ramen för idéburna offentliga partnerskap (IOP). Läxors betydelse kommer av och till under debatt. Är läxor bra eller dåliga? Som vanligt är svaret mer komplicerat än vad frågan i förstone tyder på. Att på egen hand och med viss regelbundenhet som elev själv bearbeta sådant som tagits upp på lektioner eller som planeras 89Av (2020) framgår t.ex. att programutvärdering med 247 lärare visar att 9 av 10 av dessa lärare menar att metod är till stöd för dem i undervisningen och att lika många skulle rekommendera kollegor att samarbeta med Berättar- ministeriet. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv göra det är förstås utmärkt. är det viktigt att lektioner planeras på effektivast möjliga sätt och att det inte är så att läxor tas till för att kompensera en eller annan brist i undervisningen. Vad läxarbetet betyder för skolresultaten är förstås också helt beroende av vilka möjligheter en elev har att på egen hand bedriva skolarbete. Elever som inte har tillgång till en lugn vrå hemma för läxarbetet har förstås en sämre sits än andra liksom i de fall det saknas möjligheter för vårdnadshavare att stötta och hjälpa till. I ett likvärdighetsperspektiv kan därmed läxor vara problema- tiska. så framstår läxor i ett annat perspektiv som en stor potential för det kompensatoriska uppdraget. Läxor i en välorgani- serad verksamhet utanför skoltid och inom vilkens ram konstruktivt och individorienterat stöd för elevers lärande kan ges är inte bara en nödvändig utan även önskvärd resurs. Sådan organiserad läxhjälp förekommer i den svenska skolan och för viss sådan finns det stöd i form av statsbidrag. Läxhjälp säljs även som en kommersiell produkt men organiseras också av stiftelser, ideella organisationer och av föreningar på många håll runt om i landet. Skolan och skolutbildningen spelar en särskild stor roll för elever som har särskilt svaga studieförutsättningar. Lärare arbetar med att väcka elevernas intresse för studier och inte sällan lyckas de inom ramen för lektionerna. Men var kan en elev arbeta vidare med sina studier efter skoltid? Och var kan den elev som anlänt till och börjat utveckla det nya språket, få möjligheter att fort- sätta att arbeta med språket ? Olika former av läxhjälp är också en verksamhet som fångar upp intresse och som stödjer eleverna i på ett mer självständigt sätt erövra kunskaper. Det är med andra ord angeläget att i bredd tillförsäkra varje skola en starkt kunskaps- och utvecklingsstödjande verksamhet av läxhjälpstyp, verk- samheter som innebär att den som inte har en lugn vrå hemma får en plats att studera vidare på och som innebär att den som inte har en förälder som kan hjälpa till att få rätsida på kunskapsstoffet får till- gång till ett sådant stöd. I ett likvärdighetsperspektiv är detta mycket betydelsefullt. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv LÄXHJÄLP på basis av föräldraengagemang och ett idéburet offentligt partnerskap (IOP) Sociologen vid driver ett forskningsprojekt om civilsamhällets roll för sysselsättning i mångkulturella områden i och (FORTE).90 Inom ramen för projektet kartläggs civilsamhällets roll i mångkulturella områden för att förstå hur detta kan stödja och bidra till anställnings - barhet. Ett exempel som studeras är en läxhjälpssamverkan mellan olika aktörer i civilsamhället. Projektet är pågående och de olika case som studeras är anonymiserade men utredningen har fått följande beskrivning av ett case av intresse. Läxhjälp är en central aktivitet för att hjälpa barnen i området att klara skolan. Insatsen ses av de samverkande parterna i perspektiv av skolans kompensatoriska uppdrag då elever till övervägande del kommer från familjer som beskriver sig ha begränsade färdigheter i svenska språket och erfarenhet av utbildning i och som inte sällan lever i trångboddhet. Sammantaget medför detta stora svårigheter för eleverna att själva klara av sin läxläsning. Elevernas föräldrar identifierade dessa problem och bildade en föräldraförening för att kunna stödja sina barn bättre i deras studier. Det är centralt att notera att detta sam - arbete bygger på en insikt om både lokala behov och en insikt om närsamhällets resurser. driver föreningen två lokala aktörer och med stöd av den lokala kyrkan