sou · H8B350 · 2020-09-02 00:00:00 — Dessa kompletteras med andra uppgifter om företaget som påverkar beskattningen. Bland annat hämtas information om juridisk form, näringsgren och antal anställ- da ur Företagsdatabasen. innehåller även vissa kopplingar mellan företaget och individen (företagaren). Detta gör det möjligt att se relationen mellan företagarens personliga inkomstsituation och de verksamhetsbeslut som fattas i företaget. Databasen avseende enskilda näringsidkare i bygger på de NE- och NEA-bilagor som företagarna lämnar som underlag till beskattningen. Bilaga är frivillig att lämna in och resultatet från den ingår i det redovisade resultatet på NE-bilagan. Eftersom bygger på deklarationsuppgifter finns endast företag som lämnar in deklarationer med i databasen. Enskilda näringsidkare som inte har några intäkter eller kostnader och som saknar tillgångar och skulder i verksamheten behöver inte deklarera. En del företagare deklarerar inte heller trots att de är deklarationsskyldiga. Skatte- verket har uppskattat att cirka 30 000 företag (totalt för alla företagsformer) inte lämnar in sin deklaration och därför skönstaxeras . De företag som inte deklarerar (eftersom de inte behöver, eller trots att de egentligen ska) kan dock fortfarande vara registrerade hos . Enskilda näringsidkare behöver dock endast registrera sig i register om de vill skydda sitt företagsnamn. Enskilda näringsidkare kan därför finnas registre- rade hos men inte hos , och vice versa. SCB:s företagsdatabas bygger på både och uppgifter. innehåller deklarationer för 764 000 indi- vider. fanns ungefär 330 000 enskilda näringsidkare i Bolags- verkets register. I Företagsdatabasen fanns cirka 609 000 fysiska personer registrerade som enskilda näringsidkare i aktiva företag, med vilket avses att företaget har registrering för moms, arbetsgivare eller F-skatt. har en god täckning för de företag som bedriver verksam- het och som påverkas av eventuella regelförändringar. Eftersom för- slagen endast påverkar beskattningen av företag som normalt sett redovisar intäkter eller kostnader påverkas inte beräkningen av offentligfinansiella effekter av att alla företag inte lämnar in dek- larationer och ingår i databasen. Om deklarationsblanketter saknas på grund av att ett företag inte deklarerar medför detta dock att antalet företag som bedrivs i form av enskild näringsverksamhet kan underskattas. Beräkningarna av offentligfinansiella effekter följer Finansdeparte- mentets beräkningskonventioner.1 Detta innebär att beräkningarna görs i ikraftträdandeårets priser och volymer, dvs. i den ekonomiska miljö som råder då regelförändringarna träder i kraft. Effekterna redovisas i periodiserade termer. Det innebär att effekten hänförs till det år den skattepliktiga händelsen inträffar, oavsett när uppbörden av skatten sker. Beräkningar av offentligfinansiella effekterna utgår vanligtvis från att beteendet hos individer och företag inte ändras till följd av förändringarna i skattereglerna. Enskilda näringsidkare har dock vissa möjligheter att välja när inkomster ska tas ut ur företaget och om inkomsten tas ut i form av kapitalinkomst eller inkomst av näringsverksamhet. Vid förändringar av skattereglerna för enskilda näringsidkare finns därför skäl att anta att företagarna kommer att förändra sitt beteende. I beräkningskonventionerna förutsätts att näringsidkarna önskar upprätthålla en given nivå på inkomsterna från näringsverksamheten och att de genomgående prioriterar att få ut fullbeskattade intäkter ur verksamheten framför delbeskattade intäkter. Förändringar av beskattningen av inkomst av näringsverk- samhet antas i beräkningskonventionerna inte ge upphov till några indirekta effekter på de offentliga finanserna och därför samman- faller bruttoeffekten och nettoeffekten. 