sou · H8B361 · 2020-11-05 00:00:00 — The Inquiry proposes that new authorisations to issue regulations be introduced in the Covered concerning the information to be provided by the issuer to investors and the information that the issuers have to submit to , when this has to be done and how the information has to be given. The Inquiry proposes that several of the authorisations to issue regulations in the current wording of the Covered be repealed in the light of the new EU legislation. Entry into force and transitional provisions The legislative amendments are proposed to enter into force on 8 2022. For a covered bond that has been issued before this date, the previous provisions of the Covered will, as a main principle, continue to apply during the remaining part of its maturity. For tap issues made after 8 2022, certain transitional provisions will apply. Impact assessment of the proposals The Inquiry’s proposals will lead to increased costs, mainly for the issuers directly affected by the requirements and, to some extent, for , which supervises the issuers. The proposal of a specific liquidity buffer has the greatest financial impact. The size of these costs will depend on the issuer’s liquidity inflows and outflows during the period against which the requirement is measured, as well as on the interest rates levels available for funding and investment. However, the costs arising from the Inquiry’s proposal are limited since the requirement for a specific liquidity buffer does not apply to the period covered by the LCR requirements. Therefore, there is no dual regulation in this regard. During a transition period, the issuers will be affected by the comprehensive transitional provisions proposed regarding tap issues. The Inquiry makes the overall assessment that the proposed changes will not lead to a significant impact on the functioning of the Swedish covered bond market in the long run, which is positive also from an investor perspective. 1.1Förslag till lag om ändring i förmånsrättslagen (1970:979) Härigenom föreskrivs att 3 a § förmånsrättslagen (1970:979) ska ha följande lydelse. Förmånsrätt följer med ford- Förmånsrätt följer med ford- ran mot ett emittentinstitut som ran mot ett emittentinstitut som utgivna enligt lagen (2003:1223) utgivna enligt lagen (2003:1223) obligationer har till följd av inne- obligationer har till följd av inne- havet eller som motparter i havet eller som motparter i lagen har till följd av avtalet. den lagen har till följd av avtalet. Förmånsrätten gäller i den egendom och i den omfattning som anges i 4 kap. 1 § samma lag. Denna lag träder i kraft . För konkurs eller utmätning som har beslutats före gäller äldre bestämmelser. Detsamma gäller för en säkerställd obligation enligt lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer för vilka äldre bestämmelser i den lagen ska tillämpas enligt punkterna 3 och 4 i övergångsbestämmelserna till lagen (2021:000) om ändring i lagen (2003:1223) om utgivning av säker- ställda obligationer. 1 Senaste lydelse 2004:572. 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2003:1223) om utgivning av säkerställda obligationer Härigenom föreskrivs2 i fråga om lagen (2003:1223) om utgiv- ning av säkerställda obligationer dels att 3 kap. 6 § ska upphöra att gälla, dels att rubriken närmast före 3 kap. 6 § ska utgå, dels att 1 kap., 2 kap. 2 §, 3 kap. 1–4 och 7–11 §§, 4 kap. 1–5 §§, 5 kap. 3 § och 6 kap. 3 § och rubrikerna närmast före 3 kap. 1 och 2 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas 16 nya paragrafer, 2 kap. 2 a–2 c §§, 3 kap. 2 a–2 e, 7 a, 9 a–9 d, 15 och 16 §§ och 4 kap. 9 §, och närmast före 2–2 c §§, 3 kap. 1, 2 a, 2 c, 2 d, 7 a–9 b, 15 och 16 §§ och 4 kap. 9§ och närmast efter 3 kap. 14 § rubriker av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om svenska bankers och kreditmarknadsföretags rätt att ge ut säkerställda obligationer. I lagen finns även bestämmel- ser om användningen av benäm- ningar som är