sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — Av artikel 6.3 i EU:s dataskyddsförordning framgår att i fråga om behandling enligt punkt 6.1 e EU:s dataskyddsförordning (arbets- uppgifter av allmänt intresse), att syftet med en EU-rättslig eller nationell reglering ska vara nödvändigt för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i den personuppgiftsansvariges myn- dighetsutövning. Den rättsliga regleringen kan innehålla särskilda be- stämmelser för att anpassa tillämpningen av bestämmelserna i dataskyddsförordning, bland annat: de allmänna villkor som ska gälla för den personuppgiftsansvariges behandling, vilken typ av uppgifter som ska behandlas, vilka registrerade som berörs, de enheter till vilka personuppgifterna får lämnas ut och för vilka ändamål, ändamåls- begränsningar, lagringstid samt typer av behandling och förfaranden för behandling, inbegripet åtgärder för att tillförsäkra en laglig och rättvis behandling, däribland för behandling i andra särskilda situa- tioner enligt kapitel IX. Unionsrätten eller medlemsstaternas natio- nella rätt ska uppfylla ett mål av allmänt intresse och vara proportio- nell mot det legitima mål som eftersträvas. Det är som huvudregel förbjudet att behandla känsliga person- uppgifter (s.k. särskilda kategorier av personuppgifter) som t.ex. rör hälsa, ras eller religiös åskådning (artikel 9.1 i EU:s dataskyddsför- ordning). Undantagsvis får känsliga personuppgifter behandlas enligt de undantagssituationer som beskrivs i artikel 9.2 i EU:s dataskydds- förordning. Förbudet i sig, liksom undantagen, är direkt tillämpliga genom EU:s dataskyddsförordning och kräver alltså inga åtgärder av medlemsstaterna. Vissa av undantagen innehåller dock hänvisningar till nationell rätt som kan innebära att lagstiftningsåtgärder bör vid- tas för att dessa undantag ska vara tillämpliga (artikel 9.2 i EU:s data- skyddsförordning). Av intresse är följande undantag för behandling av känsliga per- sonuppgifter. Av EU:s dataskyddsförordning framgår att känsliga personupp- gifter får behandlas om den registrerade har lämnat sitt uttryckliga samtycke till behandlingen för ett eller flera specifika ändamål, utom då unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt föreskriver att förbudet inte kan upphävas av den registrerade (artikel 9.2 a). Enligt artikel i EU:s dataskyddsförordning är behandling av känsliga personuppgifter tillåten om den är nödvändig med hänsyn till ett viktigt allmänt intresse, på grundval av unionsrätten eller med- lemsstaternas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det efter- strävade syftet, vara förenligt med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättig- heter och intressen. Av artikel 9.2 j i EU:s dataskyddsförordning framgår att behandling av känsliga personuppgifter är tillåten om behandlingen är nödvändig för arkivändamål av allmänt intresse, vetenskapliga eller historiska forskningsändamål eller statistiska ändamål i enlighet med artikel 89.1 i EU:s dataskyddsförordning, på grundval av unionsrätten eller med- lemsstaternas nationella rätt, vilken ska stå i proportion till det efter- strävade syftet, vara förenlig med det väsentliga innehållet i rätten till dataskydd och innehålla bestämmelser om lämpliga och särskilda åtgärder för att säkerställa den registrerades grundläggande rättig- heter och intressen. I artikel 89.1 i EU:s dataskyddsförordning anges att behandling för bl.a. vetenskapliga eller historiska forskningsändamål ska omfattas av lämpliga skyddsåtgärder i enlighet med EU:s dataskyddsförordning för den registrerades rättigheter och friheter. Skyddsåtgärderna ska säkerställa att tekniska och organisatoriska åtgärder har införts för att se till att särskilt principen om uppgiftsminimering iakttas. Dessa åtgärder får inbegripa pseudonymisering, under förutsättning att dessa ändamål kan uppfyllas på det sättet. När dessa ändamål kan uppfyllas genom vidarebehandling av uppgifter som inte medger eller