sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Men eftersom det är svårt att hitta gångbara mått på framför allt faktisk kunskapsutveckling har tidigare studier använt flera olika strategier för att fånga betygsinflation. Trots att resultaten från de nationella proven har påtagliga begräsningar för att mäta betygsinflation kan studier som analyserar likvärdigheten mellan elevens betyg i ämnet och elevens provbetyg ge information om hur betygssättningen fungerar i skolan. Betygsinflation har funnits i alla betygsystem Betygsinflation tycks inte vara ett fenomen som strikt hänger sam- man med nuvarande betygssystem. Snarare lyfter vissa studier fram att betygsinflation har funnits även i tidigare betygssystem. skriver i rapporten från utvärderingen av den nya betygsskalan samt 30IFAU (2014) Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 64. 31Skolverket (2012). Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 5–6. , ., , och Vlachos, . (2016). Policy- idéer för svensk skola. : , s. 17. 32Skolverket (2012). Betygsinflation ‑ betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 5–6. kunskapskravens utformning att frågan om eventuell förekomst och omfattning av betygsinflation , då och då, har åter- kommit i den svenska skolpolitiska debatten.33 I boken om den goda skolan skriver att ledande betygsforskare i diskuterade hur betygsinflation ska hanteras.34 visar också att hävdade då tidigare skolminister (C) i media att ”vi vet att det gått inflation i höga betyg”.35 Även om betygsinflation diskuterades redan när det relativa betygssystemet var i bruk, har debatten enligt intensifie- rats i och med införandet av dagens mål- och kunskapsrelaterade system.36 Det tilltagande intresset för betygsinflation runt mitten av kan sättas i samband med ett bredare intresse för betyg- sättningsfrågan som enligt vissa forskare återväcktes . Enligt exempelvis med flera har intresset för betyg som forskningsobjekt tydligt ökat i Sverige.37 En förklaring till det ökade intresset för hur lärare betygsätter kan enligt dem förstås i ljuset av ett allmänt ökat fokus på betyg och på betygens likvärdig- het . Enligt med flera utgör Natio- nella kvalitetsgranskningar 2000 en startpunkt för ett antal studier som fokuserar lärarens betygsättning i relation till styrningen. med flera skriver att kvalitetsgranskningarna påvisade brister i hur lärare betygsätter i relation till styrdokumenten. Betygsinflationen tilltog i det mål- och resultatstyrda betygssystemet som forskning och tidigare utvärdering pekar på att det kan ha funnits betygsinflation tidigare finns en bred konsensus i litte- raturen om att betygsinflationen tilltog omkring slutet av , i samband med införandet av det mål- och resultatstyrda betygs- systemet. Detta gäller både i grund- och gymnasieskolan. 33Skolverket (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning s. 88. 34Hultén, (2019). Striden om den goda skolan. Nordic Academic Press, s. 65. 36Skolverket (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning s. 88. 37Lundahl, , , Mahnus, Klapp, , och Mickwitz, (2015). Betygens geografi – forskning om betyg och summativa bedömningar i och internationellt. : , s. 39. har med allt större emfas påtalat före- komst av betygsinflation. I analyser av likvärdigheten i svensk skola skrev myndigheten att det finns tecken på en viss ”betygsinflation” , det vill säga att lärare tenderar att sätta högre betyg utan att den generella kunskapsnivån har ökat.38 konstaterade att det empiriska underlaget ger ”tydliga indikationer” på att betygsinflation har förekommit både i grund- skolan och i gymnasieskolan, men att bilden är sammansatt.39 Myn- digheten slog fast att de strukturella drivkrafter som föreligger också talar för betygsinflation. sammanfattande bedömning var att betygsinflation har förekommit sedan slutbetyg började utfärdas enligt det