sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Tekniska märkningslösningar för överföring av information mel- lan de olika leden av värdekedjan finns tillgängliga på marknaden, om än i mindre skala. pågår flera forsknings- och utvecklingsprojekt inom området där de tekniska lösningarna varierar liksom utformningen av informationsbärarna. Bland många kan nämnas det svenska projektet som fokuserar på informa- tionssystem baserat på RFID för den textila värdekedjan. 29Tex.IT /en/what-we-do/projects/rfid-information-system-for-future-textiles Hämtad . Textila flöden och miljöpåverkan för standarder (SIS) arbetar för att utveckla en internationell standard för märkning av textil inklusive en gemensam terminologi (se avsnitt 7.2.7). Gemensamma riktlinjer globalt vad gäller struktur och informationsinnehåll kommer att vara avgörande för hur transparenta och trovärdiga framtida informationsbärare kom- mer att vara. Utvecklingen går snabbt framåt men än så länge rör det sig om mindre pilotprojekt och småskaliga initiativ. Det finns olika återvinningsprocesser för uttjänta textilier, vilka för- enklat kan delas in i tre kategorier; mekaniska, termiska och kemiska processer. Det är viktigt att komma ihåg att slutprodukten efter ge- nomgången återvinning varierar beroende på material och återvinnings- process. För mer detaljerade beskrivningar av återvinningsprocesserna se bilaga 6. Av det textilavfall som exporteras från används som råvara i nya produkter som kompositmaterial, isolering och stoppning i till exempel bilstolar (Mistra 2019c). Det innebär att textilavfallet ersätter annan råvara vilket är bra ur miljösynpunkt, även om det för framtiden bör eftersträvas att begagnad textil i högre grad används som material i nya produkter (se avsnitt 4.3.2) alternativt åter- vinns till ny fiber i en mer högvärdig så kallad fiber-till-fiberåter- . För att detta ska kunna ske behöver en rad utmaningar lösas. En utmaning är det låga priset på jungfrulig råvara, som bidragit till att incitamenten för att samla in och utveckla nya återvinnings- tekniker länge varit otillräckliga. Likaså har volymerna av textilmate- rial möjliga att återvinna varit för små för att det ska bli ekonomiskt lönsamt att bygga upp en infrastruktur för textilhantering. Men i EU:s nya avfallsdirektiv finns beslut att till ska alla medlemsstater samla in textil separat från annat avfall. Det innebär att stora volymer textil kommer att samlas in och behöva hanteras, vilket skapar nya möjligheter för storskalig industri att utvecklas. Andra utmaningar kopplade till återvinning är att många textila material består av olika sorters fibrer, vilket innebär att materialen Textila flöden och miljöpåverkan först behöver separeras, vilket i sig är komplicerat, och därefter krävs olika sorters återvinningsprocesser för de olika materialen. I har tekniker utvecklats som kan separera bomull och polyesterfibrer (se avsnitt 4.8.5). Därutöver finns det kvalitets- aspekter att ta hänsyn till som att fibrer slits vid användning och tvätt samt vid återvinning, vilket resulterar i att fibrer blir svagare och kor- tare med tiden och att antalet gånger en fiber kan återvinnas är be- gränsad (2015c). En annan förutsättning för att en storskalig materialåtervinning ska kunna utvecklas är att textilavfall kan sorteras på fibernivå. Textilier är inget homogent material utan består av en mängd olika fibrer, blandningar och färger, vilket inne- bär att återvinningsprocesserna behöver anpassas till varje specifik fiber (se avsnitt 4.7 och 4.8.5). 