1Beräkningskonventioner 2020, . Jag använder FASIT-modellen2 för att beräkna effekterna av de förslag som kan förväntas ha en mer begränsad påverkan på hur före- tagaren väljer att disponera årets resultat. Fördelen med att använda FASIT-modellen är att även indirekta effekter på andra skattebaser beaktas, och att modellen kan användas för att beräkna effekter på inkomstfördelning och ekonomisk jämställdhet mellan kvinnor och män. Modellen gör också framskrivningar till ikraftträdandeårets priser och volymer. Nackdelen är att beräkningarna är statiska och inte fullt ut beaktar beteendeförändringar. I de fall förslagen kan förväntas påverka företagens beteende på ett sådant sätt att det påverkar den offentligfinansiella effekten gör jag mikrobaserade beräkningar baserade på data ur . Föränd- ringar i skattebaser simuleras genom att de föreslagna reglerna appli- ceras på data –2017 och utifrån antagandet att företagarna omfördelar inkomster och avsättningar på det sätt som blir mest för- månligt skattemässigt. Framskrivningen av data ur till ikraftträdandeårets priser och volymer görs med förändringen i inkomstbasbeloppet – 2020, och därefter med den prognosticerade förändringen. Detta innebär att företagarnas inkomster antas följa med i den allmänna inkomstutvecklingen som skett och som prognosticeras ske . Framskrivningen görs genom att de simulerade skatte- baserna –2017 räknas om till inkomstbasbelopp. Antalet inkomstbasbelopp skrivs fram genom ett rullande 5-års medelvärde, som sedan multipliceras med det prognosticerade värdet för inkomst- basbeloppet för ikraftträdandeåret. Antalet näringsidkare som berörs av förändringarna anges utifrån hur många som skulle ha berörts när de föreslagna reglerna appli- ceras på data för . Antalet enskilda näringsidkare är relativt i –2017 medan antalet del- ägare i handelsbolag stadigt minskar. För antalet berörda enskilda näringsidkare under ikraftträdandeåret ger värden därmed troligtvis en rättvisande bild, medan antalet berörda delägare i han- delsbolag kan vara något överskattat. Flera av förslagen påverkar varandra, och de offentligfinansiella konsekvenserna av de förslag som samverkar med varandra beräknas 2FASIT-modellen består dels av en individdatabas, dels av ett dataprogram som beskriver skatte- och transfereringssystemet. Med modellen är det möjligt att simulera effekter av regel- ändringar där även indirekta effekter på andra skattebaser beaktas. Det innebär att effekterna av förslag som påverkar avsättningar till periodiseringsfond och expansionsfond beräknas samlat och förslag som rör räntefördelning samlat. 7.3Offentligfinansiella effekter för förslagen som rör periodiseringsfond och expansionsfond 7.3.1Motivering och beskrivning av förslagen Expansionsfonden är en av de mest komplicerade delarna av skatte- reglerna för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag. De avsättningar som görs till expansions- fond påverkar också avsättningsmöjligheterna till räntefördelning och periodiseringsfond, och gör att även dessa system blir mer kompli- cerade. Periodiseringsfonden är betydligt enklare i sin konstruktion än expansionsfonden eftersom den enbart relaterar till årets resultat, medan expansionsfonden även relaterar till ett kapitalunderlag. Analysen i kapitel 4 visar att periodiseringsfonden används i betyd- ligt större utsträckning än expansionsfonden och tycks fungera väl och fylla sitt syfte som verktyg för resultatutjämning mellan olika beskattningsår. Expansionsfonden används i betydligt mindre ut- sträckning och tycks främst användas som en extra periodiserings- fond, för resultatutjämning över en längre tidsperiod. Det finns även indikationer på att avsättningar till expansionsfond används som en form av pensionssparande. I huvudförslaget avskaffas därför reglerna om expansionsfond. För att inte försämra den skattemässiga situa- tionen för företagarna föreslås att avsättningsmöjligheterna till periodiseringsfond utökas så att en större del av resultatet får sättas av . Huvudförslaget innebär att avdraget för avsättning till periodi- seringsfond höjs från till av ett för periodi- seringsfond justerat positivt resultat. Tiden som avsättningen