inte längre medger identifiering av de registrerade ska dessa ändamål uppfyllas på det sättet. Enligt 3 kap. 7 § dataskyddslagen får känsliga personuppgifter med stöd av artikel 9.2 j i EU:s dataskyddsförordning behandlas om behandlingen är nödvändig för statistiska ändamål och samhällsin- tresset av det statistikprojekt där behandlingen ingår klart väger över den risk för otillbörligt intrång i enskildas personliga integritet som behandlingen kan innebära. Av 3 kap. 8 § samma lag framgår vidare att personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförord- ning får behandlas av myndigheter. Detta innebär att uppgifter som rör fällande domar i brottmål och lagöverträdelser eller därmed sam- manhängande säkerhetsåtgärder enligt artikel 6.1 i EU:s dataskydds- förordning får behandlas. Utöver lagen respektive förordningen med kompletterande be- stämmelser till EU:s dataskyddsförordning finns även specifik lag- stiftning som rör särskilda områden. Lagen om den officiella stati- stiken innehåller bestämmelser som kompletterar EU:s dataskydds- förordning. Av 2 § i lagen om den officiella statistiken framgår att vid behandling av personuppgifter enligt den aktuella lagen gäller dataskyddslagen och de föreskrifter som meddelats i anslutning till dataskyddslagen, såvida inte annat följer av lagen om den officiella statistiken. Att får behandla vissa känsliga personuppgifter m.m. för framställning av statistik framgår av 15 § lagen om den officiella statistiken och av 8 § förordningen om den officiella statistiken. I bilagan till förordningen om den officiella statistiken anges följande. –För framställning av statistik över individ- och familjeomsorg får personuppgifter enligt 8 § behandlas som avser uppgift om att hälsotillstånd utgjort orsak till och ändamål med ekonomiskt bi- stånd, administrativa frihetsberövanden samt enskildas hälsotill- stånd när det gäller tvångsingripanden med stöd av LVM. –För framställning av statistik över äldre- och handikappomsorg får personuppgifter enligt 8 § förordningen om den officiella sta- tistiken behandlas som avser utbetalningar och andra insatser i samband med enskilda personers hälsotillstånd. –För framställning av statistik över stöd och service till funktions- hindrade får personuppgifter enligt 8 § förordningen om den offi- ciella statistiken behandlas som avser enskildas hälsotillstånd och andra uppgifter i samband med insatser enligt LSS. I 2 § förordningen om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter anges att socialnämnderna är skyldiga att lämna följande uppgifter till om enskilda som varit föremål för nämndens åtgärder. 1.Ekonomiskt bistånd som lämnats enligt 4 kap. 1 § första stycket SoL och ekonomisk hjälp i annat fall, 2.annat bistånd enligt 4 kap. 1 § första stycket SoL som avser insat- ser till äldre och personer med funktionshinder samt de avgifter som debiterats för sådana insatser, 3.förordnande av kontaktperson enligt 3 kap. 6 b § första stycket SoL, 4.vistelse i familjehem, jourhem, hem för vård eller boende och stödboende samt den ersättning som utgetts av kommunen för vård och fostran av barn i familjehem, 5.åtgärder enligt LVU, 6.åtgärder enligt LVM, 7.introduktionsersättning enligt lagen (1992:1068) om introduk- tionsersättning för flyktingar och vissa andra utlänningar, och 8.bistånd enligt 4 kap. 2 a § SoL som avser sådan hemtjänst till äldre som beviljats utan föregående behovsprövning. Av 3 § förordningen om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter framgår att socialnämnderna till ska lämna även andra personuppgifter än som avses i 2 §, när uppgif- terna begärs för en särskild statistisk undersökning som syftar till att tillgodose angelägna samhällsbehov. I förordningen om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade regleras vilka personuppgifter en kommun ska lämna till om vilka personer kommu- nen beslutat om och verkställt insatser för enligt respektive punkt i 9 § 2–10 LSS. Sådana uppgifter