4.8.4Textilåtervinning kan inte lösa alla problem i den textila värdekedjan Det är viktigt att understryka att återvinning av textilfibrer aldrig som ensam åtgärd kan göra textilindustrin hållbar (Mistra 2019c). Detta då fibrerna endast påverkar en liten del av en textils totala miljö och klimatpåverkan () och oavsett om återvunnen eller jungfrulig fiber så kommer fibrer att behöva spinnas, vävas, stickas och färgas samt efterbehandlas innan det blir en färdig pro- dukt. Dessutom krävs resurser i form av energi, kemikalier och vatten för att genomföra själva återvinningsprocessen från material till ny fiber, vilket i sig påverkar miljö och klimat negativt. Det innebär att återvunnen fiber minskar en produkts totala klimatpåverkan med mellan jämfört med att använda jungfrulig fiber (2015b). I rapporten – tekniska möjligheter och hinder anges att klimatpåverkan minskar utsläppen med mellan 0,5–CO2-ekvivalenter per kilo vid fiberåtervinnig jämfört med energi- återvinning. Detta är en förhållandevis liten vinst sett till att hela produktionen av en textil produkt orsakar utsläpp på CO2-ekvivalenter per kilo produkt. Så även om det är tek- niskt möjligt att återvinna ett material betyder det inte alltid att åter- är det mest hållbara alternativet. Livscykelanalyser visar att det är stora skillnader i hur stor miljöbesparingen blir vid återvinning Textila flöden och miljöpåverkan av olika fibrer liksom mellan olika återvinningstekniker (Naturvårds- verket 2015b). I en cirkulär ekonomi innebär det att för att återvinning av textila material ska bidra till att minska miljö och klimatpåverkan av vår textil- konsumtion krävs ökad resurseffektivisering i alla led från insamling, sortering och återvinning inklusive teknisk utveckling (Mistra 2019c). Nya innovativa återvinningsmetoder är en förutsättning för optimal hantering av textil liksom ökad spårbarhet av problematiska ämnen och inte minst en ökad efterfrågan på återvunnet material. Det senare kräver också att det utvecklas standarder och certifiering för att säkerställa det återvunna materialets kvalitet och innehåll av olika ämnen (Mistra 2019c). I skalas just nu flera forsknings och pilotprojekt upp till mer storskalig industri. Det har redan nämnts att en viktig förutsättning för att återvinning av textilavfall ska kunna ske är att materialet sorteras på fibernivå (se avsnitt 4.7). startar avfalls- bolaget i samarbete med det Vinnovafinansierade forsknings- projektet innovationsplattform för textilsortering (SIPTex)31, världens första storskaliga och automatiserade sorteringsanläggning för textilavfall i . När anläggningen är i full drift kommer den att ha kapacitet att sortera textilavfall . Anläggningen använder sig av nära-infraröd och visuell spektroskopi och kan sor- tera blandat textilavfall på fibernivå liksom på färg. Vinnovaprojekt startade i syfte att öka materialåtervinningen av textil och bidra till att nå hållbarhetsmålen i Agenda . driver Renewcell en av de första kemiska återvinnings- anläggningarna i för textil. Råvaran består av begagnade cellulosatextilier (främst bomull) som kemiskt löses upp till biomassa och resulterar i ett cellulosagranulat med namnet Circulose. 30SIPTex /en/siptex/ Hämtad . 31Svensk Innovationsplattform för Textilsortering är ett steg 3-projekt inom programmet Utmaningsdriven innovation. Det leds av IVL och genomförs tillsam- mans med ett brett konsortium bestående av forskningsinstitut, myndigheter och aktörer från olika delar av värdekedjan för textil; , ECO TLC, , H&M, Human , ICA, , IVL , KappAhl, KEMI, Kretslopp och Vatten, , Myrorna, , Re:newcell, Röda Korset, Stadium, och Avfall, Sysav, och VTT. Textila flöden och miljöpåverkan latet kan användas som råvara till fibrer som viskos och lyocell. Renewcells nuvarande anläggning i har en kapacitet på 7 000 ton.32 pågår planering för ytterligare en anläggning vid SCA pappersbruk i . Etablering beräknas att ske och produktionsstart är planerad till 2022. Målsätt- ningen är att i den nya anläggningen producera granulat per år.33 lanserade H&M34 det första plagget – en klänning – som till består av granulat från Renewcell. Under inne- varande höst har Renewcell tecknat ett femårigt avtal med kinesiska Tanghsan Sanyou, en av världens största producenter av viskosfibrer, där Renewcell ska leverera Cirqulose.35 Att separera fibrer i blandmaterial har länge varit en tuff ut- maning, men 2017 lyckades ett forskningsteam