sou · H8B321 · 2020-04-15 00:00:00 — En volym innehåller även cirkulär och vägledningar för behandling av flyktingar från myndigheterna och en volym innehåller korrespondens. ang. flyktingärenden och säkerhetstjänst (). Innehåller arkivhandlingar från perioden –1947. I serien med F: 2 finns 390 akter som innehåller anmälningar och andra dokument med upplysningar om flyktingärenden som anmälts av hjälporganisationer och privatpersoner för att de blivit felaktigt behandlade av myndigheterna då de försökt komma till, eller få stanna i, som flyktingar. En del av dessa, men inte alla, var judar. Ett diarium över akterna finns i volym C: 1. Ett urval av de anmälda fallen finns sammanfattade i anonymiserad form i SOU 1946:36. Bland akterna finns flera uppmärksammade fall. historia, YK 5252 () Den omfattar 40 arkivvolymer. Bland annat finns här 94 video- och ljudband från intervjuer med överlevande och andra, som genomfördes inom ramen för kommitténs dokumentationsprojekt. för Levande Historia med Projekt , YK 6047 () Innehåller arkivhandlingar från perioden –2000 ordnade i 34 volymer. Arkivet består av Projekt (vol. 1–16) och för Levande historia (Ku 1999:9) (vol. 17–32). Här finns kartläggning av vittnesmål inför genomförandet av dokumentationsprojekt (vol. 13), ett stort antal pressklipp och videoband. Universitetens arkiv och samlingar för demokratiskt uppbyggnadsarbete, SDU, bildades och var verksam till 1951. Den ägnade sig åt demokratiskt uppbyggnadsarbete och flyktinghjälp. Ledande företrädare var , , , , , Per . Dessutom deltog flera tyska politiska flyktingar i arbetet. SDU tog initiativet till ett omfattande dokumentationsprojekt, som syftade till att systematiskt kartlägga de överlevandes erfarenheter. Projektet resulterade i (1945), skriven av författaren . innehåller korrespondens, dagböcker, manuskript och pressklipp m.m. I arkivet finns bl.a. material från dokumentationsprojektet. Bland annat finns här intervjuer och cirka 200 enkäter som är ifyllda av överlevande från koncentrationslägren. Tillsammans ger intervjuerna och enkätsvaren detaljerade upplysningar om allt från deportation till ”selektionsprocessen”, vardagsliv i olika typer av läger, levnadsförhållanden i barackerna, mat, förtryck, beskrivningar av det s.k. ”Zigenarlägret” i , Sonderkommandos arbete, gaskammarna, med mera. De ger sammantaget en bild av hela Förintelseprocessen. gjorde författaren en uppföljning av projektet och sökte upp de personer som intervjuats 1945. Hennes arbete resulterade i . (2004), ny upplaga 2008 med . En del av Gardes material förvaras i kopior i De är också tillgängliga digitalt via Forum för levande historias hemsida. Originalhandlingarna, som inkluderar korrespondens och en fullständig dokumentation, finns hos , USHMM: catalog/irn516033. Arkivet innehåller intervjuer gjorda 1989–1991 med personer som har anknytning till räddningsaktionen i –1945. Bland annat finns en intervju med Per Anger . /Röster från Ravensbrück Den polske lektorn vid , Łakociński (d. 1987) tog tillsammans med historikern initiativet till att bilda en arbetsgrupp som skulle dokumentera de f.d. lägerfångarnas upplevelser. Svenska staten finansierade verksamheten som fick namnet Utrikespolitiska institutets polska arbetsgrupp i och pågick –1946. De f.d. fångarna berättade i intervjuer om sina upplevelser. Arkivet, som bl.a. innehåller dessa vittnesprotokoll, finns på UB i . Arkivet, som till största delen är på polska, innehåller bland annat 500 handskrivna anteckningar från omfattande intervjuer. De intervjuade berättar inte bara om Ravensbrück och dess satellitläger utan också om andra läger som Bergen-Belsen, Buchenwald, Dachau, Flossenburg, Gross-Rosen, Majdanek, Neuengamme, , Sachsenhausen och Stutthof. Det finns också berättelser om långvariga vistelser i fängelser och arbets- och straffläger för politiska fångar. Några handlar om läger i . av de intervjuade var judar. Här finns även material från koncentrationsläger som fångarna