får endast avse: –personkretstillhörighet enligt 1 § LSS, –enligt vilken punkt i 9 § 2–10 LSS som en insats beslutats och verkställts, –nummer i Centrala företags- och arbetsställeregistret (CFAR- nummer) för utföraren av insatsen, –omfattning av insatsen räknad , samt –vilken form av boende enligt 9 § 8–9 LSS som insatsen avser och i vilken kommun boendet finns. Av båda nämnda förordningar framgår att får med- dela närmare föreskrifter om uppgiftslämnande, efter samråd med ansåg att EU:s dataskyddsför- ordning inte hindrar att föreskrifter meddelas på detta område och inte heller att föreskriftsrätten delegeras, varför utredningen inte såg något behov av att ändra bestämmelserna med anledning av EU:s dataskyddsförordning.35 15.10.2 Normgivning och skydd enligt grundlag Av 2 kap. 6 § andra stycket regeringsformen (RF) följer att var och en gentemot det allmänna är skyddad mot betydande intrång i den personliga integriteten, som sker utan samtycke och innebär över- vakning eller kartläggning av den enskildes personliga förhållanden. Bakgrunden till att grundlagsbestämmelsen infördes var att det ansågs att det inte lagts tillräcklig vikt vid integritetsskyddsaspek- terna när ny lagstiftning arbetats fram och att integritetsskyddet rent allmänt värderats lågt. Avsikten med den nya grundlagsbestämmel- sen var att påverka och främja respekten för individens självbestäm- mande och den fria åsiktsbildningen.36 Undantag från det skydd som föreskrivs i 2 kap. 6 § RF kan endast föreskrivas i lag och då bara i syfte att tillgodose ändamål som är godtagbara i ett demokratiskt samhälle (2 kap. 20–21 §§ RF). Sådana begränsningar får heller aldrig gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till det ändamål som har föranlett begränsningen. Avgörande för om ett betydande intrång ska anses föreligga är det sammanhang där behandlingen sker. Uttalanden i lagmotiven ger uttryck för att redan det förhållandet att omfattande eller känsliga informations- mängder hanteras hos en viss myndighet kan ses som ett slags kart- läggning som är av det slaget att grundlagsbestämmelsen ska anses vara tillämplig.37 15.10.3 Behovet av bättre nationell statistik Utredningen har i avsnitt 14.3 föreslagit att det införs en ny bestäm- melse i socialtjänstlagen om att verksamhet inom , ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfaren- 35SOU 2017:66 s. 618 f. och 629. 2009/10:80 s. 176. 37SOU 2015:39 s. 212. För att utveckla en kunskapsbaserad socialtjänst är kommunerna i behov av nationellt stöd. framställer natio- nell statistik, ofta i dialog och samverkan med SKR, som ger stöd till beslutfattare och professioner. Utredningens bedömning är emellertid att den nationella stati- stiken för brister i många hänseenden, vilket bekräftas av i ett flertal rapporter och skrivelser till regeringen (se bl.a. avsnitt 15.7.1). Särskilt påtagliga är bristerna inom missbruks- och beroendevården samt individ- och familjeomsorgen. över insatser till barn och unga bygger på personnummerbaserade uppgifter om heldygnsinsatser samt mängd- uppgifter på kommunnivå om öppenvårdsinsatser. För heldygnsin- satser finns det huvudsakligen uppgifter om insatsen varat, insatstyp och med stöd av vilket lagrum insatsen beslutats. Registret innehåller inte uppgifter om skälen till eller resultatet av insatser eftersom inte får samla in sådana uppgifter. Mängdstatistiken om öppenvårdsinsatser är frivillig för kommunerna att rapportera och den är knuten till insats och inte till individ. Öppenvårdsinsatser i anslutning till institutionsvård är avgörande för resultatet av institutionsvården. Internationellt sett har den all- männa slutsatsen varit att det är låg sannolikhet för att en institutions- vistelse ska lyckas, oberoende av dess längd, om inte riskfaktorer på hemorten (familj, vänner/fritid och skola) förändras. Bristande in- kludering av föräldrar i behandlingen och utebliven efterbehandling förefaller utgöra de största hindren för att de resultat som uppnåtts ska bestå efter utskrivningen38 Öppenvårdsinsatser används för att förhindra att barn far illa på grund av eget beteende så som kriminalitet eller missbruk, men också på grund av brister i hemmiljön så som försummelse och våld i hemmet. arbetar inte sällan med barn och famil- jer i öppenvård som har flera och omfattande riskfaktorer som man behöver arbeta med parallellt. 