sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Mer kortfattad information finns hos 10 universitet och högskolor. Ytterligare 10 lärosäten saknar 65Tillväxtverket (2019) Strategisk kompetensförsörjning i industriföretag (N2018/04198/FÖF) – Delrapport 4, dnr Ä 2016-001576, s. 10. helt beskrivning av hur man ska gå till väga för att ansöka om bedöm- ning eller har endast en hänvisning till . Tabell 3.4 Information om bedömning av reell kompetens på lärosätenas webbplatser (23 lärosäten) (25 lärosäten) Lätt att hitta? Lätt att förstå? Lätt att hitta? Lätt att förstå? Källa: Kartläggning av information om reell kompetens på samtliga lärosätens webbplats utförd av , . Information om bedömning av reell kompetens för tillgodoräk- nande finns endast hos 19 av samtliga 48 lärosäten. Hos 9 av dem är informationen lätt att förstå och hos 2 lärosäten är den också lätt att hitta till. De flesta lärosäten har information om tillgodoräknande av tidigare studier. På många av webbplatserna med information om tillgodoräknande av reell kompetens finns denna ”gömd” bland till- godoräknande av tidigare studier, vilket kan göra det svårt för sökande att hitta rätt. Och känner man inte till begreppet tillgodoräknande så är det svårt att hitta till informationen på flertalet webbplatser. Det är enbart två lärosäten (och , KTH) som har information om bedömning av reell kompetens för behörighet och för tillgodoräknande i anslut- ning till varandra. Endast ett lärosäte (KTH) har information om förhandsbesked om tillgodoräknande.66 66En högskola är enbart skyldig att pröva ansökan om tillgodoräknande för studenter som bedriver utbildning vid lärosätet. De förhandsbesked som kan lämnas är indikativa och utgör inte bindande beslut. Det finns således en tydlig förbättringspotential hos flertalet lärosäten. Högskoleförordningens bestämmelser innebär att sökande och studenter har rätt att få sin reella kompetens bedömd för behö- righet och tillgodoräknande. Men ska detta bli verklighet förutsätter det att lärosätena informerar om att möjligheten finns och hur man kan ansöka om bedömning. Informationen bör vara lätt och intuitiv att hitta och lätt att förstå för sökande. Valideringsdelegationen be- dömer att det behövs ett fortsatt arbete för att förbättra informa- tionen om validering ska bli tillgängligt i praktiken. Universitets- och högskolerådet bör stödja lärosätenas arbete vad gäller mer en- hetlig information för att säkra nationellt likvärdiga möjligheter att få sin kompetens bedömd, oberoende av vilket lärosäte som man söker till eller var man bedriver sina studier. 4Omfattning av validering inom utbildning och arbetsliv Det övergripande målet med utvecklingsarbetet inom validerings- området är att betydligt fler individer ska få sin kompetens validerad. I detta kapitel redovisas omfattningen av validering mot arbetslivets kvalifikationer samt inom formell utbildning. Därutöver redovisas viss statistik över omfattningen av validering inom grundutbildningen till kontakttolk samt i två regioner. 4.1Arbetslivets kvalifikationer (branschvalidering) 4.1.1Antalet branschvalideringar fortsätter att öka () finns 24 modeller för branschvalidering som är operativa eller på gång att börja användas. Dessa modeller omfattar sammanlagt 61 yrkesroller (se bilaga 1). I tabell 4.1 redovisas antalet genomförda valideringar –2018 för 15 av modellerna. Sammantaget validerades drygt 18 200 personer . Fyra modeller står för av dessa valideringar: CNC-teknik, Indu- stri-teknik Bas, Städ- och servicemodellen samt Trädgårdsanlägg- ning. Den totala omfattningen är dock större eftersom uppgifter för samtliga modeller inte har kunnat lämnas, exempelvis för vård och omsorg som har svarat för ett betydande antal vali- deringar. Några modeller är också nya och inga valideringar har ge- nomförts . Trädgårdsanläggningsmodellen stod för den största ökningen , en ökning med 1 271 valideringar. En del av ök- ningen beror dock på sena registreringar av valideringar som