sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — har uppgifter om bankkonton för 6,2 miljoner individer och organisationer, varav 5,5 miljoner avser individer och 0,67 miljoner avser företag eller andra organisationer. 700 statliga och kommunala myndigheter samt andra offentligrätts- liga organisationer är anslutna till systemet. Därutöver använder cirka 1 400 privata organisationer systemet för att inhämta uppgifter om bankkonton, men privata organisationer kan inte använda syste- met för betalningsförmedling.6 3Enligt uppgift från Utbetaling . 4Inom ramen för Samverkansområdet Ekonomisk Säkerhet, SOES, gjorde några myndigheter –2015 en studie av den danska modellen med medborgarkonton och samordnade ut- betalningar: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2014), Slutrapport: Medborgarkonto – En studie av systemet med NemKonton i . 5Digitaliseringsstyrelsen planerar för att modernisera systemet eftersom det bygger på en äldre teknisk plattform och eftersom myndigheten är för beroende av en enskild teknisk leverantör. På grund av den äldre plattformen är det också svårt att använda moderna verktyg för att göra analyser och kontroller av betalningar i systemet. 6Enligt uppgift från Digitaliseringsstyrelsen, , . Danska myndigheter skickar sina filer med betalningsuppdrag till NemKonto-systemet med uppgift om mottagare (motsvarande per- sonnummer eller organisationsnummer), betalningsdatum och belopp. NemKonto-systemet kompletterar myndigheternas betalningsupp- drag med uppgifter om kontonummer. Därefter skickas betalnings- uppdraget till den bank som ansvarar för betalningsförmedlingen. De statliga myndigheterna använder alla samma bank, , som förmedlar medlen från statens konto i (motsvarigheten till Riksbank) till betalningsmottagarnas bankkonton. Kommuner har däremot andra banker och betalnings- förmedlare. Staten administrerar alltså inga medel åt kommunerna, utan skickar betalningsuppdrag från kommuner till den bank som respektive kommun använder som betaltjänstleverantör. Vid utbetalning från en myndighet till en person eller ett företag som inte registrerat uppgift om bankkonto hamnar medlen på ett s.k. väntekonto. En myndighets utbetalningar sker med frigörande verkan när betalningsuppdraget har skickats till NemKonto-systemet. Pengar finns på väntekontot tills dess att mottagaren registrerar ett bankkonto i . Totalt finns normalt på väntekonton. Väntekonton kan bara användas av statliga myndigheter. Systemet hanterar alla utbetalningar – lön, samhällsbetalningar och leverantörsbetalningar NemKonto-systemet används för alla typer av utbetalningar, inklu- sive utbetalningar av löner till myndigheternas anställda och leveran- törsbetalningar. Den största antalet utbetalningar sker i slutet av och en normal månad hanterar NemKonto-systemet cirka sex miljoner utbetalningar. Systemet har kapacitet för att hantera över 100 miljoner betalningar . För att öka robustheten i systemet och minska sårbarheten an- vänds tidsfrister. Utbetalande myndigheter ska lägga in i utbetalningar i systemet . Därtill kan betalningsuppdrag skickas i förväg, t.ex. innan de ska verkställas. På så sätt finns tid att hantera eventuella tekniska problem. Systemet hanterar också beslut om utmätning som har beslutas av den danska motsvarigheten till . Innan ut- betalning sker en kontroll av om mottagaren har en skuld registrerad hos myndigheten, och om det går att fatta beslut om utmätning. I så fall verkställs utmätning från det beslutade beloppet. Arbeids- och Velferdsetaten (NAV) påbörjade den s.k. NAV-reformen (Nya Arbeids- och Velferdsforvaltning). Bakgrunden till reformen var att hade problem med att många personer i arbetsför ålder inte fick fäste på arbetsmarknaden. Reformen innebar en sammanslagning av de myndigheter som hanterade arbetsmarknads- och välfärdsfrågor i syfte att stärka samverkan och samordning. Även motsvarigheten till arbets- respektive slogs samman till det nuvar- ande Arbeids- og Sosialdepartementet. Dessutom innebar reformen en ökad samverkan mellan statlig och sektor samt en ny form för