38Forte (2015), Barn och unga i samhällets vård – forskning om den sociala dygnsvården. Forsk- ning i korthet, s. 6. Med dagens mängdstatistik kan man inte avgöra hur många barn som fått öppenvård, vilka orsakerna till vården var, vilken insats de fått, om insatsen kombinerats med andra insatser, resultat av insat- serna, hur det går för barnen efteråt och om de beviljats ytterligare insatser . För att kunna belysa huruvida specifika insatser som ges till en viss kategori av barn och unga leder till önskat resultat behöver Social- styrelsen ta del av uppgift om orsak på individnivå. Information om orsak och öppenvårdsinsatser samlas i stället in som mängdstatistik på frivillig basis från socialnämnderna. Denna statistik kan inte ge svar på om insatsen fått önskat resultat. Orsaken till en insats kan liknas vid en uppgift om diagnos inom hälso- och sjukvården, dvs. en bestämning av vad som utgör pro- blemet. Som jämförelse kan nämnas att i hälsodata- register över patienter (patientregistret) finns information om diag- noser. Uppgift om diagnoser är central för analyser, för forskarsamhället och för verksamhetsutveckling. Utredningen anser att detsamma gäller för den nationella officiella statistiken för samt för en kunskapsbaserad socialtjänst såvitt gäller uppgift om orsak. Registrering av orsak kan innefatta behov av be- handling av känsliga personuppgifter, såsom hälsa. Inte bara hos bar- net utan även hos vårdnadshavare. Information om orsak till insatsen är grundläggande för att kunna utföra kvalificerade analyser av vilka insatser som är framgångsrika för att tillgodose ett visst behov. Det ger även förbättrade underlag för att inom ramen för statistiken ta fram information som syftar till att utveckla och förbättra kvaliteten samt säkerheten i insatserna. Detta skulle i förlängningen gynna barn som tar del av dessa insatser. Samkörningar med andra nationella register har visat att barn som beviljas heldygnsinsatser av är en sårbar grupp med mycket hög risk för framtida allvarlig problematik som t.ex. psykisk ohälsa, suicid och annan tidig död, försörjningsproblem, kriminalitet och missbruk.39 Även för barn som beviljats insatsen kontaktperson har det visat sig finnas höga överrisker. Hur det ser ut för barn som tar del av öppenvårdsinsatser vet man inget om . Kopplingen mellan god statistik och praktik kan exemplifieras med Vårdanalys rapport skillnader i . 39Socialstyrelsen (2008). Hemställan inklusive promemoria om utvidgad statistik för barn- och unga inom , uppdrag och motiv. Dnr 71-3435-2008 (2008). analys konstaterar att det finns vissa goda förutsättningar att med hjälp av olika datakällor inom område analysera om det finns omotiverade skillnader mellan olika grupper i befolkningen. Men inom vissa verksamheter är datatillgången inte god. Ett sådant område är den sociala barn- och ungdomsvården. Vårdanalys efter- frågar data som beskriver exempelvis utförande och resultat av insat- ser, något som saknas.40 I den uppföljande rapporten läge för alla? Om omotiverade skillnader inom den sociala barn- och ungdomsvården undersökte Vårdanalys om det förekommer omotiverade skillnader mellan flickor och pojkar i tillgången till stöd och hjälp från . Data- underlaget inhämtades från kommunerna. Vårdanalys fann bl.a. att pojkar med utländsk bakgrund i mindre grad får beslut om insats. Skillnaden i jämförelse med andra barn som hade behov av insats för- klarades av att i större utsträckning motiverat beslutet –att insats inte beviljas – med att samtycke till insatsen saknats. Var- för det för pojkar med utländsk