får behållas förlängs från till . slopas expansions- fonden, som är obegränsad och där hela överskottet kan sättas av, givet att det finns ett tillräckligt stort kapitalunderlag. Nivåerna på den förstärkta periodiseringsfonden är kalibrerade så att nuvärdet av skattebetalningarna ska bli ungefär detsamma som i dagens system. En expansionsfond tycks behållas i ungefär igenom- snitt, och då av resultatet enligt förslaget kan sättas av till periodiseringsfond kan av de som gör avsättnin- gar göra lika stora avsättningar som i dagens system. Avsättningen till expansionsfond enkelbeskattas med 20,6 pro- cents expansionsfondsskatt, som återbetalas när fonden återförs. Avsättning till periodiseringsfond är obeskattad vid avsättningen. Båda fonderna beskattas vid återföringen som inkomst av närings- verksamhet. Förslaget om att ändra ordningen för räntefördelning och fondavsättningar innebär att återförda fonder även kan ränte- fördelas och därigenom beskattas som kapitalinkomst, vilket kan innebära en skattesänkning i det fall marginalskatten i inkomstslaget kapital är lägre än i näringsverksamhet vid återföringen. Den ändrade ordningen mellan avsättning och återföring till periodiseringsfond innebär att återförda belopp kan ligga till grund för nya avsättningar. Sammantaget innebär dessa förslag att ett större belopp kan fonderas relativt dagens periodiseringsfond, men ett mindre belopp jämfört med dagens periodiseringsfond och expansionsfond sammantaget. minskar avsättnings- möjligheterna relativt båda fonderna på grund av att ordningen mellan avsättning och återföring från periodiseringsfond ändras. Relativt periodiseringsfonden ökar dock avsättningsmöjligheterna sammantaget eftersom nuvärdet av den ökade avsättningen år 1 är större än nuvärdet av att förlänga tiden för delar av avsättningarna genom att omvandla återföringar till nya avsättningar 7 och framåt. Förslagen påverkar storleken på avsättningarna, beskattningstid- punkten och i vilket inkomstslag avsättningarna beskattas. Figur 7.1 visar schematiskt förändringen i storleken på avsättningar och tiden för avsättning i huvudförslaget och det alternativa förslaget relativt dagens regler. Heldragen svart linje visar avsättningsmöjligheterna i dagens periodiseringsfond. Streckad svart linje visar avsättningsmöjlig- heterna med huvudförslagets förstärkta periodiseringsfond. Ytan A representerar de ökade avsättningsmöjligheterna mellan dagens periodiseringsfond och förslaget . Därefter minskar möjligheterna med ytan C på grund av att nya avsättningar inte får göras på återförda belopp. Heldragen grå linje visar effekten av att endast öka avsättningsmöjligheten och inte ändra ordningen mellan avsättning och återföring av periodiseringsfonden. ningsmöjligheterna skulle då öka med ytorna A+D. Streckad grå linje visar avsättningsmöjligheterna i det alternativa förslaget, då endast ordningen mellan avsättning och återföring ändras, utan att avsättningsmöjligheterna ökar. Avsättningsmöjligheterna minskar då 6 och framåt med ytan B+C. Såväl huvudförslaget som det alternativa förslaget innebär dock minskade avsättningsmöjligheter relativt expansionsfonden, där av resultatet kan sättas av . Figur 7.1 Periodiseringsfond enligt gällande regler och förslag Andel av resultat före avsättning, % (Gällande regler) År sedan första avsättning Källa: Egna beräkningar. 7.3.2Beräkning av förändrade avsättningar I genomsnitt gjorde ungefär 62 000 enskilda näringsidkare en årlig avsättning till periodiseringsfond –2017, medan ungefär 13 000 personer gjorde en avsättning till expansionsfond. Sammantaget gör ungefär 67 000 enskilda näringsidkare avsättning till någon av fonderna (vissa gör avsättning till båda fond- erna), medan ungefär 750 000 näringsidkare inte gör avsättningar. Ungefär 320 000 enskilda näringsidkare och 60 000 delägare i handelsbolag redovisade ett kapitalunderlag för expansionsfond 2017, vilket tyder på att de har gjort avsättningar till en fond som fortfarande finns kvar. Den