förväxlingsbara med sådana benämningar som får användas endast för säker- ställda obligationer. I denna lag avses med emittentinstitut: en bank eller ett kreditmarknadsföretag som fått tillstånd enligt 2 kap. 1 § att ge ut säkerställda obligationer, säkerställda obligationer: obligationer och andra jämförbara skuldförbindelser som är förenade med förmånsrätt i emittent- institutets säkerhetsmassa, 2Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/2162 av om utgivning av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över säkerställda obligationer samt om ändring av direktiven /65/EG och 2014/59/EU. 3Senaste lydelse 2011:459. 4. ett kreditinstitut eller ett värdepappersbolag med tillstånd enligt 2 kap. 2 § första stycket 2 och 8 lagen (2007:528) om värde- pappersmarknaden,5. en kommun eller därmed jämförlig samfällighet i någon av de utländska stater som framgår som enligt 3 kap. 2 § får ingå i derivatavtal: avtal som träf- fats, i syfte att uppnå balans 1 kap. 4 § tillgångar i säkerhetsmassan och motsvarande villkor för de säker- marknaden som träffats, i syfte ställda obligationerna, mellan ett att uppnå balans mellan finan- siella villkor för tillgångar i svarande villkor för de säker- kommun eller därmed jämförlig riksbank eller en kommun, en region eller ett kommunalför- Europeiska unionen, Euro- annan stat inom EES än eller någon av de utländska stater enligt artikel 129.1 a i stöd av 6 kap. 3 § 1, 3. en sådan utländsk kommun 3. ett sådant offentligt organ i eller därmed jämförlig samfäl- tredjeland, en sådan multilateral lighet, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som framgår av avses i artikel 129.1 b tillsynsför- av 6 kap. 3 § 1, ordningen, om kraven i den bestämmelsen är uppfyllda, eller 4. ett kreditinstitut, av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, 6.ett utländskt kreditinstitut i någon av de utländska stater som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, 7.de internationella utveck- lingsbanker som framgår av före- skrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1, eller 8.andra motparter som i enlig- het med föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 1 kan bedömas inte vara mer riskfyllda än de som anges i 1–7 och som uppfyller övriga krav som framgår av föreskrifterna, säkerhetsmassa: krediter, fyll- nadssäkerheter och i registret antecknade medel enligt 4 kap. 4 § ivilka obligationsinnehavarna och emittentinstitutets motparter i derivatavtal har förmånsrätt i enlighet med bestämmelserna i denna lag och förmånsrättslagen (1970:979), bank: ett svenskt bankaktie- bolag, en svensk sparbank eller en svensk medlemsbank, och kreditmarknadsföretag: ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva finansierings- rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. säkerhetsmassa: krediter, andra tillgångar som enligt bestäm- melserna i 3 kap. får ingå i säker- hetsmassan och i registret anteck- nade medel enligt 4 kap. 4 § i vilka obligationsinnehavarna och emittentinstitutets motparter i derivatkontrakt har förmånsrätt i enlighet med bestämmelserna i denna lag och förmånsrättslagen (1970:979), bank: ett svenskt bankaktie- bolag, en svensk sparbank eller en svensk medlemsbank, kreditmarknadsföretag: ett svenskt aktiebolag eller en svensk ekonomisk förening som har fått tillstånd att driva finansierings- rörelse enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse, kreditinstitut: ett kreditinstitut enligt lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse eller ett utländskt kreditinstitut enligt till- synsförordningen som hör hemma i en annan stat inom EES än och som har ett motsvarande tillstånd, EES: Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, tillsynsförordningen: Europa- parlamentets och rådets förordning (EU) nr 575/2013 av om tillsynskrav för kredit- institut och värdepappersföretag och om ändring av förordning (EU) nr 648/2012, senast ändrad genom och rådets för- ordning (EU) 2020/873 av om