sou · H8B356 · 2020-09-30 00:00:00 — har inom ramen för sitt säkerhetsarbete tagit fram handboken som primärt riktas till politiskt aktiva och bl.a. beskriver säkerhet vid politiskt arbete, exponering i massmedia, hantering av sociala medier, ryktesspridning, kampanjarbete och hantering av hot och andra angrepp. Råden fungerar även för andra utsatta yrkesgrupper. Försvarets radioanstalts (FRA) två huvuduppgifter är att bedriva signalspaning och att stödja informationssäkerheten hos statliga myndigheter och statliga bolag. FRA kan i sin underrättelseverksamhet Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft inhämta underrättelser av betydelse för det psykologiska försvaret och därmed för samhällets motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. FRA har kunnat rapportera om hur påverkansoperationer från främmande makt styrs och organiseras samt detaljer om tillvägagångssätt. Cyberangrepp av olika slag kan användas av främmande makt som verktyg i desinformations- och destabiliseringskampanjer. Därför är även FRA:s arbete med att bidra till stärkt informationssäkerhet betydelsefullt för samhällets motståndskraft mot desinformation och påverkansförsök. Försvarsmakten ska bedriva omvärldsbevakning och upptäcka och identifiera yttre hot mot och svenska intressen samt ta fram underlag för beslut om höjd beredskap. Försvarsmakten ska särskilt bedriva försvarsunderrättelseverksamhet och leda och bedriva militär säkerhetstjänst. Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (MUST) har funktionsansvaret för underrättelsetjänst och säkerhetstjänst i Försvarsmakten. I uppgiften ingår att kartlägga och analysera yttre hot mot som t.ex. påverkansoperationer. Ytterligare verksamheter inom Försvarsmakten som har en tydlig koppling till det psykologiska försvaret är t.ex. myndighetens informations- och kommunikationsverksamhet och Psyopsförbandet vid Försvarsmaktens ledningsregemente. Psyopsförbandet ska kunna genomföra psykologiska operationer och upptäcka vilseledande information och påverkansförsök från andra aktörer och motverka dessa. Försvarsmakten arbetar tillbaka aktivt med att bygga upp förmåga att identifiera och möta informationspåverkan. () är en statlig myndighet under Försvarsdepartementet. Verksamheten är huvudsakligen uppdragsfinansierad och fokuserar på säkerhet på alla samhällsnivåer, inklusive att skapa en förståelse för hur samhällsutvecklingen och teknikutvecklingen samverkar. Myndigheten gör även säkerhetspolitiska analyser och bedömningar av olika typer av hot och bedriver kunskapsuppbyggande såväl som kunskapstillämpande verksamhet. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft FOI har själva och i samarbete med andra organisationer publicerat ett flertal rapporter med fokus på desinformation, propaganda och näthat. Bland annat har FOI haft i uppdrag att göra kartläggningar och analyser av våldsbejakande extremistisk propaganda som sprids via internet och sociala medier. FOI samarbetar med universitet och myndigheter för att bidra till kunskapsläget gällande desinformation, propaganda och näthat. Ett exempel är rapporten konton – En studie av botar på Twitter i samband med det svenska riksdagsvalet , som togs fram av FOI på uppdrag av MSB. Ny myndighet för psykologiskt försvar Regeringen tillsatte en särskild utredare som fick i uppdrag att analysera och lämna förslag om en ny myndighet som ska ha det övergripande ansvaret för att utveckla och samordna det psykologiska försvaret (Dir. 2018:80). Enligt regeringens bedömning är inrättandet av en sådan ny myndighet ett viktigt steg i arbetet med att bygga upp ett modernt totalförsvar anpassat för vår tids hot. I betänkandet En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret konstaterar utredningen att de utmaningar som ett modernt psykologiskt försvar står inför spänner över flera politik- och verksamhetsområden och att det kräver samverkan över myndighets- och departementsgränser och mellan det offentliga , företag och organisationer (SOU 2020:29). Utredningen slår fast att det därför behövs lösningar som möjliggör samverkan och att den samlade kompetensen och resurserna används på ett effektivt sätt. Utredningen beskriver att det psykologiska försvaret behöver ha en förmåga att identifiera, möta och förebygga otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information riktad mot eller svenska intressen och att en sådan förmåga har blivit allt viktigare det . Den slår vidare fast att det psykologiska försvaret även ska stärka befolkningens förmåga att upptäcka och kunna motstå påverkanskampanjer och desinformation. Det psykologiska försvaret ska bidra till att skapa motståndskraft och försvarsvilja i befolkningen och i samhället. Enligt utredningens förslag ska den nya myndigheten ges i uppgift att driva på arbetet och leda samordnade aktiviteter som syftar Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft till att identifiera, analysera och möta otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information riktad mot eller svenska intressen. I arbetet ska även ingå en förmåga att ge ett effektivt stöd till aktörer som efterfrågar det och också att vid behov proaktivt kunna erbjuda stöd. I det förebyggande arbetet ska den nya myndigheten arbeta med att initiera och finansiera forskning och annan kunskapsutveckling samt att utbilda, informera och öva andra aktörer. Mot bakgrund av den kommunala självstyrelsen och att en stor del av samhällets olika funktioner beslutas på lokal nivå är de insatser som görs av kommuner och regioner för att värna det demokratiska samtalet av stor betydelse. I mötet med medborgarna på lokal nivå sker mycket av den konkreta verksamhet som bidrar till stärkt motståndskraft. Det gäller t.ex. skolan, den kommunala vuxenutbildningen och folk- och skolbiblioteken, vars verksamhet på området beskrivs ovan. Därutöver är en mycket stor andel av de politiskt förtroendevalda verksamma inom organ på och regional nivå. Kommuner och Regioner (SKR) bedriver, med stöd av regeringen, ett arbete för att förebygga och hantera hot och hat mot förtroendevalda. I det arbetet ingår också att värna det demokratiska samtalet. SKR erbjuder lokala utbildningar för fullmäktige och erbjöd efter valen 2018 bl.a. en webbutbildning som inkluderar komponenter kring samtalsklimat och hantering av hot och hat och workshops för fullmäktigeledamöter om samtalstonen i politiken. De bedriver också ett pilotprojekt tillsammans med om en dialog mellan lokalt förtroendevalda och lokal media med fokus på ett välfungerande demokratiskt samtal. De allra flesta kommuner och regioner har tagit del av någon av dessa stödinsatser. SKR har även, tillsammans med och Brå, gett ut , hot, hat och våld, som nämns i avsnitt 5.2.6. SKR har dessutom, i samarbete med bl.a. FOI, tagit fram studier om hot och hat mot förtroendevalda. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Utöver de insatser som är direkt riktade mot att värna det demokratiska samtalet och stärkt motståndskraft mot näthat har SKR, med stöd från regeringen, även genomfört ett utvecklingsarbete för att stödja kommuner i genomförandet av medborgardialoger i komplexa frågor som kan skapa motsättningar och polarisering. SKR har via pilotprojekt och följeforskning etablerat en modell för hur komplexa dialoger kan föras så att de bidrar till det demokratiska samtalet och minskar risken för hot och hat. Utifrån detta utvecklingsarbete stödjer SKR medborgardialoger i komplexa frågor som syftar till att öka förtroendet mellan dem som är med i olika beslutsprocesser, såväl medborgare som tjänstemän och politiker (SKL 2019a). Exempel på lokala insatser Kommittén har som en central del av sitt utåtriktade arbete besökt ett stort antal kommuner och flera regioner för att såväl lyssna in problembild och behov som att stimulera till ytterligare insatser (se kapitel 2 för en beskrivning av kommitténs utåtriktade arbete). Av kommunturnén har det framgått att särskilt hot och hat mot förtroendevalda, men i