sou · H8B317 · 2020-04-01 00:00:00 — Utöver de risker för spararna som ett bristande konsumentskydd kan innebära, kan det även påverka förtroendet för det finansiella systemet. 4Sveriges miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel har långtgående miljöåtaganden, både på nationell och internationell nivå. De internationella åtagandena avser huvudsakligen genomförande av de klimatrelaterade investeringar som krävs för att uppfylla de långsiktiga målen i och de mål som antagits globalt i FN:s agenda 2030 samt i Action Agenda om utvecklingsfinansiering. Som medlemsstat har även gjort miljöåtaganden gentemot EU. I kapitlet beskrivs hur övergripande åtaganden relaterar till förpliktelser på EU-nivå respektive nationell nivå. På nationell nivå är de svenska miljömålen på många områden mer omfattande än vad som följer av internationella förpliktelser. ambition är att vara ett föregångsland och att dela med sig av sina erfarenheter. 4.1Åtaganden på global nivå antog en historisk resolution med 17 globala mål: Agenda 2030 för hållbar utveckling. Agendan innebär att alla medlemsländer i FN förbundit sig att tillsammans uppnå en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar utveckling. De 17 globala målen för hållbar utveckling är i sin tur indelade i 169 delmål. Hållbar utveckling innebär att tillgodose dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjlighet att tillfredsställa sina behov. De globala målen innehåller tre dimensioner av hållbar utveckling, ekonomiska, sociala och miljömässiga. Det finns åtta miljörelaterade mål varav ett är att vidta omedelbara åtgärder för att bekämpa klimatförändringarna. miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel Agenda 2030 erkänner om klimatförändringar som det främsta internationella forumet för förhandlingar om klimatförändringar. Övriga klimatrelaterade mål är rent vatten och sanitet, hållbar energi, hållbar industri, hållbara städer och samhällen, hållbar konsumtion och produktion, hav och resurser samt ekosystem och biologisk mångfald. har liksom flertalet av världens länder ratificerat om klimatförändringar, UNFCC, (klimatkonventionen) som trädde i kraft . Klimatkonventionens mål är att halten av växthusgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Klimatkonventionen specificeras genom underavtal. finns två sådana avtal, Kyotoprotokollet (inklusive Doha-tillägget till Kyotoprotokollet) och . har tillsammans med EU ratificerat Kyotoprotokollet som trädde i kraft . Kyotoprotokollet innehåller rättsligt bindande begränsningsåtaganden och målsättningar för de flesta utvecklade länder avseende utsläpp av växthusgaser. Protokollets första åtagandeperiod löpte . Den andra åtagandeperioden sträcker sig . , som reglerar ländernas klimatarbete , antogs vid klimatkonventionens tjugoförsta partsmöte (COP 21) . Avtalet förbinder parterna att hålla den globala uppvärmningen väl över förindustriell nivå samt att göra ansträngningar för att begränsa temperaturökningen till . innehåller även en avsnitt 2.1.c som är riktad direkt till den finansiella sektorn. Där fastställs att finansiella flöden ska göras konsistenta med en utveckling där utsläppen av växthusgaser blir gradvis lägre. Klimatkonventionen utgör ett ramverk för framtida klimatinsatser men får genom ett rättsligt bindande innehåll avseende det långsiktiga temperaturmålet. Vilka exakta utsläppsminskningar som är nödvändiga för att uppnå temperaturmålet anges inte, men avtalet innehåller åtaganden för samtliga parter att ha nationellt fastställda bidrag (Nationally Determined Contribution, NDC) som miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel beskriver hur stora utsläppsminskningar landet tänker sig att göra . EU och dess medlemsstater har uttryckt sin avsikt att agera gemensamt inom ramen för . Det innebär ett gemensamt ansvar för att utarbeta, meddela och upprätthålla de successiva nationellt fastställda bidrag som medlemsstaterna avser att förverkliga. åtagande ska därför ses som en del av EU:s totala bidrag till att uppfylla avtalet. För att kunna omsätta åtagandet enligt till handling och förstå dess omfattning behöver temperaturbegränsningsmålet översättas till konkreta mål om minskade utsläpp. FN:s mellanstatliga klimatpanel IPCC (Intergovernmental Panel on Climate Change) är en organisation som grundades . Dess uppdrag är att tillhandahålla en vetenskaplig grund vad gäller klimatförändringarna, dess miljömässiga och socioekonomiska påverkan samt möjliga lösningar. IPCC gör regelbundna kunskapsutvärderingar med hjälp av forskare i tre arbetsgrupper som täcker in den vetenskapliga grunden; effekter, anpassning och sårbarhet; samt utsläppsbegränsning. För att begränsa den globala uppvärmningen till bedömer IPCC att det krävs långtgående förändringar i alla delar av samhället och att dessa åtgärder bör implementeras skyndsamt. I rapporten beskrivs de s.k. utsläppsbanor