i att separera bomull- och polyesterfibrer från uttjänta lakan i blandmaterialet polycotton (bomull och polyester). Av bomullsfraktionen framställ- des sedan viskosfilament och polyesterfraktionen kunde återvinnas till nya polyesterfibrer (Mistra 2017b). använder separeringstekniken, kallad OnceMore, storskaligt vid Södras bruk i . Efter att ha separerat bomulls och polyesterfibrerna, till- sätts utvunna bomullsfibrer till Södras ordinarie framställning av cellulosamassa lämpad för nya textilier. Produktionen har initialt varit på en låg nivå om , men målet är nu att öka kapaciteten och tillsätta begagnad textilfiber till före- tagets massaproduktion redan 2024.36 medde- lade Södra att det finns många företag som är intresserade av att tillverka produkter baserade på OnceMore, som är certifierade enligt Recycled Claim Standard (RCS). 37 Södra uppger i pressmeddelande att det nu planeras för att investera i anläggningen för att kunna skala upp produktionen ytter- ligare. uppger Södra att mängden återvunnen textil som 33www.renewcell.com/en/renewcell-and-sca-sign-lease-agreement-for-large-scale-textile- recycling-in-sundsvall/, Hämtad . 34https://digital.di.se/artikel/milstolpe-for-hms-svenska-framtidstyg-borjar-saljas-i-butik Hämtad . 35www.renewcell.com/en/renewcell-and-tangshan-sanyou-sign-landmark-deal-to-produce- circulose-textile-to-textile-recycled-fibers/ Hämtad . 36www.prnewswire.com/in/news-releases/sodra-s-breakthrough-will-enable-large-scale- textile-recycling-850423884.html Hämtad . 37www.sodra.com/sv/se/om-sodra/pressrum/pressmeddelanden/sodra-kan-nu-producera- oncemoretm-massa-certifierad-enligt-rcs/ Hämtad: . Textila flöden och miljöpåverkan blandas in uppgår till av den totala cellulosamassan men målsättningen är att hälften av massan ska vara baserad på be- gagnad textil.38 Flöden av textil och textilavfall är globala (se avsnitt 4.1). Textilier transporteras ofta långa sträckor från framställning av råvara, garn och material till färdig produkt som saluförs i (se av- snitt 4.1). Trots detta står transporter i produktionsledet för av den totala klimatpåverkan i textilproduktens livscykel. Detta beror till stor del på att textilier transporteras i stora mängder och utslaget per färdig produkt blir den totala miljöpåverkan relativt sett liten (se figur 4.2). Konsumentens transport till och från butiken står för av en textils totala klimatpåverkan, att jämföra med andra aktiviteter i användningsfasen som tvätt, tork och strykning som står för ungefär 3procent av klimatutsläppen (se figur 4.2). Att transporten till och från butiken har så stor klimatpåverkan beror på att den ofta sker med bil som drivs av fossila bränslen. 4.9.3Transport av insamlat textilavfall En viktig fråga att ta ställning till är om det är miljömässigt försvar- bart att samla in och transportera textilavfall för återanvändning och materialåtervinning. I White-paper on textile-recycling (2019) har forskarna beräknat klimatpåverkan utifrån en rad möjliga insamlings- scenarier av textil (Mistra 2019c). Att konsumenter kör i egen bil till insamlingsplats för att lämna textilavfall innebär en stor klimatpåverkan, beroende på att de flesta 38www.sodra.com/sv/se/om-sodra/pressrum/pressmeddelanden/oncemoreuppnar-ny-milstolpe- 20-procent-atervunnet-innehall/ Hämtad: . Textila flöden och miljöpåverkan personbilar drivs av fossila energislag och sammantaget blir utsläpps- nivåerna stora per kilo textil. Om däremot insamlingen sker på en plats där konsumenter ändå skulle befinna sig i andra ärenden, vilket innebär att transporten för- delas på en rad olika aktiviteter, är bedömningen att klimatpåverkan är försvarbar. Denna insamling kan liknas vid den som sker med insamling av PET-flaskor och aluminiumburkar i anslutning till köp- centrum och livsmedelsbutiker. Att en lastbil åker runt och samlar in textilier från olika insam- lingsplatser är inte heller ett större problem ur klimatsynpunkt anser forskarna. Även här slås växthusgasutsläppen