viss mån även desinformation och propaganda, är påtagliga utmaningar mot den lokala demokratin. De flesta kommuner har också genomfört någon form av insats för att öka motståndskraften , oftast relaterat till hat och hot mot förtroendevalda. Vissa kommuner har exempelvis informerat sina förtroendevalda om betydelsen av att polisanmäla hot och hat, genomfört omfattande utbildningsinsatser eller hittat innovativa sätt att diskutera frågorna brett i lokalsamhället. Enligt SKR:s , hat och våld mot förtroendevalda har de flesta kommuner och regioner beslutat om ett system med styrande dokument för att omhänderta hot, hat och våld mot förtroendevalda (SKL 2019b). De representanter som kommittén har träffat säger att de vill arbeta vidare för att stärka motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat och många uttrycker behov av fortsatt stöd i detta arbete. Som en illustration av det som görs lyfter vi här nedan fram några exempel på lokala insatser. kommun medverkar i ett samarbete med SKR och som pilotkommun för att genom dialog mellan olika lokala demokratiaktörer ta det lokala arbetet med samtalstonen Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft i det demokratiska samtalet ett steg längre. Det har skett i form av samtal mellan lokalmedier, kommunledning och ledande förtroendevalda. Samtalen tar upp möjlig samverkan, utifrån de olika rollerna, i syfte att dels förbättra kunskapen om varandras utgångspunkter och arbetssituationer, dels bidra till ett demokratiskt samtal som präglas av respekt och där ingen tystnar. kommun har gjort ett omfattande arbete efter händelser och beslut som lett till konflikter där desinformation, propaganda och näthat har förekommit. Kommunikationsavdelningen har på uppdrag av kommunstyrelsen tagit fram en utbildning för kommunens förtroendevalda och anställda kring att hantera påverkanskampanjer och ett hårt samtalsklimat. Som en del i arbetet togs även en broschyr och checklista för inlägg och kommentarer på Facebook fram. Utbildningen och stödmaterialet bygger i stor utsträckning på erfarenheter och lärdomar från händelser i kommunen. har fler än 1 000 av totalt 7 000 anställda genomgått utbildningen. Insatserna har inte inneburit att kommunen har minskat sin närvaro på eller kommunikation i sociala medier utan fokus har legat på att medarbetarna ska vara väl förberedda och att de nu mer noggrant överväger hur de formulerar sig. Region har genomfört en bred utbildningsinsats med olika teman med anknytning till stärkt digital kompetens som sträcker sig . Utbildningsinsatsen för samman personal inom i tretton mindre kommuner i och två kommuner i . I ett av temana, demokrati, medverkade kommittén med föreläsningar och gruppdiskussioner om det demokratiska samtalet och stärkt motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. (VGR) är en region som arbetat genomgripande med stärkt medie- och informationskunnighet. De har bl.a. lyft fram medie- och informationskunnighet som ett av insatsområdena i den regionala kulturplanen. I samband med 2019 stod regionen även värd för and Information Literacy Week (MIL Week) i samarbete med bl.a. Svenska och vid . Vid i har VGR också startat testarenan och demokrati som är en nationell samverkansplattform för att stärka medie- och informationskunnighet och publicistiska medier. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Det civila samhället är en central del av demokratin. I bredaste bemärkelse bidrar civilsamhället till att värna det demokratiska samtalet och stärka motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat genom att vara en arena där medborgarna organiserar sig, mobiliserar för förändring och ger röst åt olika åsikter och intressen. Ett starkt civilsamhälle som står fritt från det offentliga liksom kommersiella intressen är ett skydd mot antidemokratiska krafter som dess organisationer utgör plattformar för åsiktsutbyte och gemensamt lärande. Ett livskraftigt civilsamhälle kan också bidra till social sammanhållning