ändring av för- ordningarna (EU) nr 575/2013 och (EU) 2019/876 vad gäller vissa anpassningar mot bakgrund av covid-19-pandemin, likviditetstäckningsförordningen: kommissionens delegerade förord- ning (EU) 2015/61 av den 10 okto- ber 2014 om komplettering av och rådets för- ordning (EU) nr 575/2013 när det gäller likviditetstäckningskravet för kreditinstitut, senast ändrad genom kommissionens delegerade förord- ning (EU) 2018/1620 av om ändring av delegerad för- ordning (EU) 2015/61 om komplet- tering av och rådets förordning (EU) nr 575/2013 Benämningen svensk säker- ställd obligation och motsvarande benämningar på alla Europeiska unionens officiella språk får använ- das endast som beteckning för sådana skuldförbindelser som uppfyller kraven i denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen.Europeisk säkerställd obligation2 a §Benämningen europeisk säker- ställd obligation och motsvarande benämningar på alla Europeiska unionens officiella språk får användas endast som beteckning för skuldförbindelser som upp- när det gäller likviditetstäcknings- kravet för kreditinstitut, och direktivet om utgivning av säker- ställda obligationer: Europaparla- mentets och rådets direktiv (EU) 2019 om utgivning av säkerställda obligationer och offentlig tillsyn över ändring av direktiven /65/EG och 2014/59/EU, i den ursprungliga Benämningen säkerställda obligationer får användas endast som beteckning för sådana skuldförbindelser som omfattas av denna lag. fyller kraven i nationella bestäm- melser i en stat inom EES som genomför direktivet om utgivning av säkerställda obligationer. Europeisk säkerställd obligation (premium) Benämningen europeisk säker- ställd obligation (premium) och motsvarande benämningar på alla Europeiska unionens officiella språk får användas endast som be- teckning för skuldförbindelser en- ligt 2 a § som uppfyller kraven i artikel 129 i tillsynsförordningen. Benämningen säkerställd obliga- tion och benämningar som är för- växlingsbara med denna eller med någon av de benämningar som anges i 2–2 b §§ får inte användas som beteckning för något annat finansiellt instrument än respektive skuldförbindelse enligt 2–2 b §§. Säkerhetsmassan får bestå av 1.krediter som lämnats mot in- teckning i fast egendom som är avsedd för bostads-, jordbruks-, kontors- eller affärsändamål, mot inteckning i tomträtt som är avsedd för bostads-, kontors- eller affärs- ändamål, mot pant i bostadsrätt eller mot motsvarande utländska säkerheter (hypotekskrediter), för- utsatt att krediterna uppfyller de villkor som uppställs i 3–7 §§, och 2.krediter för vilka följande låntagare svarar eller garanterar (offentliga krediter): a) svenska staten, en svensk kommun eller därmed jämförlig samfällighet, b) Europeiska unionen, Euro- peiska atomenergigemenskapen eller någon av de utländska stater eller centralbanker som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 4, c) en sådan utländsk kommun eller därmed jämförlig samfällig- het, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 4, och Säkerhetsmassan får bestå av tillgångar enligt 2–2 d §§ och 9 b §, om kraven i artikel 129.1a–129.3 i tillsynsförordningen är uppfyllda. 4Senaste lydelse 2011:459. Ändringen innebär bland annat att andra stycket tas bort. Säkerhetsmassan får bestå av offentliga krediter i form av expo- neringar mot eller exponeringar som är garanterade av1. svenska staten,2. riksbank, eller3. en kommun, en region eller ett kommunalförbund i . d)andra motparter som i enlig- het med föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 4 kan bedömas inte vara mer riskfyllda än de som anges i a–c och som uppfyller övriga krav som framgår av föreskrifterna. Hypotekskrediter som lämnats mot inteckning i fast egendom, tomträtt eller bostadsrätt som är av- sedd för kontors- eller affärsända- mål får utgöra högst av säkerhetsmassan. I säkerhetsmassan får ingå fyll- nadssäkerheter. Dessa får bestå av följande tillgångar: 1. inneliggande kassa, checkar och postremissväxlar, 