som transporten gene- rerar ut på en stor mängd insamlad textil. Här kan dock påpekas att flera parallella transportsystem i producentansvaren självklart kan vinna både ekonomiskt och miljömässigt på att samordna sina transporter. Minst klimatpåverkan sker då textilinsamlingen kombineras med ordinarie insamling av annat hushållsavfall, eller andra aktiviteter som ändå görs i hushållet, eftersom ingen extra transport behöver ske. Dock kan detta alternativ få andra negativa effekter som bör be- aktas, som att textilierna kan kontamineras av annat hushållsavfall och att textilierna riskerar lång förvaring i kyla och fukt. Ett exempel på textilinsamling i kombination med annat hushålls- avfall sker i , där samlas textilavfall in från villa- områden runt staden. Villaägarna lägger textil och textilavfall i rosa påsar som sedan läggs i ordinarie soptunna tillsammans med andra färgglada påsar avsedda för hushållsavfall, där varje färg indikerar olika sorters avfall som glas, plast, papper, matavfall etc. Soptunnans innehåll hämtas av kommunens ordinarie avfallsinsamlare och körs till sorteringsanläggningen för avfall. Sortering sker genom optisk färg- avläsning av de olikfärgade soppåsarna. Enligt och miljö är insamlingen en succé och samlar in i genomsnitt textilier per person och år. Det innebär att material som annars skulle ha hamnat i påsen för övrigt hushållsavfall och gått till för- bränning, nu i stället kommit till användning. planeras även för att de som bor i lägenhet ska ha tillgång till ett liknande insamlings- system för textilier.39 och Miljö har affärs- och kundrelationer med europeiska sorteringsindustrier som kan hantera stora volymer för såväl återanvändning som återvinning. 39Insamling i rosa påse /privat/atervinning/sortera/insamling-rosa-pasen/ Hämtad . Det totala nettoinflödet av nya textiler uppgick till omkring textilier vilket motsvarar per person i . Det innebär att inflödet av textilier som sätts på den svenska mark- naden ökat med . Detta motsvarar en konsumtionsökning på utslaget per person. Med textil avses kläder och hemtextil inklusive arbetskläder och verksam- hetstextil som relaterar till tulltaxe- och statistiknomenklaturen dvs. KN-nummer i kapitel 61, kapitel 62 och delar av kapitel 63.1 I stati- stiken ingår inte inhemska produktion (se avsnitt 5.2) eller privatpersoners distanshandel från länder inom EU (se avsnitt 5.6). Andelen kläder utgjorde av nettoinflödet av textilier varav kvinnor/flickors kläder utgjorde . Det innebär att in- flödet av kläder för kvinnor/flickor ökat med per person . För kläder som klassas som unisex har nettoinflödet ökat från 3,5 till per person. som andelen av kläder för män/pojkar legat relativt runt per person och år. Andelen hemtextilier som sätts på den svenska marknaden har dubblerats från 1,9 till per person . Det innebär att hemtextilernas andel av det totala textilnettoinflödet har ökat från till . Statistikdatabas, : Industrins varuproduktion (IVP) Fil: Detaljerade uppgifter KN8 och 9-siffersnivå, 1996–2017. /pxweb/sv/ssd/STARTHA HA0201HA0201B/ImpExpKNTotAr/?rxid=d661d68a-de59-4f41-b81d-ddabdd38e131 Produkt: Industrins varuproduktion (IVP) Fil: Detaljerade uppgifter KN8 och 9-siffersnivå, 1996–2017. Figur 5.1 Svensk textilkonsumtion uttryckt som kilo per person och år2 Fördelat på kläder för män/pojkar, kläder för kvinnor/flickor, kläder för unisex, hemtextilier samt total netto-varuimport 2000–2019 Kläder män/pojkar Kläder kvinnor/flickor Vikt (kg) 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 Netto-varuimport (import minus export) av nya textilier per person. Den totala inhemska produktionen av textil i uppgick till (± ) vilket motsvarar per per- son och år och utgjorde av det totala nettoinflödet av textil på den svenska marknaden. Den inhemska produktionen är inte inkluderad i data över nettoinflödet av textilier enligt avsnitt 5.1. omsatte textiltillverkningen i (TEKO 2020). Antalet anläggningar i där den inhemska pro- duktionen sker uppgår till drygt 500 stycken (se bilaga 3). 