sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — De särskilda satsningarna inom forskningsprogrammen ska på ett tydligt sätt skilja sig från Fortes och andra forsknings- finansiärers befintliga satsningar på området (Forte 2019). Valideringsdelegationen menar att validering är ett resurseffek- tivt verktyg som kan bidra till att lösa akuta kompetensförsörjnings- behov, underlätta rörligheten på arbetsmarknaden, bidra i omställ- ning och stärka kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknad. Valideringsdelegationen bedömer därför att forskning om validering passar väl in i, och bör prioriteras inom ramen för, det nationella forskningsprogrammet om arbetslivsforskning, förslagsvis genom en riktad utlysning. Forskning om validering bör prioriteras även inom utbildningsvetenskap och vuxnas lärande Forskning om vuxnas lärande är en bristvara och forskning kring vuxendidaktik är försvinnande liten. gjorde i sitt slutbetänkande (SOU 2018:71) bedömningen att forskning om vuxenutbildning (komvux) och vuxnas lärande behöver stärkas, främst genom praktiknära forskning. Utredningen föreslog även att ska ges i uppdrag att genom riktade medel initiera en forskning om vuxnas lärande. Valideringsdelegationen anser att forskning om validering bör prioriteras i en sådan eventuell satsning. för utbildningsvetenskap (UVK) stödjer forskning och utbildning på forskarnivå inom det utbildnings- vetenskapliga området. UVK beslutar om vilka utlysningar som ska göras inom utbildningsvetenskap och vilka ansökningar som ska be- viljas bidrag. Inom utbildningsvetenskap studeras undervisning, lärande och kommunikation, didaktik och ämnesdidaktik, sociala och kulturella aspekter på utbildning, utbildningspolitik, utbildnings- system och organisation. Forskning inom utbildningsvetenskap om- fattar såväl vuxenutbildning som yrkeshögskola och hög- skola. Valideringsdelegationen anser att forskning om validering passar väl in i detta sammanhang och bör prioriteras. Forskning om vali- dering kan med fördel kopplas samman med forskning om yrkesut- bildning, yrkeskunnande och yrkesdidaktik. Fejes (2019) konstaterar att innehåll med fokus på komvux är starkt marginaliserad i lärarutbildningarna och helt frånvarande vid flera lärosäten. En av orsakerna som anges är den begränsade forsk- ningen om vuxenutbildning och vuxnas lärande. Om forskning om vuxnas lärande är bristfällig blir också kunskapen och kompetensen om komvux begränsad inom lärarutbildningarna. Valideringsdelegationens bedömning är därför att validering bör prioriteras inom befintliga och kommande satsningar på forskning om vuxnas lärande, såväl inom komvux som inom yrkeshögskola och högskola. Forskning om kompetensförsörjning och livslångt lärande bör lyftas fram i den kommande forskningspropositionen Arbetet med att ta fram en forskningsproposition för perioden –2024 har påbörjats. Delegationen har med tillfredsställelse no- terat att kompetensförsörjning inom vård, skola och näringsliv finns med på dagordningen för den nya forskningsberedningen som ut- sågs i augusti 2019.3 Det finns dock även behov av forskning om kompetensförsörjning i stort och om det livslånga lärandet. Delegationen bedömer att kompetensförsörjning och livslångt lärande, inklusive validering, bör lyftas fram som viktiga forsknings- områden i den kommande forskningspropositionen. Forskning bör även lyftas fram i den nationella strategin för kompetensförsörjning och livslångt lärande som delegationen föreslår i avsnitt 7.5.1. 3Utbildningsdepartementet, Forskningsberedningen 2019, Promemoria (U2019/02599/F). 