och ett lokalt bostadsbolag läxhjälp på två olika platser, per tillfälle för 350–400 barn. Att finna former för samverkan med skolan, och Skolan mitt i byn pågår också.91 Genom möten främjas delaktighet och inflytande som även genererar andra aktiviteter än läxhjälp. Föräldrarna i föreningen ansvarar för organisering och bemanning av läxhjälpen (läxhjälparna är studenter med högskolebehörighet) och för kvalitetssäkringen samt för att genom kontakt med lä rare tillse att elevers individuella behov tillgodoses. Den faktiska läxhjälpen förbättrar elevernas skolresultat och hjälper därmed barnen att klara skolan. Framgångsfaktorer för samarbetet har varit tillit till lokalt förankrade aktörer, tillvaratagande av föräldrars resurser och kunskap om barnens behov samt att man lyckats få tillgång till funktionella lokaler. Verksamheten bygger på en blygsam budget men desto mer av vision, vilja, föräldrars delaktighet, lokala aktörers engage - mang, samarbete mellan formella såväl som informella närverk, och tillgång till den finansiering som förankrats i ett idéburet offentligt partnerskap (IOP) med kommunen. Det går i detta fall att tala om en lokalt förankrad gräsrotsrörelse som både arbetar kunskapsstödjande för eleverna och som främjar deltagande och inkludering. Verksamheten utmanas dock av ekonomiska osäkerhet vilket pekar på behovet av att utveckla en mer långsiktig och solidare ekonomisk grund för partnerskapet. Att dra nytta av s.k. science centers Inom ramen för en satsning på skolor med särskilda utmaningar måste också frågan om elevernas fritid i en vidare mening hanteras utifrån ett perspektiv av ovan beskriven art. Det finns studier som 90Elgenius (2020). 91Skolan mitt i byn är en satsning för att öka tillgång till fritids- och kulturaktiviteter där barn, familjer och andra boende kan mötas. Tanken är att skolans lokaler kan användas till olika aktiviteter och . Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv pekar på samband mellan meningsfull fritid och skolresultat. Dessa samband gäller för elever, oavsett bakgrund, men det finns också internationell forskning som pekar på att den positiva effekten också kan vara starkare för barn med svagare studieförutsättningar.92 Många elever i den svenska skolan, och i synnerhet i skolor med särskilda utmaningar, saknar inte bara kunskapsmässiga och sociala förutsättningar i hemmen till stöd för eleverna i deras studier utan också goda förutsättningar till en meningsfull och utvecklande fritid. Utredningen erfar att det finns en tydligt outnyttjad potential generellt vad gäller att använda fritiden kunskapsstödjande. Ett stort mått av det som i andra skolkulturer går under benämningen extra curricular activities skulle kunna tillföra elevernas utveckling mycket, både kunskapsutveckling som övriga förutsättningar för etablering i samhälle och yrkesliv.93 Ett specifikt exempel på hur detta kan göras gäller hur s.k. science centers används. Det finns 20 science centers från i norr till i söder. i har en särskild roll bland dessa och är ett intressant exempel på vilken potential dessa centers har. Tillsammans med och andra kommuner i regio- nen strävar efter att stödja elevers kunskapsutveckling inom naturvetenskap, matematik och teknik men ser sig också som en arena för livslångt lärande. I projektet arbetar man med att överbrygga glappet mellan arbetsmarknadens behov av ut- bildad arbetskraft och tillgången på sådan arbetskraft genom ett fokuserat arbete med ungdomar i utsatta områden där ofta en majo- ritet av eleverna lämnar skolan utan fullständiga betyg.94 Inom ramen för projektet har en metod för att arbeta som ett systematiskt kom- plement till skolor i utsatta områden etablerats. Arbetet bygger på de erfarenheter som man utvecklat men inom projektet har man tagit fram en specifik modell. Arbetsmodellen tar ett holistiskt grepp om elevernas utveckling genom att binda samman elever, skola och vårdnadshavare samt behovet av att skapa en meningsfull fritid. I samarbete med andra aktörer, har ett utredningsarbete genomförts för att kunna skala upp den verksamhet som har inriktning mot skolor 92Stanton-Salazar (2011); Bethoui m.fl. (2020). T.ex. Alireza Bethoui på bedriver forskning om detta. 