hade med sig när de kom till , som antecknings- och dagböcker, tankeböcker, dikter, fotografier, ritningar, teckningar och namnlistor. Arkivet innehåller också handlingar rörande arbetsgruppens dokumentationsarbete. Delar av samlingen finns på Kulturen i . Materialet översätts kontinuerligt och görs löpande tillgängligt on-line: Se även presentation av arkivet: Arkivet är förtecknat av . Förteckningen är tillgänglig on-line: Svenska Röda Korset (Arninge) I arkiv finns handlingar dels om organisationens inblandning i hjälpsändningar till judar i Nazityskland och ockuperade länder, dels om expeditionen med de vita bussarna och förhandlingarna i anslutning till denna. En förteckning över arkiv finns i NAD. Överstyrelsen (06) Volymen innehåller en förteckning över personal som deltog i SRK:s hjälpaktion till förmån för i internerade norrmän och danskar, daterad 16/10 1945, dnr 3961/45, dossierkod VII F), 222, 223, 481, 506, 506a (här ingår bl.a. förteckning på personal, ej komplett samt en karta över transportrutter), 507a, 508–512, 550 (Innehåller korrespondens). arkiv (21) Bl.a. volym 2 (här ingår förteckning över personal) och 33 (här ingår namnlista över personer som räddades med hjälp av Röda Korsets transporter). Listorna är inte fullständiga. och bibliotek () har flera organisationsarkiv med spridda handlingar rörande judiska flyktingar från Nazityskland och överlevande efter Förintelsen, även om organisationerna inte varit inriktade särskilt på hjälp till judar. Se t.ex. Arbetarrörelsens flyktinghjälp (nedan). Serien E/1/12 innehåller korrespondens med i , flyktingkommittéerna i och angående inresa och stöd till tyska och sudet-tyska flyktingar 1938–1944, samt med socialdemokratiska flyktingshjälporganisationer m.m. i , , , , , och 1938–1939. En del av de flyktingar som organisationen korresponderade med och om var judar. I arkivet finns även persondossier i 54 volymer från perioden –1961, några av dessa innehåller handlingar om judiska flyktingar i . Förteckning finns på och online i arkivkatalogen: Ukrainska sällskapet i () I Ukrainska sällskapets arkiv finns vittnesmål om Förintelsen, bl.a. i följande volym: F 4 Ljudinspelningar rörande I. Wanczyckyjs, W. Bretans, M. Radejkos och B. Skobowitsh-Okolots personliga upplevelser under . Inspelningarna finns på 12 kassettband (12 x ). Inspelningarna är på ukrainska och gjorda –11. De innehåller vittnesberättelser om bland annat antisemitismen i , livet ghetto, koncentrationsläger och ”dödsmarscher”. En förteckning över hela arkivet finns i NAD. De judiska församlingarnas arkiv Samtliga av de mosaiska (judiska) församlingarna i bedrev olika former av hjälparbete för judiska offer för judeförföljelserna i Nazityskland och överlevande efter Förintelsen. kluderar endast de tre största församlingarna, de i och , men de mindre församlingarna har också arkivhandlingar rörande Förintelsen och hjälpverksamheten i sina respektive samlingar. i arkiv (Arninge) Mosaiska (Judiska) församlingen i var största judiska församling vid tiden för företrädde medlemmarna och i vissa fall även andra judiska församlingar i i kontakten med myndigheterna ibland annat i frågor som gällde mottagande och omhändertagande av judiska flyktingar i . Arkivet innehåller handlingar från församlingens underavdelningar och utskott, samt arkiv från organisationer, stiftelser, företag och personer knutna till församlingen. Handlingarna i arkivet kan användas för att studera eller visa svenska judars reaktioner och agerande i förhållande till Förintelsen, svensk-judisk hjälpverksamhet. I arkivet finns även korrespondens med utländska judiska organisationer och privatpersoner i och i länder ockuperade av och dess allierade samt i övriga världen. Vissa av dessa brevväxlingar ger inblick i judarnas situation på olika platser i under olika faser av de nazistiska förföljelserna och folkmordet. Arkivförteckning med utförlig översikt finns i NAD samt i pärmar på i Arninge. innehåller bland annat