10Vidareutveckling av validering mot arbetslivets kvalifikationer Validering är ett viktigt verktyg som kan bidra till att lösa utmaning- arna på kompetensförsörjningsområdet (se avsnitt 3.3.2). Tillgång till kompetent personal är en avgörande förutsättning för fler jobb och växande företag. Utan rätt kompetens i organisationen blir det svårt att upprätthålla den kvalitet som krävs för att vara konkurrens- kraftig eller för att möta förväntningar, krav och behov hos kunder, beställare, brukare med flera. Kompetensen behöver därför säkras och tas tillvara både hos redan anställda och hos dem som nyanställs. Detta kapitel behandlar behov och förutsättningar för vidareut- veckling av validering enligt de modeller som branscherna har ut- vecklat, så kallad branschvalidering. Branschvalidering handlar om att synliggöra och bedöma en individs kunnande i förhållande till relevanta kompetenskrav i branschen, det vill säga mot arbetslivets kvalifikationer (avsnitt 10.1). Utmaningar för att utveckla och vidare- utveckla branschernas valideringsmodeller beskrivs i avsnitt 10.2. har flera förändringar skett inom såväl politiken som inom partssystemet, vilka har förbättrat förutsättningarna för arbe- tet med att utveckla branschvalidering (avsnitt 10.3). Branscherna äger och ansvarar för sina valideringsmodeller. Staten har dock ett intresse av att validering mot arbetslivets kvalifikationer utvecklas, så att tillgången till kvalitetssäkrad och likvärdig validering kan öka (avsnitt 10.4). Valideringsdelegationens förslag och bedömningar om hur staten kan stödja branscherna i deras arbete med att utveckla validering av yrkeskompetens presenteras i avsnitt 10.5. Validering mot arbetslivets kvalifikationer 10.1Ett verktyg för arbetslivets kompetensförsörjning Strategisk kompetensförsörjning handlar om att långsiktigt kunna attrahera, utveckla och behålla medarbetare för att säkerställa den kompetens som företaget eller organisationen behöver för att nå uppsatta mål. På en föränderlig arbetsmarknad kan validering möj- liggöra en smidig omställning och effektiv kompetensutveckling för många individer. Validering av yrkeskompetens enligt en bransch- modell – branschvalidering – handlar om att kartlägga, bedöma och intyga en persons kunnande i förhållande till de krav på kompetens som ställs inom ett yrke eller yrkesområde. En medarbetare eller en arbetssökande kan ha utvecklat sin kom- petens genom utbildning, på jobbet eller på något annat sätt. Aktuell kompetens, oavsett hur den förvärvats, kan synliggöras genom validering. Med validering kan kompetensen kartläggas på ett kvalitetssäkrat sätt. För individen kan det bli en grund för att komma in på arbetsmarknaden, för karriärutveckling eller för att växla yrke. För arbetsgivaren ger det möjligheter att ta bättre vara på den kom- petens som redan finns i verksamheten och vid behov gå vidare med kompetensutveckling som behövs för att fylla kompetensluckor. På så sätt blir efterföljande kompletterande insatser som kan krävas mer träffsäkra och effektiva. De vakanser som uppstår när en anställd går vidare till mer kvali- ficerade arbetsuppgifter eller jobb kan då fyllas av personer med lägre kvalifikationer, så kallade jobbkedjor. Det skapar en dynamik på arbetsmarknaden, både internt på företaget eller organisationen och inom branschen eller regionen. En branschmodell består av kompetensområden med krav på kunskaper och färdigheter som är gemensamma för ett yrke eller en bransch. Individens kompetens jämförs mot de kompetenskrav som branschen är överens om är kvalificerande och kritiska för verksam- heten. Kompetenskraven kan också beskrivas som en kompetens- standard. Valideringen blir på så sätt användbar och betydelsefull för betydligt fler personer och arbetsgivare än om kompetenskraven är framtagna för ett specifikt företag eller en viss kommun. Validering mot arbetslivets kvalifikationer ger därmed möjlig- heter för såväl individer som arbetsgivare att bygga vidare på kom- petensen . Utifrån validerad kompetens är det enklare att upprätta en långsiktig plan för kompetensförsörjningen på företaget Validering mot arbetslivets kvalifikationer eller för den egna utvecklingen i yrket. Valideringen synliggör vilket kunnande som finns och vilken kompetens som behöver utvecklas eller tillföras. 