målrela- terade betygssystemet . I har den enligt varit starkare efter 1998. Som helhet har betygsutvecklingen varit måttlig men olika stark i olika ämnen. Starkast indikationer på betygsinflation finns för ämnena bild, hem- och konsumentkunskap, idrott och hälsa, musik och slöjd. skrev vidare att i gymnasieskolan har betygsinflatio- nen varit påtaglig fram , även om betygsstegringen delvis kan förklaras av ändrade förutsättningar för betygssättningen, men obetydlig därefter enligt . IFAU landade i en liknande bedömning och skrev i rapporten , skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola att det finns tydliga indikationer på att betygsinflation förekommit i både grundskola och gymnasieskola : ”Elevernas betyg stiger, andelen elever med toppbetyg ökar markant. sjunker elevernas kunskaper enligt internationella kunskapsmätningar”.40 med flera konsta- terade att i synnerhet gymnasiebetygen och vissa av grundskolebetygen är påverkade av inflation. Dessutom lider enligt författarna de målrelaterade betygen av bristande likvärdighet mellan lärare och skolor.41 38Vad händer med likvärdigheten i svensk skola? En kvantitativ analys av variation och lik- värdighet . Rapport 275, s. 11. 39Skolverket (2012). Betygsinflation ‑ betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 9–10. 40IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 64. 41Gustafsson, , och (2014). Likvärdig kun- skapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter s. 8. Orsakerna till betygsinflationen finns i det decentraliserade ansvaret för betygssättningen Flera tidigare studier har diskuterat orsakerna bakom betygsinflatio- nen. Den i litteraturen etablerade förklaringsmodellen går ut på att betygsinflation och brister i likvärdigheten i betygssättningen hänger samman med en kombination av två drag i styrningen och organiser- ingen av skolan. För det första är ansvaret för betygssättning decentraliserat till lärarna, förutsättningarna för samsyn bland lärare på systemnivå är svaga och de nationella proven har enbart en tämligen svagt norme- rande funktion. Detta gör det möjligt för systematiska skillnader i betygssättning som inte hänger samman med elevers faktiska kun- skaper att uppstå. För det andra finns det – av olika skäl – en press på lärare att sätta högre betyg än vad som är motiverat givet styrdokumenten. skrev i en rapport att en förklaring till den bris- tande likvärdigheten i betygssättningen är svårigheterna för lärare på olika skolor att finna en samsyn i bedömningen.42 Betygssättningen av elevernas prestationer sker utifrån en tolkning av kursplanernas kunskapskrav och de värdeord som finns för att särskilja de olika be- tygsstegen. Det är enligt en övermäktig uppgift för lärarna att åstadkomma en gemensam tolkning som leder till en nationellt likvärdig betygssättning av eleverna. De grundläggande problemen är inbyggda i betygssystemet och kan inte tillskrivas lärarkollektivet enligt myndigheten. har tidigare konstaterat att tänkbara orsaker till betygs- inflation som har lyfts fram i litteraturen är ökad konkurrens om eleverna skolor emellan, belöningssystem för lärare kopplade till elevers resultat, svag normering och ökat föräldratryck.43 En orsak till betygsinflation kan vara att lärare sätter högre och högre betyg utan att det är motiverat utifrån elevernas kunskaper. En press på lärare att sätta högre betyg antas alltså kunna bottna i flera orsaker – bland annat konkurrensen mellan skolor. Det finns visst empiriskt stöd för att konkurrens mellan skolor ligger bakom betygsinflationen. När IFAU summerade kunskapsläget kon- 42Skolverket (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor s. 6. 