genom- förts . Hur uppgifter om antalet genomförda valideringar samlas in och sparas varierar mellan branscherna. Vissa branscher har egna data- baser där de samlar information från sina utförare och sammanställer uppgifterna, medan andra lägger uppgiften att samla in information om antalet valideringar på utförarna. Därför kan uppgifterna som inkommit i Valideringsdelegationens uppföljning vara något osäkra. Stabila system för att samla in och spara uppgifter om genomförda valideringar är viktigt för att öka tillförlitligheten vid bedömningar av omfattning och utvecklingsbehov. Tabell 4.1 Antalet genomförda valideringar per branschmodell 2018 1 Antalet valideringar är uppskattade. *Modellen är under omstrukturering. Källa: Uppgifter från respektive bransch. Se bilaga 2 för redovisning per yrkesroll inom de olika modellerna. Uppgifterna i tabell 4.1 omfattar både valideringar som Arbetsför- medlingen upphandlat och anvisat arbetssökande till (se avsnitt 4.1.2) och validering som utförts på uppdrag av till exempel arbetsgivare och komvux. Till viss del kan även personer som av Arbetsförmed- lingen anvisats till arbetspraktik i form av yrkeskompetensbedömning finnas med i uppgifterna. Detsamma gäller yrkesbevis, kompetens- bevis och certifikat som finns som tilläggsmoduler i vissa av Arbets- förmedlingens upphandlade arbetsmarknadsutbildningar. Uppgif- terna i tabell 4.1 är därför inte jämförbara med Arbetsförmedlingens statistik över antalet personer som anvisats till validering i tabell 4.2. Endast två av branscherna har kunnat redovisa antalet valideringar uppdelat på kvinnor och män: frisör och VVS. dominerar traditionellt mansdominerade yrkesroller. Detta innebär troligen att fördelningen mellan kvinnors och mäns tillgång till validering är skev. Delegationens uppföljning visar att några modeller är under ut- veckling eller revidering. Med fler möjliga yrkesroller att validera mot kommer troligen omfattningen att fortsätta öka framöver. 4.1.2Fler arbetssökande blev validerade Validering är ett arbetsmarknadspolitiskt program. Arbetsförmedlingen har upphandlat valideringstjänster även tidigare, men då främst inom ramen för förberedande utbild- ning. Arbetsförmedlaren bedömer efter en kartläggning av den arbets- sökandes kunskaper och kompetenser om den arbetssökande är en lämplig kandidat för validering och fastställer valideringssyftet. En anvisning till programmet validering får göras endast om den fram- står som lämplig både för den enskilde och ur ett övergripande arbets- marknadspolitiskt perspektiv.1 I tabell 4.2 redovisas antalet unika personer som anvisats till valider- ing av Arbetsförmedlingen 2014–2018. Totalt validerades 5 275 arbets- sökande . skedde flest valideringar inom yrkesområdet bygg och anläggning (337, varav 142 träarbetare/ snickare), följt av måleri (156), elteknik (133) och restaurang (120, samtliga kockar). 1Arbetsförmedlingen (2018) Arbetsmarknadspolitiska program 2017, s. 21. Antal unika personer som anvisats till validering av Arbetsförmedlingen 2014 2018 Källa: Arbetsförmedlingen. Anm. Uppgifterna avser valideringsinsatser som är upphandlade både enligt lagen om valfrihet (LOV) och enligt lagen om offentlig upphandling (). Uppgifterna i Arbetsförmedlingens årsredovisning avser endast validering som är upphandlad enligt LOV. Anledningen till att antalet personer som fått ta del av validerings- insatser minskade 2017 är bland annat att Arbetsförmedlingen gick över från upphandling enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling till upphandling enligt lagen (2008:962) om valfrihets- system. Övergången medförde att Arbetsförmedlingen inte kunde erbjuda valideringsinsatser inom alla efterfrågade yrkesområden eftersom det saknades avtal. Exempelvis har det inte funnits tillgång till upphandlade valideringsutförare inom vård och omsorg, som är det yrkesområde där flest valideringar normalt genomförs. Det förklarar till stor del den mycket sneda könsfördel- ningen bland antalet