2I statistiken ingår inte inhemska produktion eller privatpersoners distanshandel från länder inom EU. Den svenska modebranschens omsatte , varav försäljningen på den svenska marknaden stod för och exporten för . Totalt sett ökade om- sättningen jämfört med året innan (TEKO 2020). Uppgifterna kommer från rapporten i – stati- stik och analys 20193, som är den sjunde uppdaterade upplagan i en rapportserie som följt modebranschens utveckling . har den svenska modebranschens omsätt- ning ökat med varav exportmarknaden står för en fördubbling (TEKO 2020). Att exportmarknaden är större än den inhemska marknaden beror i stor utsträckning på en aktör, nämligen H&M, som ensamt står för av den svenska mode- branschens omsättning. omsatte H&M nästan 233 miljar- der kronor, varav exporten stod för (TEKO 2020). Modebranschens export på utgjorde av totala export 2019. Pandemin har påverkat branschen kraftigt . 3Rapporten har tagits fram i samarbete mellan ett flertal organisationer inom den svenska modebranschen och baseras på en metod som utvecklats av grundarna till rapportens förlagor; och som finansieras av TEKO, , Stad, och . Under de inledande åren finansierades rapporten av och . Modebranschens totala omsättning i miljarder kronor Fördelat på export och inhemsk marknad 2011–2019 Om man räknar bort H&M uppgick den inhemska marknaden till totalt och exporten till . Ytterligare sex stora butikskedjor på den inhemska marknaden4 omsätter vardera och omsätter tillsammans varav exporten utgjorde (se tabell 5.1). Modebranschen i övrigt består av små och medelstora företag. Tabell 5.1 Modebranschens totala omsättning i miljarder kronor Fördelat på export och inhemsk marknad 2019 Omsättning (milj. kr) Andel (procent) 4Till gruppen ”sex stora butikskedjor” räknas följande företag: , KappAhl, MQ, Dressman, and Brands och . I Volantes rapporter definieras modebranschen som aktörer som är verksamma inom tillverkning av, och med handel med kläder, skor, textilier, väskor och accessoarer (2015). I figur 5.3 framgår omsättningen sorterat på de olika branschsekto- rer som ingår i definitionen modebranschen.5 Butikshandel och parti och grosshandeln utgör de största sektorerna och står för 40,0 pro- cent (56,) respektive (55,) av den totala omsättningen. Därefter kommer tillverkning (12,), distans- och e-handel (13,) och agenturhandel med 1,9 pro- cent (2,) av marknaden. Figur 5.3 Total omsättning utbrutet på sektorer (exklusive H&M) 5.3.3Antal anställda i modebranschen Modeindustrin i är stor och antalet anställda motsvarade över 62 000 heltidstjänster , varav butikshandeln sysselsatte när- mare . Antalet anställda ökade och då främst inom distans-, parti-och e-handeln. Det innebär att modebranschen 2019 sysselsatte lika många personer som trävaru- 5H&Ms marknadsandelar ingår inte. och pappersindustrin och att den är större än livs- medelsindustrin i (TEKO 2020). De flesta företag i modebranschen är mycket små. av företagen inom modebranschen har färre än 10 personer anställda. Små företag med mellan 10–49 anställda utgör , medelstora företag med 50–249 anställda utgör av alla företag och av alla företag i modebranschen har 250 personer eller fler anställda. Dessa står för av den totala omsättningen (se avsnitt 12.5.1). I en ny rapport från och (och 2020) beskrivs att det på grund av digitaliseringen nu sker en strukturomvandling inom den svenska modehandeln. Det är främst inom butikskedjorna som det sker en snabb minskningen och –2019 minskade antalet butiker med 386 stycken, vilket motsvarar av butiksbeståndet . Dessutom har tio av de 30 modekedjor med flest butiker ge- nomgått en rekonstruktion eller konkurs under perio- den –2020. har dessutom pandemin påskyndat strukturomvand- lingen då färre kunder valt att besöka fysiska butiker, vilket bidragit till att de aktörer som redan hade det tufft fått det ännu tuffare och många har tvingats att ge upp. har flera stora konkurser skett i branschen