43Skolverket (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning s. 88. staterade myndighetens forskare att skolkonkurrens i kombination med decentraliserad betygssättning kan ge upphov till fenomen som betygsinflation.44 Myndigheten konstaterade att de skatt- ade sambanden mellan konkurrens och betygsinflation dock är små, och kan enligt IFAU endast förklara en mindre del av den totala betygsinflationen. med flera konstaterade , med hänvisning till tidi- gare studier, att två förändringar i det svenska skolsystemet lett till betygsinflation i både grund- och gymnasieskolan.45 För det första att betygssystemet förändrades från relativt till mål- och kriteriebaserat, för det andra att skolkonkurrens ökade möjligheten för elever att välja skola utanför sitt lokala upptagningsområde. Sammanfattningsvis pekar tidigare studier på att betygsinflation sannolikt finns i alla betygssystem men att betygsinflationen tilltog efter införandet av mål- och resultatstyrda betygssystemet. Detta gäller åtminstone i grund- och gymnasieskolan (vi har inte kunnat identifiera några studier av betygsinflation i exempelvis den kommu- nala vuxenutbildningen). Tidigare studier indikerar att orsakerna till betygsinflationen finns i det decentraliserade ansvaret för betygssätt- ningen, i kombination med en press på lärare att sätta högre betyg. och gymnasieskolan präglas av flera likheter vad gäller förutsättningarna för betygsättning. Men det finns också ett antal väsentliga skillnader mellan skolformerna. och gymnasie- skolan har exempelvis olika läroplaner med skilda kurs- och ämnes- planer. Medan har ämnesbetyg som ges varje termin har gymnasieskolan kursbetyg. Betygen i gymnasieskolan ligger till grund för examen och är viktiga för antagningen till vidare studier. Enligt med flera är det också viktigt att notera att skolmark- naden verkar fungera på olika sätt på grundskole- respektive gym- nasienivå.46 44IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 300–301. 45Nordin, , Heckley, Gawain och , (2019). The impact of grade inflation on higher education enrolment and earnings. 46Gustafsson, , , och Vlachos, (2016). Policyidéer för svensk skola. : , s. 52. Vidare ser förutsättningarna att studera betygsinflation olika ut i grund- respektive gymnasieskolan. Mest påtagligt är att antalet inter- nationella studier (exempelvis , TIMSS och PIRLS) som mäter den faktiska kunskapsutvecklingen är fler i . Mot bakgrund av detta finns det skäl att skilja resultat från studier om betygsinflation i från resultat om gymnasieskolan. I detta avsnitt sammanfattas resultat från tidigare studier om betygs- inflation i . Det har funnits betygsinflation i I litteraturen råder det enighet om att det, åtminstone före trend- brottet i de senaste internationella studierna, rådde en betydande betygsinflation i – på systemnivå.47 Den slutsatsen vilar på att internationella studier för del visat sjunkande kun- skapsresultat som de genomsnittliga betygsvärdena har ökat och allt fler elever fått toppbetyg. I exempelvis rapporten kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter har med sammanfattat forskningen om betygsinflation.48 Författarna konstaterade då att det skett positiva förändringar i form av ökade meritvärden från tidpunkten för införandet av det målrelaterade betygssystemet. Den positiva betygsutvecklingen skulle kunna tolkas som att elevernas kunskaper och färdigheter har förbättrats enligt författarna. Men det finns enligt med flera starka skäl att ifrågasätta om betygsförändringarna faktiskt återspeglar kunskapsutvecklingen. Skillnaderna i utveckling för de olika ämnena är orimligt stora och dessutom oförklarliga. Enligt författarna är en rimligare förklaring till förändringarna är varierande grader av betygsinflation i olika ämnen, möjligen i kombination med fak- tiska förändringar av kunskaper och färdigheter, vilka kan vara såväl positiva som negativa. När IFAU i rapporten , skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola summerade 47Se , och , (2009). Resultatförändringar i svensk grund- skola i påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. IFAU (2014) Decentralisering, skolval och fri- stående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. 