personer som validerats under dessa år. Kvinnor är vanligen överrepresenterade bland personer som valideras inom vård och omsorg. Trots att omfattningen av validering för arbetssökande har ökat är den fortfarande låg jämfört . Enligt en analys från Arbetsförmedlingen täcker de upphandlade branschmodellerna tillsammans med snabbspåren ungefär 75 pro- cent av behoven av validering bland arbetssökande inom de brist- yrken som myndigheten identifierat. Det som krävs för att öka om- fattningen är därmed framför allt att arbetsförmedlarna i större utsträckning anvisar arbetssökande till de valideringsinsatser som har upphandlats. Med fler upphandlade modeller kan behoven av validering för arbetssökande tillgodoses i ännu större utsträckning. Det är därför glädjande att den planerade upphandlingen av valider- ing inom vård- och omsorgsområdet har blivit verklighet. Med denna utökning kan förhoppningsvis även könsfördelningen bli jämnare. Efterfrågan på validering är hög bland nyanlända invandrare. Det framgår av den enkätundersökning som Invandrarindex genomförde i samverkan med Valideringsdelegationen och som redovisades i förra årets rapport.2 hade drygt var fjärde sfi-elev () fått sin kompetens validerad i . Bland sfi-elever som svarade att de inte hade fått sin tidigare utbildning och yrkes- erfarenhet kartlagd och bedömd var det som skulle vilja att detta genomfördes. Arbetsförmedlingen var den aktör som majo- riteten svarade att de skulle vända sig till för att få sin kompetens validerad. 4.1.3Validering i små och medelstora industriföretag stimuleras Validering mot arbetslivets kvalifikationer sker även inom ramen för uppdrag att stimulera strategisk kompetensförsörj- ning hos små och medelstora industriföretag (se avsnitt 3.2.1). Till- växtverket genomför uppdraget genom att dels finansiera fem pilot- projekt i sju regioner (, , , , , och ), dels ta fram ett digitalt verktyg (se avsnitt 3.5.4). Enligt uppgifter från har 681 valider- ingar i 69 företag genomförts i pilotprojekten (valideringar som genomförts ingår troligen i upp- gifterna för antalet valideringar i tabell 4.1). Målet är att cirka 1 200 per- soner har validerats och att 128 företag deltagit i insatsen när pro- jektet avslutas den 31 december 2019.3 Av figur 4.1 framgår att antalet kursdeltagare inom komvux på gym- nasial nivå som genomgått validering ökade 2016 och 2017. uppgick antalet kursdeltagare som genomgått validering med efterföljande prövning för betyg till 2 626, vilket är en ökning med 794 kursdeltagare () jämfört med . Antalet kursdel- tagare som genomgått validering inom en kurs (utan efterföljande prövning) uppgick till 1 517. Det är en ökning med 244 kurs- 2Valideringsdelegationens årliga redovisning – , s. 44–46. 3Tillväxtverket (2019) Årsredovisning 2018, s. 48. deltagare () från föregående år. Både prövning efter vali- dering och validering har främst skett inom kurser inom vård- och omsorgsarbete. Validering har ofta även genomförts inom orienter- ingskurs. Figur 4.1 Antal kursdeltagare inom komvux på gymnasial nivå där prövning efter validering/validering genomförts inom en kurs 2012 2017 Anm. Med prövning efter validering avses att kursdeltagarens kompetens har validerats och därefter har prövning för betyg gjorts. Kursdeltagaren har inte deltagit i undervisningen. Med validering avses att kursdeltagarens kompetens har validerats och ingen prövning för betyg har gjorts. Däremot kan deltagaren ha fått ett intyg. Observera att uppgifterna i figur 4.1 avser antalet kursdeltagare och inte antalet unika individer. En kursdeltagare kan ha genomgått prövning efter validering inom flera kurser. Antalet kursdeltagare som genomgått en validering utan efterföljande prövning motsvarar dock sannolikt antalet unika individer. Statistiken över validering inom komvux är generellt av osäker kvalitet. har dock påbörjat ett arbete med att förbättra kvaliteten i uppgifterna. Antalet sökande till som bedömts behöriga utifrån reell kompetens uppgick