93Bethoui (2019). I dessa skolkulturer så är också vanligen det föreningsliv som i är självständigt organiserat, primärt något som organiseras med anslutning till skolan. Det före- faller vara så att situationen i utsatta områden har vissa likheter med den situationen varför en satsning på den organisationsstrukturen i dessa områden framstår som naturlig. 94https:///ungas-kraft/ Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv i utsatta områden för att klarlägga förutsättningar för ett bredare lokalt ansvarstagande lokalt i syfte att ge fler skolor med svåra utma- ningar ett konkret stöd. samverkar med den utbildningsvetenskapliga fakul- teten vid och man är involverad i grundläg- gande utbildning av blivande lärare i områden som hållbar utveckling och ämnesdidaktik Man strävar efter att vara vetenskapligt baserad.95 Det framstår som uppenbart att och andra science centers skulle kunna bli en tillskottsresurs för skolor med särskilda utmaningar. I finns också science centers över hela landet men till skillnad från har man satsat mer på dessa för att de ska kunna vara stöd till skolundervisningen.96 I ansvarar Skol- verket för att fördela ett statsbidrag som stöd till verksamheterna men dessa ska ha en annan huvudsaklig finansiell grund. Att centret arbetar för att stimulera barns och elevers lärande, bidrar till peda- gogisk förnyelse och att man samarbetar med skolor spelar roll vid fördelningen av medel. omfattade statsbidraget totalt 25,5 miljoner kronor.97 arbete med elever och lärare framstår i flera avseen- den som föredömligt men liknande verksamheter finns också vid andra science centers. Utredningen menar att det finns stor potential i att utifrån kompensatoriska utgångspunkter engagera ett antal science centers för såväl uppsökande som reguljärt arbete med skolor och elever i utsatta områden och andra skolor med särskilda utmaningar. Det förekommer vissa samarbeten av denna typ mellan skolhuvudmän och science centers, samarbeten av god kvalitet och som genom bättre förutsättningar skulle kunna betyda långt mer än , till exempel genom att involveras i handlingsplaner för skolor med särskilda utmaningar. Här skulle regionalt kunna fungera som en viktig samordnare för att samarbeten mellan huvud- män och science centers ska kunna komma på plats. 95Från 2020 finns en gästprofessur förlagd vid centret. 96Enligt årsredovisningen stöds dessa centra med 65 miljoner. Det förekommer också en intressant områdesbreddning från vad som brukar betecknas som STEM (Science, Technology, ) till STEAM (”A” gäller ”arts”, dvs. Bakgrunden är helt enkelt att den arbets- och undervisningsmetodik som utvecklats också bedöms kunna appliceras inom andra områden, företrädesvis språkträning. 97Förordning (1997:153) om statsbidrag till teknik- och naturvetenskapscentrum. Utred- ningen erfar att det inom befintliga svenska science centers finns en stark önskan om att få förbättrade möjligheter att stödja elevers kunskapsutveckling. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv och initiativet Ungas Kraft är nationella vetenskapscenter som etablerades 2001 i syfte att såväl stärka intresset för naturvetenskap och teknik som livslångt lärande inom dessa områden. Centret grundades av , Göteb orgs universitet och samt och man har en stark samverkan med regionen och dess skolhuvudmän. har man över en halv miljon besökare av vilka cirka 70 000 är elever och lärare som deltar i olika utbildningsprogram. De globala målen till 2030 är en central utgångs - punkt för verksamheten och man arbetar för stärkt kompetensförsörjning, högre mål - uppfyllelse i skolan och digital omställning.98 samverkar med skolan gene- rellt och erbjuder elev- och lärarprogram tillsammans med utåtriktad och uppsökande verksamhet med särskild inriktning mot skolor i särskilda utmaningar . Inom ramen för en tioårig programsatsning, Utbildning för ökad integrering bedriver projektet kraft.99 Projektet syftar till att stärka integra- tionen och öka tillgången på utbildad arbetskraft genom ett fokuserat arbete med ung- domar i utsatta områden. Målsättningen med Ungas kraft är att fler elever i skolor i utsatta områden ska lämna skolan med godkända betyg och att fler ska söka sig vidare till högre utbildning. Arbetet med elever sker huvudsakligen på plats i centrat men även i skolmiljöerna. Ungas kraft bedriver en omfattande verksamhet i anslutning till Svartedalsskolan och Landamäresskolan. 