48Gustafsson, , , och , (2014). Likvärdig kun- skapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter s. 37–39. kunskapsläget kring betygsinflation var slutsatsen densamma. Myn- digheten konstaterade att efter det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemets införande har betygen i ökat kraftigt. Det fanns enligt IFAU tydliga indikationer på att betygsinflation förekommit i . Myndigheten hän- visar till att elevernas betyg stiger och andelen elever med toppbetyg ökar markant. IFAU skriver ”Eftersom denna utveckling inte alls stämmer med den bild vi får av svenska elevers kunskaper i internatio- nella kunskapsundersökningar, tolkas betygstrenden som evidens för betygsinflation”.49 Fler får höga betyg Arensmeier vid publicerade 2019 analyser av bland annat fördelning i betygssteg i ämnesbetyg i årskurs 9 –2017.50 Även Arensmeier konstaterar att andelen elever med höga betyg kontinuerligt har ökat, en utveckling som författaren kopplar samman med betygsinflation.51 Arensmeier skriver att –ökade andelen elever som fick MVG stadigt, allra mest markant i engelska, moderna språk och estetiska/praktiska ämnen. Minst var ökningen i NO-ämnena och svenska som andraspråk. , det vill säga den period som A–F-skalan använts, syns i alla ämnen, utom svenska som andra- språk och matematik, tydligt en utveckling mot alltfler A och i viss mån B. Arensmeier drar, med hänvisningar till tidigare studier, slut- satsen att den stigande betygsnivån i hög grad kan förklaras som betygsinflation. Det är viktigt att poängtera att betygsinflationen främst återfinns på de högre betygsstegen. Andelen elever som ej fått betyg eller ej nått målen i ett eller flera ämnen i årskurs 9 har legat mellan . 49IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 293. 50Arensmeier, (2019). Grundskolebetyg under tre betygssystem: Fördelning på betygssteg och genomsnittliga ämnesbetyg 1990–2017. Vissa ämnen tycks ha varit mer utsatta för betygsinflation som det finns en enighet om att det funnits betygs- inflation i visar tidigare studier att läget sett delvis olika ut i olika ämnen. Flera tidigare studier pekar på att i ämnen som saknar nationella prov har meritvärdena stigit mer.52 Exempelvis konstaterade tidigt att tillgång till nationella prov är betydelsefull för utvecklingen av betygsmedelvärdena över tid.53 Myndigheten påpekade att för de tre ämnen där det finns nationella prov i – endast svenska, matematik och engelska – var förändringarna minst. Detta kunde enligt Skol- verket tolkas så att proven åtminstone delvis kunnat stävja de ten- denser till betygsinflation som alltid finns, dels genom att ge mått på elevernas kunskaper och färdigheter, dels genom att de haft en fort- bildande funktion vad gäller mål, kriterier och bedömningsprinciper. Även IFAU konstaterade , när antalet ämnen med natio- nella prov hade utökats, samma sak: Att ämnen som har nationella prov: NO- och SO- ämnena, matematik, svenska och engelska, visar en svag positiv utveckling av meritvärdets medelvärde, medan de praktisk-estetiska ämnena såsom idrott och bild har en mycket kraftig ökning av medelvärdet.54 Figur 1 nedan är hämtad från IFAU:s rapport och visar skillnaden i betygsutvecklingen mellan så kallade teoretiska och praktisk-estetiska ämnen i årskurs 9. 52IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 60–61 och (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer s. 49. 53Skolverket (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer s. 49. 54IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 60–61. Figur 1 Betygsutvecklingen i Åk 9 uppdelat på olika ämnen Not: Figuren är hämtad från IFAU (2014) Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och lik - värdighet i svensk skola (s. 128). Figuren visar genomsnittsbetyg i Åk 9 för olika typer av ämnen. Betygen har normerats för /88. Den lodräta linjen anger införandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet i . För varje ämnestyp har medelvärdet för med målrelaterade betyg (1997/98) satts till medelvärdet för med relativa betyg (1996/97), plus den genomsnittliga betygstrenden för åren före respektive efter bytet av betygssystem. Att de praktisk-estetiska ämnena har varit utsatta för relativt sett mer betygsinflation har även pekat på. I slutrapporten från de nationella ämnesutvärderingarna av bild, musik och slöjd som publicerades , landade i slutsatsen att det finns skäl att tro att det förekommer betygsinflation, det vill säga en ökad skillnad mellan betygsnivån och elevernas faktiska kunskap i bild, musik och slöjd.55 Myndigheten påpekade att elevernas genomsnitt- liga betygspoäng i de tre ämnena har ökat förhållande- vis mycket i jämförelse med de flesta andra ämnen. Utvärderingen visar att lärarna i bild, musik och slöjd, trots att de bedömer att många elever inte visar tillräcklig kvalitet för att få betyget E i dessa ämnen, ändå i regel ger samtliga elever minst betyget E. Detta resul- tat tyder därmed också på att det finns en diskrepans mellan nivån på elevernas kunskaper och deras betyg enligt . 55Skolverket (2015). Bild, musik och slöjd i . En sammanfattande analys av de natio- nella ämnesutvärderingarna. Rapport nr 426, s. 13–14. I tidigare nämnda studie av Arensmeier analyseras den långsiktiga utvecklingen av det genomsnittliga betygsvärdet – . Arensmeier visar att betygsvärdena kontinuerligt har stigit i de praktisk-estetiska ämnena (bild, musik, slöjd och idrott och hälsa) men också i svenska och engelska.56 I SO-ämnena (geografi, historia, religionskunskap och samhällskunskap) har betygsvärdena stigit något. Imatematik och NO-ämnena (biologi, fysik, kemi och teknik) har betygsvärdena dock varit närmast stabila. Svenska som andraspråk avviker påtagligt från de andra ämnena enligt Arensmeier. Meritvärdena ökar sedan den nya betygsskalan och kunskapskraven infördes Sedan införandet av den nya betygsskalan och kunskapskraven fort- sätter betygen att öka i flera ämnen. I analyser av ämnesbetygen i årkurs 9 fram till konstaterar att det genomsnittliga meritvärdet i grundskoleämnena har ökat sedan 2013.57 Enligt Arensmeier syns ökande meritvärden i vissa ämnen, även under den förhållandevis korta tidperiod som den nya betygsskalan och de nya kunskapskraven har varit gällande. I svenska, moderna språk, har meritvärdet ökat mellan 2013–2017. I biologi, fysik, kemi, teknik, geografi, historia, religionskunskap, samhälls- kunskap, bild, musik, idrott och hälsa, hem- och konsumentkunskap samt slöjd har meritvärdet fluktuerat men var i samtliga ämnen högre 2017 än 2013. Även i engelska har meritvärdet fluktuerat men var lägre 2017 än 2013. I matematik har meritvärdet sjunkit från 2013 till 2017.58 Trendbrott i kunskapsutvecklingen i De internationella studierna i visar ökande kunskapsresultat – studierna visar samma positiva trend. I 2015 konstaterade att man sedan PISA- 56Arensmeier, (2019). Grundskolebetyg under tre betygssystem: Fördelning på betygssteg och genomsnittliga ämnesbetyg 1990–2017. 57Skolverket (2019). Slutbetyg i s. 12. 58Arensmeier, (2019). Grundskolebetyg under tre betygssystem: Fördelning på betygssteg och genomsnittliga ämnesbetyg 1990–2017 s. 103–105. undersökningarna startade såg en uppgång i resultaten i läsförståelse, matematik och naturvetenskap för svenska 15-åringar, om än från en historiskt låg nivå.59 Den resultatuppgång som 2015 visade på bekräftades PISA-undersökning. konstaterade att de svenska resultaten i läsförståelse, mate- matik och naturvetenskap är tillbaka på samma nivåer som 2006, innan nedgången började.60 När publicerade resultaten från TIMSS 2015 konstaterade myndigheten