2. placeringar och fordringar för vilka svenska staten, en svensk kommun eller därmed jämförlig samfällighet svarar, 3. placeringar och fordringar för vilka en utländsk stat eller central- bank svarar, om placeringen eller fordran gäller i den utländska statens valuta och är refinansierad i samma valuta, 4. övriga placeringar och fordringar för vilka Europeiska unionen, Europeiska atomenergi- gemenskapen eller någon av de utländska stater eller central- 5Senaste lydelse 2011:459. Ändringen innebär bland annat att tredje stycket tas bort. banker som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 5.placeringar och fordringar för vilka en sådan utländsk kom- mun eller därmed jämförlig sam- fällighet, med befogenhet att kräva in offentlig uppbörd, som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 6.andra placeringar, fordringar, garantiförbindelser och åtaganden som i enlighet med föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 kan bedömas inte vara mer risk- fyllda än de som anges i 1–5, och 7.placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1–6. ansökan besluta att även följande bestå av offentliga krediter i form tillgångar får användas som fyll- 1. offentliga organ i en annan för vilka ett kreditinstitut eller ett stat inom EES än enligt artikel 129.1 a i enligt 2 kap. 2 § och 8 lagen (2007:528) om värde- 2. placeringar och fordringar för vilka en kommun eller därmed tredjeländer, multilaterala utveck- jämförlig samfällighet i någon av de utländska stater som framgår av organisationer som avses i artikel föreskrifter meddelade med stöd av 129.1 b tillsynsförordningen, om 6 kap. 3 § 5 svarar, kraven i den bestämmelsen är upp- 3.placeringar och fordringar med en återstående löptid av högst för vilka ett utländskt kredit- institut svarar, 4.placeringar och fordringar för vilka ett utländskt kredit- institut i någon av de utländska stater som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 5.placeringar och fordringar för vilka någon av de internationella utvecklingsbanker som framgår av föreskrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 svarar, 6.andra placeringar, fordring- ar, garantiförbindelser och åtag- anden som i enlighet med före- skrifter meddelade med stöd av 6 kap. 3 § 5 kan bedömas inte vara mer riskfyllda än de som anges i 1–5 och som uppfyller övriga krav som framgår av föreskrifterna, och 7.placeringar, fordringar, garantiförbindelser och andra åtaganden, för vilka säkerheten utgörs av sådana placeringar eller fordringar som anges i 1–6. Fyllnadssäkerheterna får ut- göra högst av säkerhets- massan. Om det finns särskilda skäl får i ett enskilt fall besluta att andelen får utgöra högst . Säkerhetsmassan får bestå av exponeringar mot kreditinstitut som uppfyller kraven för kvalitetssteg 1 eller 2 enligt tillsynsförordningen. De exponeringar som avses i första stycket får utgöras av 1. derivatkontrakt med kredit- institut, och 2. andra exponeringar som är tillgångar på nivå 1 eller 2A enligt likviditetstäckningsförordningen. Om det finns särskilda skäl får efter ansökan från ett emittentinstitut och under de förutsättningar som anges i artikel 129.1a c i tillsynsförord- ningen besluta att även expo- neringar mot kreditinstitut som endast uppfyller kraven för kredit- kvalitetssteg 3 enligt tillsynsförord- ningen får ingå i ett emittentinstituts säkerhetsmassa , om dessa exponeringar utgörs av 1. derivatkontrakt med kredit- institut, eller 2. sådana kortfristiga insätt- ningar i kreditinstitut som avses i artikel 129.1 c (i) i tillsynsförord- ningen. Det som sägs i första stycket gäller även tillgångar på nivå 2B enligt likviditetstäckningsförord- ningen, i fråga om sådana till- gångar som ingår i den likviditets- buffert som avses i 9 b §. Säkerhetsmassan får bestå av krediter som har lämnats mot säkerhet i egendom som är avsedd för bostadsändamål (bostads- krediter) i . I ett sådant fall ska säkerheten utgöras av 1.inteckning i fast egendom, 2.inteckning