samverkan mellan arbetsmarknadens parter, staten och kommunerna. NAV omfattar omkring en tredjedel av statsbudgeten, med ett sextiotal olika stöd och bidrag och ger uppskattningsvis service till omkring 2,8 av landets 5,3 miljoner invånare. Antalet anställda i NAV är omkring 18 500. När NAV-reformen genomfördes var arbetet med felaktiga utbe- talningar inte någon stor fråga. har dock frågan om felaktiga utbetalningar fått högre prioritet. Det finns sär- skilda enheter som utreder missbruk och också en organisation som arbetar med att maskinellt upptäcka felaktiga utbetalningar. NAV och andra berörda myndigheter har fått likalydande mål när det gäller felaktiga utbetalningar i sina regleringsbrev. ningen av arbetet mot felaktiga utbetalningar har dock i stor ut- sträckning lämnats till myndigheterna. Skattningar av felaktiga utbetalningar De skattningar av omfattningen på felaktiga utbetalningar och det man kallar trygdesvindel (ungefär motsvarande bidragsbrott) som har gjorts pekar mot att av utbetalningarna är felaktiga. Det är dock en betydande variation mellan de olika trygg- hetssystemen, mellan som lägst och som högst. Det är stöd vid arbetslöshet som beräknas ligga högst när det gäller omfattningen på felaktiga utbetalningar. Maskinella urval och datakällor NAV har flera impulskällor för att upptäcka fusk och felaktiga utbetalningar: från egna myndigheten och förvaltningsenheterna, genom registerkörningar, från andra myndigheter (t.ex. Polisen och Skatteetatet), från samverkanscenter (A-krimsentrene) samt impul- ser från allmänheten. Man anser att det är en utmaning att värdera inkomna externa tips mot övriga kontroller. NAV prioriterar impulser från samverkanspartners högt då dessa ofta är av god kvalitet. Registerkörningar har varit en särskilt framgångsrik metod för att upptäcka och utreda bidragsbrott. av alla impulser till kontrollutredning kommer från olika typer av registerkörningar. NAV har möjlighet att samköra uppgifter från register som bland annat innehåller information om anställningsförhållanden, lön och pensionsgrundande inkomster samt överföringar av pengar till och från utlandet.7 NAV är ansvarig myndighet för att hämta in månadsuppgifter om anställda och inkomster från arbetsgivare, alltså motsvarigheten till de svenska uppgifterna på individnivå i arbetsgivardeklarationen som ansvarar för. I hämtas mer uppgifter in från arbetsgivare, bl.a. uppgifter om arbetad tid . Dessa upp- gifter är viktiga i NAV:s handläggning och för att upptäcka felaktiga utbetalningar. NAV har också tillgång till uppgifter om betalningar 7Försäkringskassan (2018), kontrollarbete, PM 2018:3, dnr. 000789–2018, s. 39. till utlandet för att kunna upptäcka vissa typer av felaktiga utbetal- ningar. En stor förändring pågår av NAV:s it-system. är det kräv- ande att få ut information från NAV:s olika databaser både för operativ registerhantering och i kontrollarbetet. Det finns en rad begränsningar av vilka data som får tas fram och vilka körningar som kan göras. Man beskriver det som att man därför har haft svårt att ta tillvara tekniska möjligheter i kontrollarbetet. I finns ett formaliserat myndighetsöverskridande samarbete mot s.k. arbetsmarknadskriminalitet – A-krim. Arbetet är inriktat på organiserade upplägg som exploaterar arbetare, snedvrider konkur- rensen eller undergräver samhällsstrukturen. A-krim är ett samarbete mellan tio departement. Fyra myndig- heter8 deltar aktivt i A-krim men flera andra myndigheter är invol- verade i samarbetet när det berör dem. Den operativa verksamheten är uppbyggd på sju så kallade A-krimscenter. De fyra myndigheterna bidrar med resurser till centren. Samarbetet innebär utbyte av underrättelseinformation och sam- verkan i konkreta ärenden. Kontroller där det finns ett mervärde för de myndigheter som deltar att upptäcka felaktigheter och brotts- lighet prioriteras. Insatser där det är möjligt att göra snabba tillslag med upptäckt och sanktioner på plats är också prioriterade medan ärenden som kräver längre utredningstid och där det finns straffrättslig potential överlåts till myndigheternas respektive linjeorganisationer. Man använder sig av metoder hämtade från underrättelsemetodik för att samla in, dela, sammanställa och analysera information. A-krim beskriver att det arbetet dominerar och att det finns en stor eftersläpning i it-utvecklingen. Det finns också juridi- ska utmaningar när det gäller möjligheterna att dela information mellan myndigheter. Man har sneglat på den svenska modellen med en generalklausul9 som en tänkbar modell för att skapa ökad enhet- lighet i regelverket för sekretess. 