att den tidigare negativa resultatutvecklingen i TIMSS hade brutits.61 De genom- snittliga resultaten i matematik och naturvetenskap i årskurs 8 var tillbaka nivå. Myndigheten konstaterade att resultaten dock fortfarande var lägre än nivå. För eleverna i årskurs 4 var resultaten i naturvetenskap bättre än i TIMSS 2007 och på samma nivå som 2011. Trendbrottet i resultatutvecklingen syntes även i PIRLS 2016 som visade att svenska fjärdeklassares läsförmåga har förbättrats och ligger på samma nivå som 2001, då pre- sterade som bäst.62 Även när publicerade ICCS 2016 visade den att svenska åttondeklassare har mycket goda kun- skaper i demokrati- och samhällsfrågor.63 Även i ICCS syns en resul- tatförbättring. Undersökningen visade att är ett av de länder där eleverna förbättrat sina resultat mest jämfört med den förra under- sökningen . Resultaten i de internationella studierna återspeglar en förbättring av elevernas kunskaper i de ämnesområden som studeras i studierna. har återkommande undersökt samstämmigheten mellan innehållet i de internationella studierna och de svenska styrdoku- menten. På grundval av analyser av samstämmigheten mellan ämnes- planerna och det innehåll som testas i de internationella studierna har för exempelvis studier dragit slutsatsen att TIMSS för årskurs 8 har en ganska bra samstämmighet med både 59Skolverket (2016). 15-åringars kunskaper i naturvetenskap, läsförståelse och mate- matik s. 6. 60Skolverket (2019). 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och natur- vetenskap s. 6. 61Skolverket (2016). TIMSS 2015 – Svenska grundskoleelevers kunskaper i matematik och naturvetenskap i ett internationellt perspektiv s. 6. 62Skolverket (2017). PIRLS 2016 – Läsförmågan hos svenska elever i årskurs 4 i ett internatio- nellt perspektiv. 63Skolverket (2017). ICCS 2016 – Kunskaper, värderingar och engagemang i medborgar-, demokrati- och samhällsfrågor hos svenska 14-åringar i ett internationellt perspektiv. svenska kursplaner och relevanta nationella prov.64 Matematikdelen i TIMSS har en något högre samstämmighet med kursplanen än naturvetenskap, där betraktar ämnena biologi, fysik, kemi och geografi som motsvarigheterna. Samstämmigheten mellan TIMSS och ämnesplanerna illustreras vidare av att analyser visar att elever som erhållit högre betyg i genomsnitt också har högre resultat i TIMSS-studierna än elever med lägre betyg. Komplex bild gällande betygsinflation på systemnivå i just nu Få studier har berört frågan om förekomst av betygsinflation på systemnivå i efter trendbrottet i de internationella stu- dierna. Men – det vill säga innan trendbrottet upptäcktes – konstaterade att myndigheten, av flera skäl, då inte kunde uttala sig specifikt om någon eventuell ökning eller minskning av betygsinflation i och med införandet av en ny betygsskala och nya kun- skapskrav.65 hävdade, som nämnts, att det säkraste sättet att komma åt frågan sannolikt är genom jämförelser av resultat- utvecklingen i internationella studier och betygsutvecklingen i landet. Några resultat från internationella studier, konstaterade , fanns då inte att tillgå sedan den nya betygsskalan infördes. Men har alltså flera internationella studier påvisat en uppgång i kunskaperna i flera ämnesområden. Det innebär att de förhållan- dena som låg till grund för att tidigare forskning och analys argu- menterat för att det funnit betygsinflation i på system- nivå nu är förändrade. Det genomsnittliga meritvärdet stiger som nämnts, men i vissa ämnen har det varit tämligen stabilt . När det gäller exempelvis matematik kan man konstatera att meritvärdet i årskurs 9 har sjunkit –201766, sam- tidigt har alltså kunskaperna i matematik bland svenska elever i hög- stadiet enligt och TIMSS ökat sedan mätningar genomförda . visar betygsstatistik att meritvärdena i alla ämnen utom engelska och matematik har ökat . 64Skolverket (2017).