församlingsfullmäktige och föreståndarkollegiets handlingar. Protokollserierna (A1–3) innehåller bland annat spridda uppgifter om församlingens respons på judars situation samt beslut om olika former av hjälpverksamhet. Serien med församlingens tidskrifter (B4 a) innehåller bland annat församlingens medlemstidning för i som regelbundet rapporterade om judarnas situation i och om församlingens hjälpverksamhet. Serien D 2 a innehåller fem volymer alfabetiskt ordnade registerkort över ”räddade” och senare invandrade judar (1945– 1962). Registerkorten innehåller uppgifter om personernas namn, 2Informationen om i arkiv är huvudsakligen hämtad från NAD. födelseår och -ort, nationalitet, eventuella barn, make, maka, datum när personen blivit svensk medborgare, bostadsadresser och datum samt personens vistelseort 1965. Korrespondensserien (E Inkomna handlingar) innehåller brev från personer och organisationer i . Här finns bland annat ett stort antal brev från judar i där de beskriver sin desperata situation och frågar om möjligheterna att söka tillflykt i . F serien (ämnesordnade handlingar) innehåller också uppgifter om Förintelsen. F1 c 3 exempelvis innehåller korrespondens och handlingar angående ett försök att rädda historikern , som mördades i under Förintelsen. I samma volym finns ett antal protokoll från möten i den svenska sektionen av den internationella judiska organisationen och , där hjälp- och räddningsverksamhet för judar diskuterades. I serien finns även volymen : 1 rörande ungerska judar (1944– 1960). I volymen finns församlingens korrespondens rörande enskilda ungerska judar 1944 samt kopior av UD:s PM inklusive rapporter, samt korrespondens. I två volymer med F21 finns handlingar rörande den lettisk-judiske affärsmannen och aktivisten och dennes verksamhet för att försöka rädda judar under Förintelsen samt att organisera hjälpsändningar till judar i koncentrationsläger i i krigets slutskede. Församlingens hjälp- och räddningsarbete för nazismens offer skedde –1940 genom en särskild hjälpkommitté, som 1941 ombildades till den nyupprättade Flyktingsektionen inom församlingens ordinarie understödsnämnd. I var församlingens föreståndare och två rabbiner ledamöter. I finns kommitténs och några av dess underavdelningars handlingar, men vissa protokoll, samtliga persondossierer och annan icke kronologiskt ordnad korrespondens har förts till Flyktingsektionens arkiv (se nedan). Arkivet från Barnavdelningen, inrättad 1938, har förtecknats som ett separat arkiv tillsammans med handlingarna från Flyktingsektionens barnavdelning (). Vissa handlingar från och Flyktingsektionen återfinns också i andra arkiv, till exempel i överrabbinen arkiv. Korrespondens och spridda handlingar –1945 ur samt Flyktingsektionens arkiv finns på mikrofilm i serie K 4 i Bild och fotosamlingen. I protokollserien A 1 finns bland annat protokoll , Understödsavdelningens protokoll , protokoll mellan 1938– 17/3 1940. Här finns även ett koncept till protokoll vid sammanträde med representanterna för Mosaiska församlingens i och ledarna från internatskolan för judiska flyktingbarn Landschulheim Kristinehov. I serien A 2 finns utkast till protokoll och underlag inför sammanträden från perioden –1940. I arkivets korrespondensserie (E) återfinns brevväxling med privatpersoner och organisationer. Hjälporganisationer och församlingar i och av ockuperade länder samt med utländska hjälporganisationer om hjälpverksamheten. Serien innehåller även korrespondens med svenska myndigheter inkluderande ansökningar/yttranden till , meddelanden från och . Volymen : 1 innehåller särskilt viktiga handlingar, PM och rapporter om verksamhet. /1941 ombildades den verksamma till ett särskilt församlingsorgan, Flyktingsektionen, inom församlingens understödsnämnd. Flyktingsektionen bestod av församlingens föreståndare och två rabbiner samt fyra andra ledamöter. Sektionen hade till en början två avdelningar, emigrations- och understödsavdelningen samt barnavdelningen. tillsatte