till 5 757 personer, varav 3 187 kvin- nor och 2 570 män (se tabell 4.3). Det motsvarar av det totala antalet behöriga sökande . Andelen är något högre bland män () än bland kvinnor (). Antalet sökande som bedömts behöriga utifrån reell kompetens har ökat 2016, medan andelen av det totala antalet behöriga sökande varit oförändrad. Det beror på att det totala antalet behöriga sökande ökat . Av de sökande 2018 som bedömdes behöriga utifrån reell kom- petens var det ungefär hälften som antogs till och påbörjade en yrkes- högskoleutbildning. Andelen var högre bland män () än bland kvinnor (). Jämfört med 2016 och 2017 har inga större förändringar skett. Andelen antagna bland sökande som be- dömts behöriga utifrån reell kompetens motsvarar andelen antagna bland det totala antalet sökande. Tabell 4.3 Antal och andel (%) sökande till som bedömts behöriga utifrån reell kompetens Antal sökande som bedömts behöriga (grundläggande behörighet) enligt 3 kap. 1 § punkt 4 förordningen (2009:130) om eller enligt 3 kap. 4 § samma förordning (den s.k. 20%-regeln). Andelen sökande som bedömts behöriga utifrån reell kompetens är högre bland utrikes födda än bland inrikes födda. var an- delen bland utrikes födda jämfört bland inrikes födda. Skillnaden mellan könen var små både bland utrikes och bland inrikes födda. Sökande med högst förgymnasial utbildning bedöms behöriga på reell kompetens i högre utsträckning än sökande med högst gymnasial eller eftergymnasial utbildning. Andelen behöriga utifrån reell kompetens ökar med åldern. Bland sökande i åldern var andelen jämfört i åldern När det gäller utbildningsområden så varierar ande- len sökande som bedömts behöriga utifrån reell kompetens. var andelen högst inom Pedagogik och undervisning samt Lantbruk, djurvård, trädgård, skog och fiske (21 respektive 20 pro- cent). Lägst var andelen inom områdena Friskvård och kroppsvård () samt Juridik (). Statistiken omfattar sökande som bedömts behöriga antingen på grund av annan utbildning än formell utbildning eller erfarenhet (grundläggande behörighet), eller enligt den så kallade 20 procents- regeln.4 Andelen som antagits enligt 20 procentsregeln har minskat från 2018. Det är oklart vad denna förändring beror på. I departementspromemorian Validering med mervärde (Ds 2016:24) föreslås att behörighetskraven till yrkeshög- skolan ska förtydligas så att det framgår att en sökande kan förklaras behörig genom att den sökande bedöms ha förutsättningar för att tillgodogöra sig utbildningen, det vill säga besitter reell kompetens. I promemorian föreslås även att begränsningen i antalet årsplatser (20 procentsregeln) tas bort. Bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande används i betydligt mindre omfattning än för tillträde. Enligt de uppgifter som utbildningsanordnarna lämnat till Myndigheten för () var det 201 studerande (121 kvinnor och 80 män) som an- togs till och påbörjade en yrkeshögskoleutbildning som fick tidigare lärande tillgodoräknat.5 Det är ett relativt litet antal, totalt påbörjade 20 300 personer yrkeshögskolestudier . Ungefär en tredjedel av de studerande på har tidigare studerat på högskolan. Trots detta är det en begränsad om- fattning av tillgodoräknande av hela eller delar av yrkeshögskole- kurser. är det endast vid 348 av totalt 5 948 tillfällen som det bedömts vara möjligt att tillgodoräkna en kurs mot bakgrund av tidigare högskolestudier.6 Uppgifter om hur många av de studerande på högskolan som har studerat på saknas. 420-procentsregeln avser 3 kap. 4 § förordningen (2009:130) om . Enligt denna behörighetsregel kan en sökande antas till utbildningen, trots vad som angetts i 1–3 §§, om man bedöms kunna tillgodogöra sig utbildningen och därefter utöva det yrke som utbild- ningen förbereder för. Högst av årsplatserna i en utbildning får avsättas för sådana sökande. Det innebär att regeln är både en behörighetsregel och en urvalsregel. 5Myndigheten för , Årsredovisning 2018, s. 22. 