8Arbetidstilsynet, NAV, Polisen, Skatteetatet. 910 kap. 27 § offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Problembilden i är i stora delar lik den svenska. Angreppen mot välfärdssystemen förändras kontinuerligt och är i högre grad allt mer organiserade och sofistikerade. Identitetsmiss- bruk, gränsöverskridande brottslighet och exploatering av människor är en del i detta. I många fall organiseras bedrägerierna utanför landets gränser. Arbete mot exploatering av människor (modern slavery) och identitetsbaserad brottslighet är politiskt prioriterat. har en strategi för hela statsförvaltningens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar och bedrägerier.10 En sär- skild avdelning på (Cabinet Office) stöttar och följer arbetet tvärs över alla departement, statliga myndigheter och organisationer. Stor vikt läggs på att öka medvetenheten om att alla offentliga organisationer är utsatta för bedrägerier. Ett led i regerings- kansliets arbete mot felaktiga utbetalningar är en årlig rapport med bedömningar av omfattningen av, och karaktären på, bedrägerier och fel.11 Rapporten innehåller också en uppföljning av förvaltningens arbete med att motverka felaktiga utbetalningar inklusive hur statliga organisationer följer de standarder som tagits fram för vad som anses krävas för ett effektivt arbete med att motverka felaktiga utbetal- ningar och bedrägerier. En omfattande reform pågår av välfärdssystemen, där många väl- färdssystem stegvis samlas i ett nytt system kallat Credit. kommer närmare 10 miljoner personer att få utbetalningar från detta nya system. Ansökningar ska gå från pappersansökningar till digitala ansökningar. Även vissa kommunala välfärdssystem kommer framöver att administreras inom ramen för det nya syste- met. Reformen syftar bl.a. till att öka effektiviteten i administra- tionen och minska felaktiga utbetalningar. 10Cabinet Office, (2019), The Government Counter Fraud Function – Four Year Strategy (2019–2023). 11Se Cabinet Office, , The Cross-Government Fraud Landscape Annual Report 2018 och The Cross-Government Fraud Landscape Annual Report 2019. Departement och myndigheter uppmuntras att regelbundet göra risk- och omfattningsstudier. Omfattningsbedömningar bygger, i den mån det är möjligt, på ett likartat sätt att mäta. Konstaterade fel följs upp med flera mått, dels storleken på återkrav, dels en beräkning av hur mycket fel som har förhindrats räknat framåt, dels i hur mycket av återkravet som faktiskt betalas. DWP administrerar 30 välfärdssystem och gör empiriska studier av de sex största förmånerna, exklusive statliga pensioner.12 Även övriga förmåner studeras, men inte lika frekvent. Felaktiga utbetalningar och bedrägerier som drabbar DWP:s sex största för- måner beräknas till , av utbetalningarna för dessa förmåner. Detta omfattar inte pensioner för vilka nivån på felaktigheter beräknas vara låg.13 I studierna görs också bedömningar av orsakerna till felen. Felen kategoriseras i drygt 20 orsakskoder. Kategoriseringen är en viktig del i styrningen av arbetet med att förebygga och upptäcka fel och bedrägerier. Arbetet kan på så sätt inriktas på områden där det kan ge störst effekt. DWP:s analyser visar att problem framför allt finns vad gäller upp- gifter om kapitaltillgångar, samboende, inkomster respektive funk- tionshinder. Många av felen beror på att individer, både avsiktligt och oavsiktligt, inte anmäler ändrade förhållanden.14 Databaserade urval är träffsäkra DWP har sammanställt utfallet av olika sätt för att identifiera fel- aktiga utbetalningar och bedrägerier. Tips från allmänheten leder i av fallen till någon form av åtgärd och för tips från myndigheter är motsvarande siffra . Urval från förvalt- ningens egna dataanalyser och urval leder till någon form av åtgärd i 35–av fallen. 