församlingens fullmäktige en ”Kommitté för utlands- och efterkrigshjälp”, som i sin tur tillsatte ett arbetsutskott, under vilken två avdelningar sorterade: Jointavdelningen, som hade till uppgift att bistå hjälporganisationen (Joint) i dess upphandling av förnödenheter i för dess efterkrigshjälp, och registreringsavdelningen, som hade till uppgift att registrera flyktingar och överlev- ande, samt efterforska deras anhöriga. upplöstes denna kommitté och dess arbetsuppgifter ställdes direkt under flyktingsektionen. Efter krigsslutet tillsatte flyktingsektionen ett särskilt arbetsutskott med uppgift att lämna bistånd åt de så kallade räddade. tillsattes också ett särskilt stipendieutskott, som hade att lämna yrkesutbildningshjälp, till de överlevande, och ett specialutskott, som hade att lämna stöd i religiöst hänseende. Huvudsakligen för verksamheten för de överlevande utökades flyktingsektionens personal med ett antal kuratorer. /1946 inrättades en särskild transmigrationskommitté (Transmigrationsavdelningen) för att handlägga ärenden om tillfällig invandring till i första hand av anhöriga till flyktingar samt personer som yrkesutbildades i i väntan på vidarevandring. ökade ärendena rörande emigrationen från av de ankomna räddade från koncentrationslägren. En särskild emigrationsavdelning upprättades. inrättade flyktingsektionen en byrå för juridisk information, vilken hade till uppgift att lämna rättshjälp, huvudsakligen i form av bevakning av rätt till egendom i utlandet. öppnades en rättshjälpsbyrå för att biträda dem som hade ersättningsanspråk på i enlighet med den nya tyska lagen om ersättningsplikt åt nazismens offer. omorganiserades flyktinghjälpens administration. Verksamheten för ankomna , och också barnavdelningens ärenden om ankomna barn, överfördes till understödsnämndens allmänna sektion. Registreringsavdelningens uppgifter fördes till flyktingsektionens avdelning för inkomna . 1956 omorganiserades understödsnämnden, till vilken flyktingsektionen hörde. Flyktingsektionen kom därvid att ändra namn till Andra socialsektionen, medan nämndens allmänna sektion blev Första socialsektionen. Arkivet benämnt Flyktingsektionen omfattar tiden , då en stor omorganisation inom församlingen ägde rum. I arkivet ingår en del handlingar alltsedan inrättande 1933, även om denna har en separat arkivförteckning. I ingår främst handlingar från sektionens över- gripande verksamhet och från verksamheten för understöd till flyktingar, till stor del bedriven av församlingens kuratorer. Arkivets persondossierer om understöd omfattar tiden , det vill säga även efter omorganisationen 1972. I arkivet ingår också handlingar rörande verksamheten för de ankomna flyktingarna (främst persondossierer) även efter det att handläggningen överfördes till understödsnämndens allmänna sektion, jämför arkiv. De delar av flyktingsektionen som fått separata arkivförteckningar är Barnavdelningen –1948, Registreringsavdelningen – 1948, och efterkrigshjälp, Jointavdelningen –1946, Emigrationsavdelningen (1945)1946–1956(1966), Av- delningen för immigration och transmigration samt –1950-talets början, Juridiska byrån 1948– 1953 samt URO-byrån för rättshjälp 1953–1975. Handlingar från flyktingsektionens verksamhet ingår också i , eftersom bland andra församlingsdirektören också var handläggare av sektionens ärenden. Hans 1951 gjorda sammanställning om församlingens hjälpverksamhet för flyktingar (”Några ord och siffror om Mosaiska församlingens i flyktinghjälp –1950”) ingår i sektionens arkiv, volym F 4 A:10. Korrespondens och spridda handlingar –1945 ur samt Flyktingsektionens arkiv finns på mikrofilm i serie K 4 i Bild och fotosamlingen (SE/RA/730128/10/K/K 4). I serien D i Flyktingsektionens arkiv finns ett register i två volymer över flyktingar, ankomna (1940–1942), ett register över flyktingar och överlevande som erhållit understöd från församlingen både före och efter 1945, samt register över understöd och lån till transmigranter –1955 (4 vol.). I E-serien finns bland annat korrespondens och handlingar angående flyktingar från –1947 (11 vol.) samt från och 1943– 1948 (6 vol.) Korrespondensen från de socialkuratorer som arbetade med den sociala omvårdnaden om flyktingar och överlevande finns i flera serier. Exempelvis finns kuratorernas korrespondens –1956 i 35 volymer sorterad efter namn. Dessutom finns persondossierer om inrese- och uppehållstillstånd, understöd, emigrationsärenden m.m. . Barnavdelningen var en särskild avdelning av för judar som ansvarade för placering och omvårdnad av de barn som kom till genom den så kallade barnkvoten som i företrädare hade förhandlat fram med svenska myndigheter och regeringen . 1941 överfördes barnavdelningen med övriga till Flyktingsektionen. Arkivet omfattar handlingar till , då avdelningen upphörde. Arkivets korrespondensserie (E), innehåller korrespondens med vårdnadshavare i och kvarvarande föräldrar i främst och . Här finns även ett kortregister över flyktingbarn, ankomna , samt ett över barnen bland ”1945-års räddade”. Arkivet innehåller integritetskänslig information och särskilda villkor gäller för att få tillgång till handlingarna. Arkivet innehåller listor och kartotek som upprättats i arbetet med att efterforska och registrera deporterade judar (bl.a. i syfte att kunna skicka hjälpsändningar) samt överlevande efter Förintelsen. Här finns 19 volymer med register över efterforskade (deporterade) judar i eller tyskockuperade länder 1944–1945, ett fyra volymer stort register över judar i –1945, ett motsvarande register i två volymer över judiska fångar i Bergen-Belsen 1944–1945 samt en volym med register över fångar i mindre läger 1944–1945. Här finns ett kartotek räddade samt förteckningar i 18 volymer över överlevande judar i skilda länder 1945–1947, ifyllda registreringsblanketter för flyktingar 1945–1947 samt en omfattande korrespondens i efterforskningsärenden med amerikanska hjälporganisationer (Joint och ) från perioden –1948. Avdelningen för immigration och transmigration och Judiska Denna avdelning ansvarade för immigrations- och emigrationsärenden för de judiska överlevande som kom inom ramen för en särskild transmigrationskvot som inrättats 1945. Arkivet innehåller bland annat ett kortregister över transmigranter och anhöriga – 1948, samt persondossier för inreseärenden . Avdelningen bistod flyktingar och överlevande att emigrera vidare till ”tredje land”. Arkivet innehåller uppgifter om vart Förintelseflyktingar och -överlevande reste och hur emigrationen organiserades. Arkivet innehåller personregister till handlagda ärenden –1962 i 8 volymer. Här finns även en enkät till räddade om emigrationsplaner med mera 1946, frågeformulär om önskat emigrationsmål, korrespondens med och andra utländska hjälporganisationer som delfinansierade den judiska vidarevandringen från , samt 336 volymer persondossier i emigrationsärenden från 1945 till 1960-talet. Juridiska byrån, erbjöd rättshjälp för flyktingar och överlevande som sökte restitution för stulen och förlorad egendom från andra länder. Arkivet innehåller personakter uppdelade på ”allmänna” ärenden” (21 vol.) och ärenden angående egendom i (13 vol.). I arkivet finns även ett kortregister till personakterna. URO-byrån var en svensk avdelning av den internationella rättshjälpsbyrån United Restitution Office (Organisation) och hade till uppgift att erbjuda rättshjälp till personer som sökte skadestånd, ersättning eller restitution från och andra länder för brott som begåtts mot dem av den Nazityska regimen. Arkivet innehåller ett kortregister till skadeståndsärenden –1975 samt över 600 per- sondossierer med flera tusen skadeståndsärenden – 1975. Skadeståndshandlingarna innehåller både standardiserade personuppgifter om klienterna, som ålder, kön, ursprung, religionstillhörighet samt uppgifter om de brott de utsatts för av den nazistiska regimen i . Ansökningarna innehåller även av sökandena författade vittnesmål om de brott de utsatts