10.2Utmaningar för utveckling av branschvalidering Valideringsdelegationen lyfter i detta avsnitt ett antal utmaningar för att utveckla och vidareutveckla branschernas modeller för validering. Det handlar om att validering av yrkeskompetens behöver bli till- gängligt för fler yrkesområden och att överförbarheten behöver öka mellan arbetslivets kvalifikationer och formell utbildning. Vidare finns ofta behov av att anpassa branschmodellerna så att de ska kunna användas även när kunskaperna i svenska är otillräck- liga. Dessutom har små och medelstora företag sämre förutsättningar än större företag att använda validering. Det saknas en stabil och långsiktig medfinansiering från det offentliga som kan säkerställa att utvecklingen av validering mot arbetslivets kvalifikationer kan möta de behov som finns. 10.2.1Tillgängligheten till validering är begränsad Möjligheterna till validering enligt branschmodell har ökat, både av- seende antalet yrkesroller och vem som kan nyttja dem (se bilaga 3). fanns enligt Valideringsdelegationens uppföljning 24 mo- deller för validering mot arbetslivets kvalifikationer som var operativa eller på gång att börja användas. Dessa modeller omfattade samman- lagt 61 yrkesroller. Sammantaget validerades drygt 18 200 personer –2018. Tillgången till branschmodeller behöver dock breddas till att om- fatta fler yrken, fler arbetsuppgifter och fler kvalifikationer. Många valideringar görs inom vård- och omsorgsområdet, men i övrigt åter- finns huvuddelen av de nuvarande branschmodellerna inom traditio- nellt mansdominerade yrkesområden. En annan skevhet i tillgången till validering är att yrken inom tjänstesektorn är underrepresente- rade, trots att tjänsteproduktion står för två tredjedelar av den svenska ekonomin. Utgångspunkten för en bredare tillgång till branschmodeller bör vara att det finns ett uttalat behov på arbetsmarknaden, antingen i Validering mot arbetslivets kvalifikationer form av påtagliga rekryteringsbehov eller stora behov av kompetens- höjning eller kompetensväxling. Kis och Windisch (2018, s. 33) fram- håller att länder i första hand bör fokusera på bristyrken med över- enskomna kvalifikationskrav för anställningsbarhet vid utveckling av metoder för erkännande av yrkeskompetens. Detta eftersom arbets- givare är mer benägna att bidra i utvecklingsarbetet om kompetens- behoven är stora och nyttan för de anställda är tydlig. 10.2.2Kopplingen mellan arbetslivets kvalifikationer och formell utbildning är svag Branschvalideringens koppling till det formella utbildningssystemet, främst kurser inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux), är fortfarande relativt svag. Kompletteringsutlåtanden efter en vali- dering mot arbetslivets kvalifikationer ger sällan direkt hänvisning till hela eller delar av gymnasiekurser, vilket begränsar möjligheterna till komplettering inom komvux. Den branschmodell som har den största överförbarheten till kur- ser inom komvux är vård- och omsorgsmodellen. Där görs valider- ingen helt mot vård- och omsorgsprogrammets yrkeskurser och ska genomföras enligt de riktlinjer som tagits fram inom Vård- och omsorgscollege. Inom ramen för Myndigheten för socialfonds- finansierade BOSS-projekt (Branschvalidering – operativ och strate- gisk samverkan) pågår utvecklingsarbete, där branscherna bland annat arbetar med att uttrycka sina kvalifikationer i form av lärande- resultat. Den nationella referensramen för kvalifikationer för livs- långt lärande (SeQF) är en viktig utgångspunkt för en ökad överför- barhet mellan arbetslivets kvalifikationer och kvalifikationer som erhålls efter formell utbildning (se avsnitt 6.4). Vissa kompetenser efterfrågas inom flera branscher. Ett viktigt utvecklingsområde är därför valideringsmodellernas synliggörande av överförbara kompetenser, det vill säga generella kompetenser och allmänna yrkeskompetenser som är gångbara inom flera branscher och yrken. Industrins valideringsmodell Industriteknik Bas är ett bra exempel på hur validering enligt branschmodell dels kan synliggöra Validering mot arbetslivets kvalifikationer individers allmänna