6Myndigheten för (2019) Ökad rörlighet mellan yrkeshögskoleutbildning och högskoleutbildning, s. 32. MYH utreder hur antalet tillgodoräknande inom kan öka. En delrapport kommer att redovisas där bland annat nedbrytbar statistik över genomförda tillgodo- räknanden –2018 kommer att presenteras. Det saknas nationell statistik om omfattningen av validering inom högskolan. () har i upp- drag att utveckla uppföljningen av lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens.7 I UKÄ:s första rapportering hänvisade myndigheten bland annat till att vidareutveckling behöver ske i de centrala systemen för antagning (NyA) och studiedokumen- tation (Ladok) för att tillförlitlig statistik ska kunna tas fram. UKÄ framhöll även att definitioner av vad som ska bedömas som reell kompetens behöver göras kända och bli accepterade av lärosätena. UKÄ angav att den långsiktiga ambitionen är att uppföljningen av reell kompetens ska kunna bli officiell statistik.8 Valideringsdelegationen har i delbetänkandet Validering i högskolan (SOU 2018:29) lämnat förslag för förbättrad statistik om tillgodoräknanden.9 Regeringen har ännu inte återkommit om delegationens förslag. Inom pilotverksamheten för bedömning av reell kompetens 2016–2018 vidareutvecklade Universitets- och högskolerådet (UHR) det digitala ärendehanteringssystemet . Syftet var att kunna erbjuda lärosätena ett effektivt systemstöd för arbetet med bedöm- ning av reell kompetens, vilket också skulle kunna ge underlag för UKÄ:s uppföljning av lärosätenas arbete. UHR har ännu inte tagit ställning till om kommer att sjösättas som systemstöd för lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens (se av- snitt 3.3.4). UKÄ:s möjligheter att följa upp utvecklingen av valider- ing inom högskolan försvåras påtagligt av förseningen av . Inom ramen för pilotverksamheten tog UHR även fram en defini- tionsmanual för bedömning av reell kompetens. I slutrapporten be- dömer dock UHR att definitionerna är fortsatt svåra att tillämpa och 7Regleringsbreven för budgetåren 2017, 2018 respektive 2019 avseende Universitetskanslers- ämbetet. 8Universitetskanslersämbetet (2017), Rapportering av uppdrag att utveckla uppföljningen av lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande, dnr 111-95-17. 9SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, s. 206. att lärosätena behöver enas om en gemensam förståelse för och tillämpning av definitioner inom reell kompetens. En sådan gemen- sam förståelse är en förutsättning för att UKÄ ska kunna utveckla officiell statistik om bedömningar av reell kompetens. Tabell 4.4 Antal personer som ansökt om bedömning av reell kompetens för tillträde till högskoleutbildning 63 (ht) 24 (ht) 23 (ht) (310 sökalternativ) Källa: Lärosätenas årsredovisningar . Vid en genomgång av lärosätenas årsredovisningar fram- kommer att endast sex av dem har redovisat uppgifter om omfatt- ningen av bedömning av reell kompetens för tillträde (se tabell 4.4). Inget lärosäte har redovisat uppgifter om bedömning av reell kom- petens för tillgodoräknande. utfördes totalt 1 229 valideringar för särskild be- hörighet till yrkeslärarutbildningen vid de tio lärosäten som ger ut- bildningen.10 Validering sker även inom utbildningar utanför det formella utbild- ningssystemet, som vissa utbildningar inom folkbildningen. Verk- samma tolkar som saknar fullständig utbildning kan få sina kunska- per och kompetenser bedömda mot målen för den sammanhållna grundutbildningen till kontakttolk. De första valideringarna genom- fördes 2015 och antalet har ökat dess. fick 82 personer utbildningsbevis efter en validering.11 10Universitets- och högskolerådet (2019) Årsredovisning 2018, s. 28. 