12DWP betalade totalt ut för /20 och är ansvarig för reformen med Credit. De välfärdssystemen som DWP administrerar är jämförbara med de system som Arbetsförmedlingen, och admini- strerar samt det ekonomiska biståndet som kommunerna ansvarar för. 13Enligt uppgift från Cabinet Office . Se också DWP, (2019), Fraud and in the samt /government/statistics/fraud-and-error-in-the- benefit-system-financial-year-2018-to-2019-estimates där det närmare finnas att läsa om resultaten och metoderna som används för mätningarna. 14Enligt uppgift från DWP, , . Samkörning av utbetalningar från 4 000 offentliga organisationer För att upptäcka felaktiga utbetalningar görs en särskild datainsamling och samkörning (National Fraud Initiative) som om- fattar närmare 4 000 statliga, regionala och kommunala myndigheter och organisationer. Samkörningen görs för att upptäcka felaktigheter av olika slag, från dubbelutbetalningar15 till andra typer av misstänkta fel, exempelvis om personer är sambor men får bostadsbidrag för att vara ensamboende eller om en inköpare har en nära personlig rela- tion till en leverantör. Utifrån samkörningen får alla berörda myndigheter sedan upp- gifter om fall av misstänkta felaktiga utbetalningar. För att matcha identiteter och upptäcka felaktigheter används även uppgifter från kreditupplysningsföretag.16 Resultat av det som upptäckts och åtgärdats sammanställs i en rap- port. Till exempel resulterade den senaste körningen i att 7 601 falska ansökningar om bostad togs bort, att 31 223 parkeringstillstånd för rörelsehindrade återkallades och att 1 613 ärenden med felaktiga skatte- avdrag upptäcktes.17 En särskild profession som arbetar med att motverka felaktiga utbetalningar För att stärka arbetet mot felaktiga utbetalningar pågår ett arbete med att etablera en särskild profession för de som jobbar med att motverka fel och bedrägerier i offentlig sektor. beräknar att närmare 15 000 personer inom statsförvaltningen arbetar inom området, de flesta med att utreda misstänkta fel. Dock menar de att kompetensnivån varierar stort och att mycket finns att vinna på att stärka kompetensen på området genom att etablera en särskild profession. 15Storbritannien har inte en motsvarighet till det svenska personnumret. Det svenska systemet med personnummer gör att myndigheter med hjälp av elektroniska informationsutbyten kan kontrollera mot andra myndigheter att inte dubbla ersättningar betalas ut. Utan en motsva- righet till personnummer är det svårare att i en myndighets handläggning någorlunda effektivt kunna kontrollera dubbla ersättningar. En individ kan i vara registrerad med t.ex. olika identifieringsuppgifter, adresser eller telefonnummer. 16Läs mer på . 17Cabinet Office, (2019), National Fraud Initiative Report to 31 2018. DWP har en omfattande utredningsverksamhet och har möjlig- het att själv göra brottsutredningar. Detta innebär att DWP samlat kan utreda ärenden som rör flera förmånssystem. Bland annat arbetar 300 personer med att motverka och utreda organiserad brottslighet som angriper välfärdssystemen och har bl.a. möjlighet till spaning, telefonavlyssning och hembesök. Ökad användning av data tvärs över förvaltningen En särskild enhet på har i uppgift att verka för att data i ökad utsträckning ska delas och användas för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar. Enheten stöttar och driver ”datapiloter” där en myndighet önskar använda data från en annan myndighet för att upptäcka felaktiga utbetalningar och bedrä- gerier. Målsättningen är att verka för ökad datadelning och att korta tiden för att göra utvärderingar av vilken data som bör användas. 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. – en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En moderniserad arbetsrätt. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritids- hem och pedagogisk omsorg.