yrkeskompetenser, dels bidra till överförbarhet mellan yrkesroller och yrkesområden inom industrins olika branscher.1 10.2.3Branschmodellerna behöver kunna anpassas för personer med svaga kunskaper i svenska Modeller för validering behöver kunna anpassas för att vara använd- bara för individer med varierande bakgrund och förutsättningar. Otillräckliga kunskaper i svenska språket försvårar validering av nyanlända invandrares yrkeskompetens. Det finns en risk att det snarare är individens förmåga att kommunicera sin kompetens som bedöms än den faktiska yrkeskompetensen. Arbetsförmedlingen har ett särskilt ansvar för att nyanlända in- vandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etable- ring på arbetsmarknaden.2 Arbetsförmedlingens användning av vali- dering har ökat bland annat till följd av satsningarna på snabbspår för olika yrken där det finns en tydlig efterfrågan på arbetskraft. Omfattningen av validering har trots detta varit låg , bland annat till följd av ändrade upphandlingsrutiner, och är även mycket skevt fördelad mellan kvinnor och män (se bilaga 3). I arbetet med att utveckla snabbspår har arbetsmarknadens parter i samarbete med Arbetsförmedlingen anpassat befintliga validerings- modeller, bland annat med möjligheter att genomföra validerings- tester på andra språk än svenska. Inom exempelvis snabbspåret för kockar har allt valideringsmaterial översatts till engelska och ara- biska. Ett annat exempel är elteknisk validering för anställnings- barhet som genomförs på svenska, men där språkstöd har utvecklats i form av en modul i en språk-app. 10.2.4Små och medelstora företag har sämre förutsättningar att använda validering Arbetsgivare med få anställda har generellt begränsade förutsätt- ningar för att arbeta med strategisk kompetensförsörjning och kompetensutveckling och därmed också för att använda validering. Det kan finnas ett behov av att stimulera arbetsgivares arbete med 26 § förordningen (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen. Validering mot arbetslivets kvalifikationer strategisk kompetensförsörjning för att öka användningen av och kännedomen om befintliga valideringsmodeller. Som en del av regeringens strategi för nyindustrialisering har i uppdrag att stimulera och verka för strategiskt arbete med kompetensutveckling och kompetensförsörjning hos små och medelstora företag inom industri och industrinära tjänsteföretag genom kompetenskartläggning och validering.3 har upp- draget utökats och förlängts till mars 2020.4 10.2.5Medfinansieringen från staten upplevs som otydlig och oförutsägbar Branscherna äger sina valideringsmodeller och ansvarar för att ut- veckla, kvalitetssäkra, finansiera och uppdatera dessa. Staten har dock medfinansierat utvecklingen av branschmodeller . Flera branscher lyfter fram att de statliga utvecklingsmedlen har varit avgörande för deras möjligheter att utveckla sina validerings- modeller till vad de är (2018, s. 7). Medfinansieringen från det offentliga för att genomföra och ut- veckla branschvalidering har emellertid alltid varit i form av projekt och tillfälliga satsningar (se avsnitt 4.2.4). Branscherna i Validerings- delegationens arbetsgrupp för branschvalidering upplever detta som oförutsägbart och menar att det riskerar att leda till en ryckig och mindre ändamålsenlig utveckling. Utvecklingsmedlen har också administrerats av olika myndig- heter, vilket har medfört att branscherna och deras yrkesnämnder eller motsvarande har haft svårt att få en överblick av var medlen finns och hur man kan ansöka om dem. En ytterligare svaghet som framhållits av branscherna är att det har saknats en tydlig prioritering från statens sida att främja ut- veckling av validering mot arbetslivets kvalifikationer. Det primära syftet med utvecklingsmedlen har i stället varit att främja olika mål- gruppers etablering på arbetsmarknaden. När stöd erbjudits för an- passning av valideringsmodellerna till de målgrupper som staten velat stödja, har detta inte alltid matchat de utvecklingsbehov som bran- scherna själva ser som högst prioriterade (2018, s. 7). 