och det kommer sannolikt fler menar och i sin rapport (och 2020). har e-handeln gynnats av det nya läget. För i samma takt som konsumenterna undviker fysiska butiker har e-handeln ökat och dessutom lockat äldre konsumenter som tidigare utgjort en relativt liten andel av e-handelskunderna. H&M har exempelvis ökat sin e-handelsförsäljning globalt under första kvarta- let 2020 och e-handel ökade med 37 pro- cent (och 2020). pekar i rapporten miljö- och klimatpolitiska program (Handels 2020) på viktiga branschförändringar såsom att i högre grad bygga lönsamhet på cirkulära affärsmodeller, öka utbudet av secondhandförsäljning, öka utbudet av lagnings- och reparationstjänster och utveckla strategier för att bygga lönsamhet kring dessa verksamheter. I rapporten lyfts även förslag kring såväl politiska förändringar som branschförändringar för att bidra till strukturomvandling. Industriella tvätt- och textilserviceverksamheter är bland de största aktörerna inom uthyrning. De hyr ut lakan, handdukar och arbets- kläder med mera till såväl hotell och restaurangverksamheter som till vårdinrättningar som sjukhus, hemtjänst, barn och äldreomsorg med flera. Därutöver sker uthyrning också till aktörer inom väg- och byggbranschen, vilka ofta efterfrågar kläder med specialfunktioner och detaljer (reflexer, dragkedjor etc.). finns över 244 registre- rade industriella tvätt- och textilserviceverksamheter där de flesta uppskattas hyra ut textilier till privata och offentliga verksamheter (se bilaga 3). Utöver tvätt- och textilservicebranschen finns andra företag som hyr ut textilier till verksamheter exempelvis inom mäss och event- branschen. Men här finns ingen statistik över antalet verksamheter. Uthyrning av textilier till företag är en större marknad än den till privatpersoner. Men visar en studie genomförd inom forskningsprojektet (2018) att över 19 pro- cent av svenska konsumenter uppger att de hyrt textilier. Dessutom menar att de har intentionen att hyra textil (Mistra 2018). För att uppskatta mängden textil som används och förmedlas via uthyrning till privata konsumenter i genom- förde () på uppdrag av Natur- vårdsverket (2019) en förstudie i syfte att identifiera en möjlig metod. Förstudien genomfördes som en del av flera i ett uppdrag att under- söka alternativa konsumtionssätt som kan bidra till en mer hållbar textilkonsumtion genom att öka kläders aktiva livslängd och antal användningar. Resultatet visade att vissa uthyrningsmodeller har fun- nits länge exempelvis uthyrning av fest- och maskeradkläder6. Men har även nya alternativa affärsmodeller introducerats 6http:/// Hämtad: . vilka ger möjligheter att prenumerera på kläder månadsvis7 eller att hyra vid speciella tillfällen som exempelvis skidkläder till sportlovs- veckan antingen via ett specifikt varumärke8 eller av uthyrare på skid- ort9. För barn som växer snabbt finns numera möjligheter att hyra klädpaket anpassat efter storlek.10 Dessutom finns en ny marknad där konsumenter hyr ut textilier till andra konsumenter, exempelvis via webbaserad förmedlingstjänst.11 konstaterar i förstudien att marknaden för uthyrningar av textilier verkar förändras snabbt, företag startar och företag försvinner. Exakt antal verksamheter som hyr ut textilier för personligt bruk är okänt och det går inte heller att säga något om omfattningen av denna uthyrning, . Secondhandaktörer är ett vitt begrepp som omfattar en rad olika före- tagsformer och aktörer. Det kan vara ideella organisationer, vinst- drivande secondhandbutiker, digitala marknadsplatser eller aktörer som arrangerar klädbytardagar och loppisar (se avsnitt 4.3.4). Dess- utom säljer även vissa varumärkesbutiker secondhandkläder av eget varumärke. Privata kommersiella secondhandaktörer tar emot begagnade textilier som säljs vidare till konsumenter. sker denna försäljning på upp- drag av en privatperson, som överlåter sin begagnade textilprodukt till en försäljare som saluför produkten genom så kallad kommissions- försäljning.