och mellanmänsklig tillit, vilka är värden som kan ha betydelse för att förebygga hot, hat och intolerans. Sammantaget har det civila samhället möjlighet att nå ut brett i samhället och ibland till individer som inte på annat sätt kommer i kontakt med liknande åtgärder. Här nedan beskrivs den verksamhet som sker inom folkbildningen och ges exempel på organisationer som dels arbetar med medie- och informationskunnighet och andra motståndskraftstärkande insatser, dels sådana som arbetar med näthat och trygghet på nätet. är en ideell förening som styrs av sina medlemsorganisationer – studieförbund och representanter för folkhögskolor –och har vissa myndighetsuppdrag från riksdag och regering. huvudsakliga uppgift är att fördela de medel som staten ger till folkbildningen och att utvärdera om de används som det är tänkt. beskriver folkbildningen som utbildning och bildning för vuxna där människor själva väljer om och när de vill delta. En stor del av folkbildningsarbetet sker organiserat i studieförbund och folkhögskolor, med ekonomiskt stöd från staten. finns över 150 folkhögskolor samt 10 studieförbund runt om i . Mer än en miljon människor deltar i studieförbundens och folkhögskolornas verksamhet. Folkbildningens verksamheter spänner över ett mycket brett tematiskt fält. Det kan handla om alltifrån personlig utveckling kring en hobby och samtal om existentiella frågor till diskussioner om samhällsfrågor och kompletterande kurser som öppnar vägar till vidare Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Statens stöd till folkbildningen ges med ett antal syften. Enligt dessa ska folkbildningen b.la. 1.stödja verksamhet som bidrar till att stärka och utveckla demokratin, 2.bidra till att göra det möjligt för en ökad mångfald av människor att påverka sin livssituation och skapa engagemang att delta i samhällsutvecklingen, och 3.bidra till att utjämna utbildningsklyftor och höja bildnings- och utbildningsnivån i samhället. Folkbildningens bidrag till stärkt motståndskraft består med andra ord – precis som när det gäller det formella utbildningsväsendet – både av kunskaper och värden. Indirekt och lågintensivt bidrar en mycket stor del av folkbildningens verksamhet till stärkt motståndskraft, särskilt i kraft av folkbildningens pedagogiska grundsyn som betonar ett aktivt lärande där deltagarna söker och bygger sin egen kunskap genom dialog och reflektion. adresserar en del av verksamheten konkreta och direkta frågor som har betydelse för desinformation, propaganda och näthat. Ett specifikt exempel är folkhögskolornas och studieförbundens gemensamma initiativ #Vimåsteprata som startades och som är tänkt som en kraftsamling för demokratin. Det består bl.a. av filmer, material och dialogforum som sätter fokus på demokratin och gemensamma frågor för framtiden. En central del av initiativet har fokus på utmaningarna för det demokratiska samtalet i en digital tid. lanserades t.ex. den digitala plattformen Sverigepratar. Plattformen var tänkt att fungera som en motkraft till den destruktiva utvecklingen på nätet. På Sverigepratar kunde de som ville tala fritt och säkert med en politisk motståndare om aktuella samhällsfrågor. Det förekommer också verksamheter inom folkbildningen som bidrar till stärkt medie- och informationskunnighet, men det är sällan ett framträdande tema. folkhögskolor har tagit fram Folkbildningsnätet som är en internetbaserad resurs för folkhögskolorna. Den består bl.a. av en samling utbildningsmaterial om medie- och informationskunnighet och en webbplats med digitala pedagogiska resurser. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft 5.3.2Organisationer som arbetar med medie- och informationskunnighet och andra motståndskraftsstärkande insatser vänder sig till den breda allmänheten och verkar för ett internet som bidrar positivt till människan och samhället. I detta breda uppdrag ryms åtgärder och kunskapsunderlag för desinformation och propaganda såväl som för näthat. står värd för Internetdagarna och ger ut flera rapporter om svenskarnas internetvanor, exempelvis Svenskarna och Internet. är initiativtagare och medfinansiär till DigidelCenter som närmare beskrivs under avsnitt 5.2.2. Genom tjänsten Digitala lektioner och fortbildning av lärare bidrar även till höjd digital kompetens i skolan i syfte att eleverna ska få med sig de kunskaper och färdigheter som behövs i ett digitalt samhälle. Tjänsten erbjuder ett färdigt lektionsmaterial som möter de reviderade läroplanerna då digital kompetens och programmering skrevs in. arbetar också med digital kompetens för den vuxna allmänheten i satsningen Internetkunskap. Tjänsten är en folkbildande satsning i syfte att stärka individens förmåga att på ett medvetet och säkert sätt använda internet och digitala tjänster. Internetkunskap utgår ifrån de fem kompetensområden som finns i för digital kompetens. är en ideell förening som arbetar med rörlig bild och mediekonsumtion. Filmpedagogerna utbildar i medie- och informationskunnighet i förskola, grundskola, gymnasium, vuxenutbildning, universitet, studieförbund och bibliotek. Utbildningarna tar upp aspekter inom medie- och informationskunnighet såsom filmkunskap, sociala medier, nyheter, reklam, propaganda, myter, lag och rätt på nätet, samt normer och värderingar. träffar Filmpedagogerna cirka 15 000 personer på cirka 50 orter i . samarbetar Filmpedagogerna med i frågor som rör medie- och informationskunnighet. Filmpedagogerna ingår även i EU-kom- missionens . Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft består såväl av enskilda medlemmar, varav de flesta är bibliotekarier, som bibliotek och andra organisationer. Föreningen arbetar för att öka kunskapen om bibliotekens uppgifter och funktioner, och för att stärka bibliotekens förutsättningar och möjligheter. har bidragit till etableringen av begreppet medie- och informationskunnighet i , bl.a. genom skriften Medie- och informationskunnighet – en forskningsantologi, i vilken forskare ger perspektiv på biblioteks- och informationsvetenskapens relation till begreppet. Den har sedan följts upp av publikationen och bibliotek – en lägesrapport, som släpptes i samband med bokmässan 2019. De utvecklingsbidrag som föreningen ger har också varit inriktade mot bibliotekens arbete för stärkt medie- och informationskunnighet. Tillsammans med har biblioteksföreningen tagit fram en undersökning om allmänhetens inställning till och kunskap om bl.a. sociala medier, integritet och säkerhet på internet. har också stöttat flera forskningsprojekt under ansökningsprocessen till olika ordinarie finansiärer, som t.ex. och . Wikimedia är en ideell förening som verkar för att tillgängliggöra fri kunskap åt alla människor. Föreningen är bl.a. experter på , vilket är en med öppet och fritt innehåll som utvecklas genom frivilliga bidragsgivare och är en av världens tio mest välbesökta webbplatser. Wikimedia har samarbeten med ett stort antal skolor och bibliotek för att lära ut hur man kan arbeta med när det gäller bl.a. informationssökning, källkritik och källtillit i praktiken. Föreningen stödjer volontärerna på med att utveckla kvaliteten på artiklar, där trovärdiga källor är en viktig del för att minska risken för desinformation. Detta innefattar samarbeten med expertorganisationer för kvalitetskontroll och utveckling av innehållet samt att förenkla tillägg av källhänvisningar i artiklarna. har även flertalet artiklar som berör desinformation, propaganda och näthat. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft är en stiftelse vars vision är ett samhälle där rasistiska idéer och organisationer saknar inflytande. tillhandahåller ett stort utbud av material kring antidemokratiska rörelser och ideologier, med bl.a. propagandaanalys, fördjupningstexter, publikationer och utbildning för myndighetspersonal m.fl. Exempel på Expos arbete är projektet som fokuserar på bärande ideologiska berättelser och myter som högerextrema, radikalislamistiska och konspiratoriska miljöer sprider, och lärarhandledningen Med myter som vapen som handlar om hur myter och konspirationsteorier kan hanteras i klassrummet. Folk och Försvar består av cirka 100 rikstäckande demokratiska medlemsorganisationer, däribland arbetsmarknadens parter och de frivilliga försvarsorganisationerna. Folk och Försvar har ett folkbildande uppdrag och vill sprida kunskap och främja en levande debatt om försvars- och säkerhetspolitik, samhällets krisberedskap och totalförsvar. Utifrån en bred förståelse av säkerhetsbegreppet har Folk och Försvar inom ramen för sina analyser och i sin program- och konferensverksamhet lyft frågor kopplade till skyddet av demokratin och ett psykologiskt försvar, inte minst vid rikskonferensen . Folk och Försvar har på uppdrag av Försvarsmakten och MSB en utbildningsverksamhet på gymnasieskolor och journalist- och kommunikatörsutbildningar på universitet och högskolor. I den möter de cirka 10 000 unga i syfte att öka deras kunskap och engagemang i vad som påverkar fred, frihet och demokrati. Folk och Försvar har även en försvars- och säkerhetsakademi som riktar sig till unga framtida ledare inom medlemsorganisationerna och genomförs tillsammans med Försvarsmakten, MSB, Försvarshögskolan och UD. är ett rikstäckande förbund inom den frivilliga försvarsorganisationen, Försvarsutbildarna, och är ett nätverk för personer med kunskap och intresse för informationsspridning och in- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft formationspåverkan inom totalförsvaret. bidrar till att skapa motståndskraft mot otillbörlig informationspåverkan genom utbildning och informationsspridning. Förbundet har i samarbete med Försvarsutbildarna genomfört en större utbildningssatsning, på uppdrag av MSB, om informationspåverkan för allmänhet, frivilligorganisationer och förtroendevalda inom kommun och regioner. Arbetsmarknadens parter har gemensamt genomfört insatser för att bidra till stärkt motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. TCO, LO, och arrangerade inför de allmänna valen för förtroendevalda och medarbetare i de respektive medlemsorganisationerna liksom rundabordssamtal för att samla aktörer och möjliggöra erfarenhetsutbyte och koordinering. De tog även fram informationsmaterial och gjorde insatser för att stärka organisationernas interna beredskap. Organisationer med verksamhet som riktar sig till seniorer Flera organisationer som riktar sig till seniorer med syftet att stärka målgruppens it-kunskaper menar att frågor kopplade till desinformation, propaganda och näthat uppkommer och i viss mån hanteras genom diskussioner och kurser. () är största mötesplats för pensionärer med över 320 000 medlemmar och startade sin utbildningssatsning PROsIT med målet att motverka det digitala utanförskapet. I PRO-distrikten finns utbildade PROsIT- ansvariga som i sin tur utbildar ledare för studiecirklar som fokuserar på digital delaktighet. SPF Seniorerna, som har 260 000 medlemmar, har tagit fram rapporten handlar om människor, genom vilken de uppmärksammat den stora grupp seniorer som inte har kunskapen, viljan eller ekonomiska möjligheter att vara delaktiga i den digitala världen. SeniorNet är en ideell förening som verkar genom frivilliga medlemsinsatser där seniorer lär andra seniorer om digital kommunikation och internet. Syftet med föreningen är att främja seniorers förmåga att använda moderna it-verktyg. Seniorerna möts genom kurser, Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft tematräffar och på internetkafé. SeniorNet finns runtom i och har drygt 8 000 medlemmar. IT-Guide är en ideell förening som startades utifrån idén att ungdomar skulle kunna bidra till att öka den digitala delaktigheten bland äldre. Nyanlända ungdomar genomgår en utbildning för att bli s.k. IT-guider och får i möten med äldre möjlighet att öva svenska och lära sig mer om den svenska kulturen som de bistår äldre med it-kunskaper. IT-Guide finns i flera kommuner i landet. 5.3.3Organisationer som arbetar med näthat och trygghet på nätet