totala stocken av expansions- fonder uppgår till som mest , och den genom- snittliga behållningen per fond kan utifrån detta uppskattas till unge- fär . uppgick avsättningarna i genomsnitt till bland de som gjorde avsättningar 2017. Personer som gjort avsättningar i närtid kan därför antas ha expansionsfonder som är mycket större än genomsnittet, som det då också bör finnas ett mycket stort antal mycket små expansionsfonder. Av det totala överskottet före avsättning till periodiseringsfond sätter enskilda näringsidkare av till periodise- ringsfond och expansionsfond sammantaget. Bland de som faktiskt gör en avsättning till minst en av fonderna motsvarar de samlade avsättningarna av överskottet före avsättning till periodiseringsfond. Vid en gräns för avsättningarna på av överskottet kan av de som gör avsättningar göra lika stora avsättningar som . Ungefär 11 000 enskilda näringsidkare gör större avsättningar och av dessa sätter majoriteten av hela årets överskott till expan- sionsfond. För dessa näringsidkare innebär förslaget att skattebetal- ningar på den del av avsättningen som överstiger för- skjuts från återföringstillfället till avsättningstillfället. I det fall beloppet kan räntefördelas och därmed beskattas som inkomst av kapital i stället för inkomst av näringsverksamhet medför förslaget en lägre beskattning totalt sett. De näringsidkare som inte kan göra lika stora avsättningar till den nya periodiseringsfonden som de tidigare gjorde till periodiserings- fond och expansionsfond sammantaget kan förväntas välja att om- fördela inkomster mellan näringsverksamhet och kapital jämfört med dagens system. I beräkningarna antas näringsidkarna göra fulla avsättningar till periodiseringsfond, och därefter ta ut inkomsten på det sätt som minimerar skatten. Detta innebär att räntefördelningen ökas i första hand medan inkomst av näringsverksamhet påverkas i det fall utrymmet för räntefördelning inte räcker. över hela perioden skulle ungefär två tredjedelar av de 11 000 näringsidkare som gör avsättningar som är större än av överskottet ha kunnat räntefördela hela det överskjutande beloppet. skulle inte ha haft möjlighet att öka räntefördel- ningen alls. Mellan skulle ha kunnat räntefördela delar av överskottet och ta ut delar av överskottet som inkomst av I dessa beräkningar beaktas dock inte förslagen till förändringar av beräkningen av kapitalunderlaget för ränteför- delning. Förslaget att avsättningar till periodiseringsfond och expan- sionsfond inte ska räknas som skulder i kapitalunderlaget ökar möjligheterna att göra räntefördelning bland de som gör fondav- sättningar. Genom förslaget blir det också möjligt att sätta av större belopp till periodiseringsfond än . Beräkningen av offentligfinansiell effekt följer här beräkningskonventionernas antagande att närings- idkarna önskar upprätthålla en jämn nivå på inkomsterna. Detta innebär att den sammanlagda volymen avsättningar till periodi- seringsfond och expansionsfond antas vara oförändrad, och således beaktas inte att avsättningarna till periodiseringsfond bland de som enbart använder periodiseringsfonden kan öka. I den mån detta ändå sker kan avsättningarna totalt sett öka genom förslagen. Tabell 7.1 visar antalet personer som skulle ha berörts då de före- slagna reglerna appliceras på data för . Antal som inte gjorde avsättningar Antal med avsättning≤40% Antal med avsättning>40% varav ökad räntefördelning och varav ökad inkomst av Källa: Egna beräkningar. Av de som gjorde någon typ av avsättning 2017 kan ungefär 12 000 personer inte göra lika stora avsättningar till den nya fonden som . Av de som inte kan göra avsättning med hela beloppet till den nya fonden kan ungefär 8 000 öka räntefördelningen med hela det överskjutande beloppet. För ungefär 3 000 näringsidkare beskat- tas beloppet i sin helhet som inkomst av näringsverksamhet. fär 1 000 näringsidkare kan ta ut delar av beloppet som räntefördel- ning och delar som inkomst av näringsverksamhet. Tabell 7.2 visar