3Regeringsbeslut N2016/069227/FÖF. 4Regeringsbeslut N2018/04198/FÖF. Validering mot arbetslivets kvalifikationer 10.3Förbättrade förutsättningar att utveckla branschvalidering har flera förändringar skett inom såväl olika politik- områden som inom partssystemet vilka har bidragit till förbättrade förutsättningar för arbetet med att utveckla fler, enhetliga och kvalitetssäkrade branschmodeller för validering. Branscherna anser att flera av de utmaningar med validering i arbets- marknadssyfte som förekommit, har hanterats på ett bra sätt inom ramen för arbetet med de så kallade snabbspåren för nyanlända (2018, s. 17). Inom snabbspåren har validering av den arbetssökandes yrkeskompetens satts in i en sammanhängande kedja av insatser, som även omfattat möjligheter till kompletterande utbildning och praktik för deltagare som är i behov av detta. Ofta ingår även satsningar på yrkessvenska parallellt med övriga insatser. Arbetsförmedlingen och branscherna har haft ett kontinuerligt och nära samarbete när det gäller branschvalidering och myndig- heten har upphandlat valideringsutförare i nära dialog med bran- scherna. Av Valideringsdelegationens kontakter med branscherna framkommer därutöver att främjandemedlen inom ramen för snabb- spåren har gjort det möjligt för branscherna att anställa projektledare som koordinerat och vidareutvecklat arbetet med validering. är validering ett arbetsmarknads- politiskt program, vilket innebär att validering ingår i Arbetsförmed- lingens ordinarie verktygslåda för att matcha och rusta arbetssökande till arbete och utbildning. Myndigheten upphandlar därmed valider- ing enligt branschmodell på en mer permanent basis. Det innebär att omfattningen av validering kan öka, vilket i sin tur bidrar till att skapa en tillräcklig volym för branschernas finansiering av vidareut- veckling och uppdatering av sina valideringsmodeller. Arbetsförmedlingen gick 2017 över från upphandling av bransch- validering enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling () till upphandling enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem (LOV). Ett syfte med omläggningen är att tillgången till validering ska öka och bli mer flexibel. Upphandling enligt LOV innebär att alla leverantörer som uppfyller de krav som Arbetsförmedlingen ställt Validering mot arbetslivets kvalifikationer upp får bli leverantör av tjänsten. Det öppnar upp en möjlighet för fler aktörer, exempelvis kommuner, att bli godkända som valider- ingsutförare. Den arbetssökande får själv välja leverantör. Myndigheten för () har fått ett förtydligat uppdrag att stödja branscherna i deras arbete med att utveckla, kva- litetssäkra och informera om modeller för validering.5 MYH har tidigare haft i uppdrag att utarbeta en standard för branschvalidering av yrkeskompetens i samarbete med branscher. Standarden omfattar övergripande rekommendationer samt ger stöd både för att utveckla valideringsmodeller och för att genomföra validering (MYH 2017). Standarden omfattar också ett antal kvalitetskriterier att förhålla sig till. MYH har även ansvar för den nationella referensramen för kvali- fikationer för livslångt lärande (SeQF), som infördes (se avsnitt 6.4). Standarden förordar att kompetensstandarder för yrkesroller är uttryckta i form av läranderesultat och är nivåplacerade i SeQF. har haft i uppdrag att utveckla så kallade yrkes- paket.6 Yrkespaket är nationellt sammanhållna yrkesutbildningar inom komvux och gymnasieskolans introduktionsprogram som svarar mot de kompetenskrav som olika branscher ställer för anställ- ning. har tagit fram drygt 60 yrkespaket. Bran- scherna framhåller att en väletablerad kompetensstandard är en bra utgångspunkt för dialogen med om utformningen av yrkespaketen (2018, s. 15–16). har även i uppdrag att 2018–2021 bedriva en försöks- verksamhet med yrkesprov i yrkesutbildningen inom vuxenutbildning på gymnasial nivå samt inom gymnasieskolans introduktionsprogram och nationella yrkesprogram.7 Försöksverk- samheten ska bland annat pröva om utvecklingen av yrkesprov kan bidra till att underlätta validering för elever inom vuxenutbildningen eller för nyanlända elever med tidigare yrkes- eller utbildnings- erfarenhet. 