i tomträtt, eller 3.pant i bostadsrätt. Säkerhetsmassan får också bestå av bostadskrediter i form av andra lån mot säkerhet i en bostads- fastighet enligt artikel 129.1 d i till- synsförordningen om säkerheten finns i en annan stat inom EES än . Detsamma gäller bostads- lån enligt artikel 129.1 e i tillsyns- förordningen. Säkerhetsmassan får bestå av krediter som har lämnats mot säker- het i egendom som är avsedd för näringsverksamhet (kommersiella fastighetskrediter) i . I ett sådant fall ska säkerheten utgöras av 1.inteckning i fast egendom, 2.inteckning i tomträtt, eller 3.pant i bostadsrätt. Säkerhetsmassan får också bestå av kommersiella fastighetskrediter i En kredit får ingå i säkerhets- massan till den del krediten i för- hållande till säkerheten ligger inom– av marknads- värdet för säkerheten för bostads- krediter enligt 2 c §, och– av mark- nadsvärdet för säkerheten för kom- mersiella fastighetskrediter enligt 2 d § enligt de förutsättningar som anges i artikel 129.1 f i tillsyns- förordningen. form av andra lån mot säkerhet i kommersiella fastigheter enligt artikel 129.1 f i tillsynsförordningen om säkerheten finns i en annan stat inom EES än . Kommersiella fastighetskredit- er enligt 2 d § får utgöra högst av säkerhetsmassan. Begränsningen i första stycket gäller inte krediter som har läm- nats mot säkerhet i egendom som är avsedd för jord- eller skogs- bruksändamål. När en hypotekskredit lämnas, får krediten ingå i säkerhetsmassan till den del krediten i förhållande till säkerheten ligger inom av marknads- värdet, för fast egendom, tomträtt och bostadsrätt som är avsedd för bostadsändamål, av marknads- värdet, för fast egendom som är avsedd för jordbruksändamål, och av marknads- värdet, för fast egendom, tomträtt och bostadsrätt som är avsedd för affärs- eller kontorsändamål. Samma belåningsgrader gäller för motsvarande utländska säker- heter. 6Ändringen innebär bland annat att andra stycket tas bort. I samband med att ett I samband med att ett krediter eller kommersiella fast- enligt 3 § fastställas genom en et enligt 3 § fastställas genom en ering får dock grundas på gene- rella prisnivåer om den avser ering får dock grundas på gene- rella prisnivåer om den avser 1.fast egendom som utgör bostadsfastighet i en- eller tvåfamiljshus, 2.tomträtt som har upplåtits för bostadsändamål avseende en- eller tvåfamiljshus, eller 3.bostadsrätt som har upplåtits för bostadsändamål. Med marknadsvärde avses det Med marknadsvärde avses det pris som skulle uppnås vid en pris som skulle uppnås vid en skälig tid ges för förhandlingar. skälig tid ges för förhandlingar. utan hänsyn till spekulativa och utan hänsyn till spekulativa och Ett emittentinstitut skall fort- löpande kontrollera marknads- värdet för egendom som utgör säkerhet för hypotekskrediter. Om marknadsvärdet av egen- dom som utgör säkerhet för hypotekskredit minskat avsevärt, får i säkerhetsmassan endast in- räknas den del av hypoteks- krediten som ligger inom av värdet, för fast egendom, tomträtt och bostadsrätt som är avsedd för bostadsända- mål, av värdet, för fast egendom som är avsedd för jord- bruksändamål, och av värdet, för fast egendom, tomträtt och bostadsrätt som är avsedd för affärs- eller En sådan kredit som avses i 2 c § första stycket och 2 d § första stycket får ingå i säkerhetsmassan endast om det finns en lämplig skadeförsäkring för fast egendom, utgör säkerhet för krediten. Det nominella värdet av säker- Det nominella värdet av säker- överstiga det sammanlagda nomi- överstiga det sammanlagda nomi- nella värdet av de fordringar som nella värdet av de fordringar som kan göras gällande mot emittent- kan göras gällande mot emittent- institutet på grund av säker- institutet på grund av säker- ställda obligationer med minst 7Senaste lydelse 2016:504. krediter och fyllnadssäkerheter i säker- hetsmassan ska ges sådana vill- kor beträffande valuta, ränta och räntebindningsperiod att en god balans upprätthålls med mot- svarande villkor för