prognosticerade avsättningar till periodiserings- fond och expansionsfond bland enskilda näringsidkare och delägare i handelsbolag för . Tabell 7.2 Förändrade skattebaser periodiseringsfond och expansionsfond Prognoser , miljarder kronor Ökad inkomst av näringsverksamhet Källa: Egna beräkningar. Genom förslaget upphör avsättningarna till expansionsfond och beloppet disponeras på andra sätt. Tabellen visar de simulerade för- ändringarna av avsättning till periodiseringsfond, räntefördelning och inkomst av näringsverksamhet. Av de som genom förslaget inte längre sätts av till expansionsfond kan 0,46 mil- jarder kronor sättas av till den förstärkta periodiseringsfonden. kan räntefördelas medan inkomst av näringsverksamhet ökar med . För avsättningar till expansionsfond upphör betalningarna av expan- sionsfondsskatt (20,). Skatten i inkomstslaget kapital (30 pro- cent) ökar för den del av inkomsten som i stället räntefördelas. Den skattepliktiga inkomsten i inkomstslaget näringsverksamhet minskar i motsvarande mån. Skatten i inkomstslaget näringsverksamhet ökar för den del av inkomsten som i stället tas ut som inkomst av närings- verksamhet (sammanvägd marginalskatt )3. 3Skatteskalan för inkomst av näringsverksamhet är progressiv, dvs. skattesatsen ökar med inkomstnivån. Även ålder och om inkomsten avser aktiv eller passiv näringsverksamhet har betydelse för den effektiva skattesatsen. För att beräkna den offentligfinansiella effekten används ett sammanvägt mått på marginalskatten av inkomst av aktiv och passiv näringsverk- delningen mellan aktiv och passiv näringsverksamhet bland de som ökar inkomst av näringsverksamhet följer ungefär samma fördelning som bland enskilda näringsidkare totalt sett. är passiva näringsidkare och är aktiva. Därför görs ingen åt- skillnad mellan marginalskattesatser för aktiv och passiv näringsverk- samhet i beräkningarna. Statens upplåningskostnad ökar för den del av avsättningarna till den förstärkta periodiseringsfonden som utgörs av tidigare avsätt- ningar till fonden, motsvarande den del av avsättningen som återstår år 6, samt för den del av avsättningen som motsvaras av skattedelen av expansionsfonden. Som upplåningsränta används räntan på tio- åriga statsobligationer som prognosticeras till . 7.3.3Beräkning av förändrade skattekrediter Genom förslaget förlängs kredittiden för befintliga avsättningar till periodiseringsfond. För de medel som läggs i periodiseringsfond redan innan regelförändringen och som behålls än den maximala får en förlängning av tiden som fonden får behållas inga offentligfinansiella effekter. Detta gäller av de totala avsättningarna till periodiseringsfond. För den del av avsätt- ningarna som behålls ökar den maximala kredittiden. I beräkningen antas att hela det belopp som återstår avsättning i stället behålls . Detta motsvarar av de samlade avsättningarna. Även stocken av periodiseringsfonder ökar då kredittiden för- längs. För den årliga effekten beaktas i bruttoeffekten endast den ökade upplåningskostnaden för årets avsättning. Upplåningskostna- den för den ökade stocken av periodiseringsfonder beaktas i den var- aktiga effekten. För de medel som annars skulle ha satts av till expansionsfond bedöms upplåningskostnaden vara oförändrad jämfört med dagens system, eftersom en avsättning till expansionsfond uppskattningsvis behålls i genomsnitt. Uppskattningen grundar sig på att unge- Med marginalskatt avses andelen av en viss inkomstökning som betalas i skatt, givet den inkomstnivå som ökningen utgår ifrån. Som skatt räknas och statlig inkomstskatt på inkomst av aktiv och passiv näringsverksamhet, skattedelen av egenavgifterna och särskild löneskatt. Även avdrag såsom t. ex. grundavdrag och jobbskatteavdrag beaktas. Marginalskatten beräknas som ett vägt medelvärde med avseende på den aktuella inkomsten. För en utförligare beskrivning, se Beräkningskonventioner 2020, s. 51–54. fär en tiondel av stocken av expansionsfonder återförs (unge- fär 2 av ). Jämfört med dagens