för. Dessa skildringar är utförliga men ofta väldigt sakliga och kärnfulla då de är präglade av den juridiska process de är tillkomna i. I akterna finns olika former av stödjande dokumentation, vittnesmål, intyg osv. Dessutom finns en omfattande korrespondens mellan rättshjälpsbyråns personal och klienterna. Arkivet innehåller integritetskänslig information och särskilda villkor gäller för att få tillgång till handlingarna. för hjälp åt judar, för hjälp åt judar samt Judiska barns räddning för hjälp åt och judar var juridiskt och ekonomiskt fristående men till församlingen knutna hjälporganisationer inriktad på att sända materiell hjälp till judar i det av ockuperade , samt senare även till judar i övriga . De två arkiven innehåller korrespondens med utländska hjälporganisationer, privatpersoner och företag angående organiseringen av hjälpsändningar till judar i ghetton och koncentrationsläger. Här finns brev från polska privatpersoner och organisationer som beskriver den desperata situationen för judarna i och övriga . En motsvarande organisation fanns för hjälpsändningar och annan hjälpverksamhet särskilt inriktad på barn: för Judiska barns räddning. Även den kommittén har ett eget arkiv med motsvarande typ av handlingar. Här finns uppgifter om hjälpsändningar till bland annat barnhem, flyktingläger och koncentrationsläger i . i (i ) Judiska församlingens i arkiv innehåller handlingar om den hjälpverksamhet för judiska flyktingar och överlevande som och judiska hjälporganisationer i bedrev under och efter tiden för de nazistiska förföljelserna och Förintelsen. Precis som i Stockholmsförsamlingens arkiv finns ett stort antal arkivhandlingar som relaterar till Förintelsen. (se serien Judiska hjälpfonden) innehåller korrespondens, rapporter och räkenskaper från hjälpverksamheten för flyktingar från Nazityskland. Israelitiska sjukvårds- och begravningssällskapets arkiv innehåller handlingar om hur tidigare koncentrationslägerfångar som dog efter ankomsten till hanterades och begravdes. I serien Handlingar angående koncentrationslägrens offer, länskommitténs handlingar, finns handlingar som rör mottagandet, rehabilitering och annan hjälp för överlevande från Nazityskland. Här finns PM och korrespondens med myndigheter, institutioner som förläggningar och sjukhus och hjälporganisationer. Även i den allmänna ”huvudserien” finns handlingar som berör hjälpverksamhet för Förintelsens offer, flyktingar och överlevande. Fullständig förteckning till församlingens arkiv finns hos i . i (Stadsarkiv) Precis som sina motsvarigheter i och hade i en omfattande hjälpverksamhet för flyktingar från Nazityskland och av ockuperade länder samt för överlevande efter Förintelsen. I församlingsarkivets korrespondensserie, J VI Korrespondens angående hjälp till flyktingar och behövande, finns 33 volymer med korrespondens från perioden – 1953 som innehåller upplysningar om flyktingar och överlevande. Handlingar finns även spridda i JII, Ämnesordnade handlingar, samt i andra arkivserier. Arkivförteckning finns i NAD. Svensk kyrkans arkiv, arkiv innehåller en rad arkiv som innehåller källor om kyrkan, dess organisationer och enskilda företrädare i förhållande till Förintelsen. Här finns bland annat Svenska Israelsmissionens (SIM) arkiv. SIM bedrev flyktinghjälp och annan räddningsverksamhet för judar och konverterade judar i från annektering av till 1941 då förbjöd organisationen. Arkivförteckning finns hos i . I finns digitala fotografier som tog med sin egen kamera under räddningsaktionen med de Vita bussarna. Där finns även anteckningsböcker, brevkorrespondens och annat arkivmaterial som berör resorna med Svenska Röda korsdetachementet i och 1945–1947. har flera arkiv och samlingar med berättelser och handlingar som rör Förintelsen. I Förintelsens närhet 2000 Samlingen tillkom genom insamling . Materialet innehåller intervjuer med två kvinnor om deras uppväxt och upplevelser under i och i /1942, samt om livet i efter krigets slut.