800 elever är involverade liksom deras familjer och 200 lärare. Alla involverade familjer får också årskort på för att också på egen hand ku nna göra besök.100 Arbetet är upplagt i tre delar: •Skolor bjuds in till för aktiviteter som har fokus på elevernas lärande men man arbetar också med lärarnas fortbildning och kompetensutveckling av övrig skolpersonal. •Universeum samarbetar med familjer och genomför föräldrakurser så att föräldrar ihögre grad kan stödja sina barn i deras studier. Familjekvällar och familje - aktiviteterna bedrivs både ute på skolorna och på centrat. •För att ytterligare stödja elevernas utveckling så sker inom ramen för konceptet meningsfull fritid läxhjälp och andra aktiviteter . Inom de olika aktiviteterna utvecklar eleverna sina förmågor och får stöd i att reflektera över sin framtid och fortsatta studier. Till stöd bedrivs också ett särskilt arbete med prao för elever i åk 4–6 samt åk 8 i syfte att ge dem bättre möjligheter att upptäcka vad de vill ägna sig åt 98https:///uppdrag/ 99Programmet Utbildning för integration finansieras av Wallenbergsstiftelserna och genom- förs tillsammans med , samt Svenska Akademin. 100Ingen fullskalig uppföljning är ännu gjord men hade av nionde- klassarna på Svartedalsskolan uppnått kunskapskraven i alla ämnen och var an- delen . Som alltid när det gäller sådana här uppgifter måste man dock ha med sig att det sannolikt pågått ett flertal utvecklingsprocesser som sammantaget relaterar till för- bättringen varför man inte enkelt kan tillskriva ett specifikt projekt den noterade förbätt- ringen. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv Möjligheterna med idéburet offentligt partnerskap Skolor har historiskt en vana av att samarbeta med närsamhället till stöd för elevernas utveckling men sådana samarbeten har ofta byggt på personliga kontakter och tillfälligheter varför dessa samarbeten vanligtvis inte kommit att utgöra det systematiska stöd som hade varit önskvärt. Ett problem med denna typ av arrangemang är att etablering av sådana kontraktbaserade överenskommelser som det finns behov av är exempel på sådana arbetsuppgifter som förekom- mer relativt sällan på en skolledares bord och som därmed framstår som komplicerade varför sannolikheten att de realiseras är liten. Ett strategiskt arbete samordnat av den regionalt organiserad myndighet skulle kunna vara ett effektivt sätt att driva utvecklingen av denna, inte minst i kompensatoriskt hänseende, viktiga verksamhet framåt. Med ett framsynt arbete av detta slag kan skolan i områden med sär- skilda utmaningar ges ett långt bättre stöd för fullgörandet av både kunskapsuppdrag och fostransuppdrag. Ett bredare perspektiv behöver således anläggas på vad skolan iso- lerat kan åstadkomma och vilket behov det finns av att etablera en skol- och elevstödjande infrastruktur i lokalsamhället. I ett kompen- satoriskt perspektiv är det därmed av särskild vikt att utveckla arbets- sätt som tar höjd för detta i långt större utsträckning än vad som sker . Genom lokala samarbeten kan inte sällan stora insatser göras med resurser som utifrån sett är relativt små men som inifrån lokal- samhället kan vara stora. kan insatser av denna typ uppfattas som en form av av- lastning och ibland som en sorts förströelse. De kan betraktas som antingen inriktade mot att hantera symptom på dysfunktionaliteter i samhällsbygget men de kan också betraktas som en möjlighet till strukturförändring. I anslutning till det senare perspektivet finns det skäl att påminna om att privata initiativ i ett historiskt perspektiv kan ses som en sorts försöksverksamhet vilkas bästa försök med tiden kommit att inkorporeras som centrala element i välfärden. Det kanske främsta exemplet på detta är förskolan.101 Utifrån denna er- farenhet finns det skäl att betona vikten av att såväl skapa möjlighet 101Jfr: ”De idéburna organisationerna har varit föregångare för sådant som tillhör väl- färdens kärna, som man har fortsatt att identifiera, artikulera och möta behov som varken offentliga eller kommersiella aktörer förmår fånga upp.