regler ökar dock beloppet som skattekrediten beräknas på eftersom ingen expansions- fondsskatt betalas på avsättningen till periodiseringsfond. Den ökade krediten beräknas som skillnaden i marginalskattesatser mellan inkomst av näringsverksamhet och expansionsfondskatten på den del av expansionsfondsavsättningen som i stället sätts av till perio- diseringsfond. Tabell 7.3 visar de offentligfinansiella effekterna för slopad expan- sionsfond, förstärkt periodiseringsfond, förslagen om ändrad ordning mellan avsättning och återföring från periodiseringsfond samt mellan räntefördelning och avsättning till periodiseringsfond. I följande avsnitt redovisas på vilket sätt dessa förslag påverkar beräkningarna. Beräkningarna för övergångsregeln redovisas för sig i nästa avsnitt. Tabell 7.3 Offentligfinansiell effekt förstärkt periodiseringsfond Miljarder kronor, priser och volymer -0,444 -0,444 -0,444 -0,009 -0,009 -0,009 -0,013 Källa: Egna beräkningar. Övergångsregeln innebär att en tiondel av expansionsfonden ska återföras . Redan i utgångsläget återförs ungefär en tiondel av stocken av expansionsfonder , som något större belopp sätts av. Återföringarna bör därför inte öka kraftigt till följd av övergångsregeln, eftersom en stor del av stocken av expan- sionsfonder ändå skulle ha återförts inom ungefär när inga nya avsättningar får göras. Eftersom en tiondel av stocken återförs uppskattas att en avsättning till expansionsfond behålls i genomsnitt. av de som gör en avsättning till expansionsfond –2017 gör också en återföring. Det innebär att 20 pro- cent av avsättningen behålls eller mindre, i 6–och . Hur mycket längre går inte att läsa ut av dataunderlaget, men teoretiskt sett kan avsättningar finnas kvar sedan reglerna infördes . Återföringar som på grund av övergångsregeln görs beräknas utifrån nettoavsättningarna bland de som gjort avsättnin- gar –2017. Dessa avsättningar utgör knappt hälften av stocken av expansionsfonder, av de totala ackumulerade avsättningarna på . I beräkningen av offentligfinansiell effekt antas att beloppet på 9 mil- jarder kronor återförs med en tiondel . Näringsidkare som gjort avsättningar i närtid antas i beräkningen ha haft för avsikt att behålla avsättningarna i genomsnitt. För de närings- idkare som inte gjort nya avsättningar till expansionsfond –2017 antas i beräkningen att fonden ändå skulle ha återförts från ikraftträdandet. När expansionsfonden återförs återbetalas expansionsfondsskatten och det återförda beloppet beskattas sedan som inkomst av närings- verksamhet. Detta medför dock ingen offentligfinansiell effekt, eftersom det följer av gällande regler. Genom förslaget att ändra ordningen mellan räntefördelning och fondavsättningar kan dock återföringen också räntefördelas. Återförda belopp antas fördelas mellan inkomstslagen näringsverksamhet och kapital på samma sätt som avsättningar till expansionsfond som inte ryms inom den nya periodiseringsfonden. Detta medför att av återföringen antas komma att beskattas i inkomstslaget kapital och i inkomstslaget näringsverksamhet. Detta medför en offentligfinansi- ell kostnad motsvarande skillnaden i marginalskattesatser mellan inkomst av näringsverksamhet och inkomst av kapital på den del av återföringen som genom förslaget kan beskattas som kapital- inkomst. Tabell 7.4 visar de beräknade offentligfinansiella effekterna för övergångsregeln med beaktande av den ändrade ordningen mellan räntefördelning och fondavsättningar. Offentligfinansiell effekt övergångsregel och ändrad ordning Miljarder kronor, priser och volymer -0,035 -0,035 -0,035 -0,009 -0,009 -0,009 -0,005 Källa: Egna beräkningar. Den genomsnittliga behållningen per expansionsfond uppskattas till (fördelat på ungefär 380 000 fonder). Den genomsnittliga återföringen bland de berörda näringsidkarna är därför . 7.3.5Beräkningar för ändrad ordning mellan räntefördelning och företagssparande I dagens system görs räntefördelning före avsättning till periodi- seringsfond och expansionsfond.