56 § förordningen (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för . 6Regeringsuppdrag U2017/01930/GV. 7Regleringsbrev för respektive avseende . Validering mot arbetslivets kvalifikationer 10.3.3Förändringar inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken Satsningar på validering har även skett inom näringspolitiken och den regionala tillväxtpolitiken. Som nämndes i avsnitt 10.2.4 har i uppdrag att stimulera arbetet med strategisk kom- petensförsörjning i små och medelstora industriföretag genom kom- petenskartläggning och validering. Regeringen beslutade att förlänga uppdraget och att avsätta mer medel för uppdraget. Uppdraget breddades till att även omfatta in- satser för att arbeta med en strategisk plan och mer långsiktig kompetensförsörjning i företaget efter att validering eller kartlägg- ning har genomförts. genomför uppdraget dels genom att finansiera fem pilotprojekt i sju regioner, dels genom att utveckla digitalt stöd. Digitalt stöd ges både i form av verktyg där små företag får tillfälle att börja implementera effektiva hr-processer kopplat till sin affärs- verksamhet och i form av information, inspiration och verktyg på . Pilotprojektens arbete har börjat ge resultat. Samt- liga projekt visar på stigande antal deltagande företag och personer som genomgått validering (2019d). har även i uppdrag att stödja regionernas arbete inom kompetensförsörjningsområdet 2018–2020.8 Ett av tre fokus- områden som regeringen pekat ut i detta arbete är att bidra till att etablera effektiva strukturer för validering på regional nivå. Tillväxt- verkets uppföljning visar att alla regioner har flyttat fram sina posi- tioner vad gäller samverkan om validering. De flesta regionerna befinner sig dock fortfarande i en kartläggningsfas (Till- växtverket 2019b). 8Regeringsuppdrag N2017/07839/RTS. Validering mot arbetslivets kvalifikationer Arbetsmarknadens parter fokuserar allt mer på kompetens och kom- petensdriven tillväxt. Branschernas och arbetsmarknadens parters engagemang för att använda validering i detta sammanhang har ökat. Ett uttryck för det är överenskommelserna mellan parterna och Arbetsförmedlingen om snabbspår för nyanlända. Parterna har också kommit överens om att förstärka tillgången till validering för personer i omställning. Från och med novem- ber 2017 erbjuder Trygghetsfonden TSL validering till personer som sagts upp på grund av arbetsbrist. Validering kan användas om det ger deltagaren bättre möjligheter att få ett nytt jobb. Det pågår även förhandlingar mellan parterna i såväl privat som offentlig sektor om kompetensutveckling och omställning. Därutöver ingår satsningar på validering inom ramen för förslaget om etableringsjobb (prop. 2019/20:1, utgiftsområde 16). Vidare har Utredningen om ett mer konkurrenskraftigt system för stöd vid korttidsarbete föreslagit att ett statligt stöd införs för validering eller åtgärder som syftar till att höja kompetensen hos arbetstagare (2019:10). Systemet med statligt stöd för kort- tidsarbete infördes mot bakgrund av erfaren- heterna från finanskrisen och 2009. Regelverket syftar till att, vid djupa lågkonjunkturer, bevara arbetstillfällen vid företag som möter en vikande efterfrågan genom att de anställda tillfälligt går ner i arbetstid och lön. Staten, arbetsgivaren och arbetstagaren delar på kostnaden för korttidsarbete, där staten står för en tredjedel av kost- naderna. Det nu föreslagna kompletterande stödet för validering eller utbildning syftar till att stimulera till kompetenshöjande insatser i korttidsarbete. 10.4Statens roll i utvecklingen av branschvalidering Branscherna äger sina valideringsmodeller och ansvarar för att ut- veckla, kvalitetssäkra, finansiera och uppdatera dessa.