11Myndigheten för (2019) Årsredovisning 2018, s. 38. Utveckling av regional samverkan om validering är viktigt för att öka tillgången till validering oberoende av var i landet man bor. pågår ett utvecklingsarbete i samtliga regioner för att etablera regionala strukturer för validering (se avsnitt 3.2.3). och är två regioner som påbörjade detta arbete tidigare, och som etablerade långsiktiga regionala stödstrukturer/ samverkansplattformar för valideringsarbetet. och Validering uppföljningar av omfattningen av validering visar på en tydligt ökad frekvens av validering sedan stöd- strukturerna kom på plats (se tabell 4.5). Både i och genomförs också drygt 1 200 bedömningar för nivåplacering inom vuxenutbildningen (framför allt inom SFI, svenska, engelska och matematik) vilket i likhet med validering kan leda till förkortad studietid för eleverna. Tabell 4.5 Antal personer som validerats i och Källa: och Validering . Uppgifter om validering inom högskolan har inte kunnat samlas in i någon av regionerna. Brist på kvalitetssäkrad statistik för att kunna följa upp utvecklingen framhålls som en svårighet från både Region och Region . I uppföljning av regionernas arbete fram- kommer att flertalet regioner efterfrågar stöd med jämförbar natio- nell och regional statistik för att kunna främja etableringen av struk- turer för validering.12 Resultatet av validering för individ och samhälle behöver synliggöras för såväl deltagare och uppdragsgivare som genomförande aktörer. För detta krävs tillförlitlig statistik som kan ligga till grund för effektutvärderingar. Som framgår ovan saknas kvalitets- säkrad och tillförlitlig statistik på flera områden. marknads- och utbildningspolitisk utvärdering (IFAU) har dock påbörjat en studie av arbetsmarknadsutfallet av att ha validerats enligt branschmodell där effekter på bland annat sysselsättning, inkomster och rörlighet kommer studeras. IFAU beräknar att studien ska kunna publiceras 12Tillväxtverket (2019) Delredovisning av uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörj- ningsarbete 2018–2020 N2017/07839/RTS, dnr Ä 2018-3, s. 15. Validering och erkännande av tidigare lärande är ett centralt verktyg för att underlätta kompetensförsörjningen i arbetslivet och möjlig- göra livslångt lärande. Kompetenskraven i arbetslivet förändras löpande, bland annat till följd av digitaliseringen. Tillgång till valider- ing är av stor betydelse för att kunna hantera en snabbare omställ- ning på arbetsmarknaden. har valideringsarbetet utvecklats positivt på fler- talet områden. Branschernas engagemang för att vidareutveckla vali- dering är starkt vilket har bidragit till att validering nu finns tillgäng- ligt inom fler yrkesområden och i fler län. I samtliga regioner har utvecklingsarbete startat för att etablera strukturer för samverkan om validering. Utbildningsmyndigheternas uppdrag att främja använd- ningen och utvecklingen av validering inom sina respektive områden har resulterat i att det finns stöd och verktyg för att genomföra validering med kvalitet inom formell utbildning. Arbetsförmedlingen har utvecklat myndighetens användning och uppföljning av valider- ingsprogrammet. Informationen om validering på myndigheternas webbplatser har förbättrats och blivit tydligare, målgruppsanpassad och mer enhetligt utformad. Webbutbildningen och högskolekursen om validering, samt konferenser, seminarier och workshops som anordnats av olika myndigheter har bidragit till en bred kompetens- höjning på valideringsområdet. Omfattningen av validering har också fortsatt öka, både vad gäller validering mot arbetslivets kvali- fikationer och inom formell utbildning. Det finns dock områden där utvecklingen riskerar att gå åt fel håll. Åren 2016–2018 bedrevs ett omfattande utvecklingsarbete inom Totalt tillfördes i syfte att etablera en varaktig struktur för lärosätenas arbete med validering och bedöm- ning av reell kompetens. Universitets- och högskolerådet (UHR) hade i uppdrag att främja och samordna pilotverksamheten. Det så kallade har avslutats och UHR har inte längre något uppdrag att främja och stödja lärosätenas arbete med valider- ing. Valideringsdelegationens uppföljning visar dock att åtskilligt återstår att göra för att sökande och studenter ska ha likvärdiga möjligheter att få sin reella kompetens validerad och erkänd inom högskolan.