de säker- ställda obligationerna. Derivat- kontrakt får användas i detta syfte.Emittentinstitutet ska anses ha uppnått en sådan balans som avses i första stycket om nu- värdet av tillgångarna i säker- hetsmassan överstiger nuvärdet av skulderna avseende säkerställda obligation- er med . Vid beräkningen ska även nuvärdet av derivatkontrakt beaktas. krediter och fyllnadssäkerheter i säker- hetsmassan ska ges sådana vill- kor beträffande valuta, ränta och räntebindningsperiod att en god balans upprätthålls med mot- svarande villkor för de säker- ställda obligationerna. Derivat- avtal får användas i detta syfte. ska anses ha uppnått en sådan balans som avses i första stycket om nu- värdet av tillgångarna i säker- hetsmassan överstiger nuvärdet av skulderna avseende säkerställda obligation- er med . Vid beräkningen ska även nuvärdet av derivatavtal beaktas. ska se till att betalningsflödena avseende till- gångarna i säkerhetsmassan, derivat- avtal och säkerställda obligationer är sådana att institutet kan fullgöra sina betalnings- förpliktelser gentemot innehavare av säkerställda obligationer och motparter i derivatavtal. ska på ett särskilt konto hålla de medel som avses i tredje stycket avskilda från institutets övriga medel. 8Senaste lydelse 2016:504. Ändringen innebär bland annat att tredje och fjärde styckena tas bort. ska se till att betalningsflödena avseende tillgångarna i säkerhetsmassan, derivatkontrakt och säkerställda obligationer är sådana att institutet kan fullgöra sina betalningsförpliktelser gentemot innehavare av säkerställda obliga- tioner och motparter i derivat- kontrakt (likviditetsmatchning). ska hålla en likviditetsbuffert i syfte att uppnå likviditetsmatchning. Likviditets- bufferten ska täcka emittent- institutets högsta ackumulerade nettolikviditetsutflöde för de när- maste , dock inte för de som omfattas av kravet på likviditetstäcknings- kvot i artikel 4 i likviditetstäck- ningsförordningen. Likviditetsbufferten får utgöras endast av 1. tillgångar på nivå 1 eller 2A enligt likviditetstäckningsförord- ningen, och 2. kortfristiga exponeringar mot kreditinstitut och sådana kort- fristiga insättningar i kreditinstitut som avses i artikel 129.1 c (i) i tillsynsförordningen, förutsatt att kreditinstitutet uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 eller 2. Om har lämnat sitt medgivande enligt 2 b § första stycket 2 eller andra stycket, får likviditetsbufferten även utgöras av 1.exponeringar mot kredit- institut som endast uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 3 enligt till- synsförordningen, om dessa expo- neringar utgörs av sådana kort- fristiga insättningar i kreditinstitut som avses i artikel 129.1 c (i) i till- synsförordningen, eller 2.tillgångar på nivå 2B enligt likviditetstäckningsförordningen. Alternativ lösning för det fall att möjligheten till undantag enligt artikel 16.4 i direktivet om utgivning av säkerställda obligationer inte ska utnyttjas: ska hålla en likviditetsbuffert i syfte att uppnå likviditetsmatchning. Likviditets- bufferten ska täcka emittent- institutets högsta ackumulerade nettolikviditetsutflöde för de när- maste . Likviditetsbufferten får utgöras endast av 1.tillgångar på nivå 1 eller 2A enligt likviditetstäckningsförord- ningen, och 2.kortfristiga exponeringar mot kreditinstitut och sådana kort- fristiga insättningar i kreditinstitut som avses i artikel 129.1 c (i) i tillsynsförordningen, förutsatt att kreditinstitutet uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 1 eller 2. Om har lämnat sitt medgivande enligt 2 b § första stycket 2 eller andra stycket, får likviditetsbufferten även utgöras av 1. exponeringar mot kredit- institut som endast uppfyller kraven för kreditkvalitetssteg 3 en- ligt tillsynsförordningen, om dessa exponeringar utgörs av sådana kort- fristiga insättningar i kreditinstitut som avses i artikel 129.1 c (i) i till- synsförordningen, eller 2. tillgångar på nivå 2B enligt likviditetstäckningsförordningen.