bakgrund i större utsträckning sak- nas samtycke till insatser än för andra barn kunde myndigheten inte inom ramen för sin analys få ett tydligt svar på. Vårdanalys rekom- menderar regeringen att ge lämplig myndighet i uppdrag att stärka kunskapen om varför dessa skillnader uppstår och hur ska arbeta för att säkerställa jämlik tillgång i insatser. Om skulle få samla in uppgifter om orsak till in- sats eller nekad insats skulle kunna besvara frågan varför pojkar med utländsk bakgrund i mindre utsträckning får in- satser jämfört med pojkar med svensk bakgrund och uppmärksamma både regeringen och på det ojämlika förhållandet. I dags- läget kan inte fånga denna avvikelse. En annan uppgift av betydelse, förutom uppgift om insats och orsak, är resultat. Utan uppgift om resultat går det inte att veta om insatsen varit verkningsfull i relation till orsak. Ett exempel på vad uppföljning av orsak och resultat faktiskt kan bidra till är Familjebehandlingsenheten i kommun. Enheten möter barn och deras familjer. i tog ett inriktningsbeslut om att kommunens familjebehand- lingsenhet ska arbeta med de mest utsatta barnen och deras familjer. 40Myndigheten för vård- och omsorgsanalys, Vårdanalys (2016). Omotiverade skillnader i – en förstudie, PM 2016:2. 41Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2018). Lika läge för alla? Om omotiverade skill- nader inom den sociala barn- och ungdomsvården. Enheten ska vara ett alternativ till placering och agera före, under och efter placering för att undvika och korta ner placeringar. Men hur skulle enheten kunna veta vilka målgrupper som var låg- eller hög- riskgrupper och därmed välja rätt insats? Enheten deltog i utvecklingsprojekt och Unga som SKR bedrev –2017, vilket gav verksamheten en möjlighet att samla in statistik över sin egen verksamhet.42 Projektets övergripande syfte var att pröva hur ett urval variabler för systema- tisk uppföljning inom den sociala barn- och ungdomsvården funge- rar i praktiken. Uppgifterna i Webbkollen Barn och Unga samlades in genom att de deltagande socialsekreterarna i kommunen registrerade avidenti- fierade uppgifter via en webbenkät när en insats för ett barn eller en ungdom följdes upp eller avslutades. Genom att samla uppgifter om grundproblematik, dvs. orsak till insats hos de barn som kom till Familjebehandlingsenheten, tog verk- samheten reda på vilka insatser som enligt befintlig forskning var verksamma för de problem som identifierats, och skapade en fem- årsplan för att utveckla och anpassa verksamhetens insatser för att bättre möta målgruppens behov. Baserat på denna nyvunna kunskap började Familjebehandlings- enheten att först använda heminsatser innan beslut om placering skedde. Barn och unga blev inte längre placerade innan man uttömt kommunens egna öppenvårdsinsatser, om de inte var i behov av ome- delbart skydd. Familjebehandlingsenheten började också möta upp med eftervård, framför allt för placerade ungdomar. har enhetens insatser stöd i forskning.43 Enheten arbetar i högre utsträckning med högriskärenden och kan se när familjernas behov ändras och följaktligen att verksamheten då också måste för- ändras. Verksamheten har ett heltäckande sätt att kort och koncist arbeta med rätt saker eftersom alla insatser följs upp. De vet även att de arbetar högst med en insats och kan förmedla detta tidsper- spektiv till föräldrarna Det finns även en tydligare bild av vilka kom- petenser som finns i personalgruppen och vad de är bra på samt vilken kompetens som saknas inom olika områden. 42Sveriges Kommuner och Landsting, SKL (2018). Webbkollen Barn och unga – ett utveck- lingsprojekt om uppföljning inom den sociala barn- och ungdomsvården. 43Målgruppsinventering på Familjebehandlingsenheten i kommun familjebehandlingsenheten-umea-kommun-pm.pdf (hämtad ). Familjebehandlingsenhetens egen målgruppsinventering och kva- litetshöjning visar vilka positiva effekter uppföljning och statistik kan få för både brukare och verksamhet. Det råder ingen tvekan om att en motsvarande uppföljning på nationell nivå inom ramen för Social- styrelsens statistikinsamling skulle ge samma nytta och grund för en kunskapsbaserad socialtjänst. Ett annat exempel på behovet av att registrera resultatmått finns i om öppna jämförelser av placerade barn och hur det går för dem i förhållande till skolgång.44 Det är en upp- följning som enligt utredningens mening borde ske . Senast en sådan uppföljning gjordes var 2016. Att barn och unga klarar sin skolgång är den överlägset viktigaste enskilda skyddsfaktorn för att minska framtida risk för sociala problem så som missbruk, krimina- litet, och bidragsberoende, men även för psykisk ohälsa. Ett problem med måttet är dock att det inte visar på om barnet klarade årskurs 9 eller inte, utan enbart om den fanns med som registrerad i årskurs 9. Måttet blir betydligt mer träffsäkert om det visar på andel med gym- nasiebehörighet. Barn som växer upp i samhällets vård eller i familjer med åter- kommande ekonomiskt bistånd har visat sig ha mycket hög risk för ogynnsam utveckling . konstaterar att en hög förekomst av ”skolmisslyckande” är en nyckelfaktor för att förklara och förstå detta. I analyser som genomfört var låga eller ofullständiga betyg från årskurs 9 den starkaste riskfaktorn för framtida psykosociala problem bland barn i dessa grupper. Omvänt var frånvaron av ”skolmisslyckande” den starkaste skyddande faktorn.45 Information om former och omfattning av öppenvårdsinsatser är av stor betydelse för att kunna beskriva och analysera insatserna. erbjuder varje kommun ett varierat utbud av öppenvårdsin- satser och det finns inte några särskilda klassificeringar avseende hur dessa insatser ser ut eller vad de innebär. Det är givetvis ett bekym- mer vid en utvidgad officiell statistik. I ett nationellt register för sta- tistik måste kategoriseringar hålla över . Därför är det viktigt att insatser inte endast anges som specifika metoder utifrån exem- pelvis varje kommuns benämning av insatsen i fråga. I stället bör insat- ser kategoriseras på ett sätt som beskriver vissa viktiga komponenter Öppna jämförelser 2019 – placerade barns utbildning och hälsa. 45Socialstyrelsen (2010). Social rapport s. 228. i metoden, exempelvis om insatsen är manualbaserad eller inte och om den ges enskilt till barnet med vårdnadshavare eller i grupp.46 Det finns sannolikt behov av att även beskriva viktiga komponenter i dygnsvården. Trots att det framgått av flera registerstudier att barn som om- händertas generellt sett har sämre hälsa och lyckas sämre i skolan jäm- fört med andra barn saknas kunskap om varför. I stället väcker det fler frågor som inte kan besvaras på grund av brister i statistiken. Även Utredningen om barns och ungas rätt vid tvångsvård kon- staterade att resultatet av insatserna inom den sociala barn- och ung- domsvården ofta får livslånga konsekvenser, bl.a. vad gäller hälsa, ut- bildning, personlig utveckling och yrkesliv. För att kunna ha kunskap om resultatet av insatser är det enligt utredningen nödvändigt att ha uppgifter som avslutsorsak eller situationen vid avslut.47 har valt mer omfattande statistik på området jämfört med . Där redovisar Statistisk sentralbyrå (SSB), läget inom den sociala barn- och ungdomsvården. Uppgifterna samlas in via det nationella informationssystemet KOSTRA och bygger på elektro- nisk rapportering från kommunerna till SSB samt data från ett antal andra källor. Uppgifterna omfattar bl.a. anmälningar, utredningar, orsak till insats och typ av insats. Det finns också uppgifter om genom- förda åtgärder efter utredning och vad dessa syftar till att fokusera på. Samhället vet mycket lite om de barn som får öppenvårds- insatser och vilka insatser de får. Man vet ännu mindre om resultatet av insatserna. Barn som placeras i dygnsvård eller beviljas kontakt- person går att följa på individnivå, men inte heller där finns det kun- skap om orsak till insatsen, innehåll i insatsen eller resultat av den.