som krävs för att det ska vara sannolikt att nå målet om global uppvärmning. IPPC:s nästa stora utvärdering (AR6) förväntas bli klar . har viktiga miljöåtaganden inom ramen för EU samarbetet när det gäller: –klimatförändringarna och miljön, –biologisk mångfald, –markanvändning och skogsbruk, –skydd och förvaltning av vattenresurser, –luftföroreningar och buller, –resurseffektivitet och den cirkulära ekonomin, miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel –hållbar konsumtion och produktion, –kemikalier och bekämpningsmedel. Enligt artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) har unionens miljöpolitik som uttryckligt mål att bekämpa klimatförändringarna. EU har genom sin ram för klimat- och energipolitiken , vilken också utgör unionens åtagande inom ramen för , befäst sig att uppnå följande mål : –Att minska växthusgasutsläppen med jämfört med nivåer, öka energieffektiviteten (vägledande mål som ska ses över 2020) och öka andelen förnybara energikällor till av den slutliga energianvändningen. Ramen för perioden till är en uppföljning av de ”20-20-20- mål” som EU:s ledare beslutade om : –Att minska utsläppen av växthusgaser , öka andelen förnybar energi i den slutliga energianvändningen och minska EU:s totala primära energianvändning (allt jämfört med nivåer), omsatt i bindande lagstiftningsåtgärder. I för ett utsläppssnålt samhälle 2050 anges ett långsiktigt mål om en 80-procentig minskning av växthusgasutsläppen.1 EU:s huvudsakliga styrmedel för att minska utsläppen är EU:s system för handel med utsläppsrätter, EU ETS, som startade . Utsläppsmålet till 2030 ska nås genom att utsläppen som ingår i EU ETS minskas jämfört med utsläppsnivån . Minskning av utsläpp genom EU ETS innebär inget specifikt åtagande för medlemsstaterna utan ska åstadkommas kollektivt av de verksamheter som omfattas av systemet. EU ETS omfattar utsläpp från energiintensiv industri, el- och värmeproduktion samt inrikesflyg inom EU. För del stod utsläpp från dessa sektorer för av de totala utsläppen exklusive utsläpp och upptag från sektorn 1Europaparlamentet (2019). Klimatförändringarna och miljön. miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk (Land Use, Land Use-Change and Forestry, LULUCF). När det gäller utsläpp som inte omfattas av EU ETS, regleras i en ansvarsfördelningsförordning2 bindande utsläppsminskningsmål för medlemsländerna för perioden –2030. Medlemsstaterna tilldelas bindande mål för utsläppsminskningar till 2030 på mellan jämfört med . Rikare medlemsländer har fått ett större ansvar än fattigare för att målen ska nås. Exempelvis ska minska sina utsläpp . bidrag inom ansvarsfördelningsförordningen (ESR-målet) kan sättas i relation till etappmålet inom klimatramverk, som motsvarar en minskning till 2030, jämfört med . Utsläpp från ESR-sektorn stod 2015 för av totala utsläpp. antog Rådet förordningen om utsläpp och upptag av växthusgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk3. Förordningen ska bidra till att minska EU:s utsläpp av växthusgas –2030 och framåt genom bättre skydd och förvaltning av skog och mark i hela EU. I förordningen fastställs en ram för att säkerställa att alla utsläpp och upptag från denna sektor inkluderas i klimatramverket. svarade sektorn i för ett nettoupptag om , vilket kan jämföras med totala utsläpp om , exklusive LULUCF. Det handlar främst om upptag på grund av tillväxt i skog. antog kommissionen en strategi i syfte att sätta stopp för förlusten av biologisk mångfald och förstörelsen av ekosystemtjänster inom EU. Strategin godkändes av Rådet och införlivade då sex mål: 1.fullständig tillämpning av EU:s naturskyddslagstiftning för att bevara den biologiska mångfalden, 2.bättre skydd av ekosystemen och större användning av grön infrastruktur, 3.ett mer hållbart jord- och skogsbruk, 2Europaparlamentets och Rådets förordning, EU, nr 2018/842 av . 3Europaparlamentets och Rådets förordning, EU, nr 2018/841 av . miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel 4.en bättre förvaltning av fiskebestånden, 5.skärpta kontroller av invaderande främmande arter, och 6.ett ökat bidrag från EU till kampen för att motverka den globala förlusten av biologisk mångfald. Förutom målet fastställs i för biologisk mångfald också en vision : ”Den biologiska mångfalden i Europeiska unionen och de ekosystemtjänster som denna leder till – unionens naturkapital – skyddas, värderas och återställs på lämpligt sätt på grund av den biologiska mångfaldens inneboende värde och det avgörande bidraget till människors välfärd och ekonomiskt välstånd, och så att katastrofala förändringar förorsakade av förlusten av biologisk mångfald undviks.” Idecember 2015 presenterade en handlingsplan om cirkulär ekonomi samt ett förslag om revidering av sex direktiv på avfallsområdet (avfallspaketet). Syftet är att främja en övergång till en mer cirkulär ekonomi, där värdet på produkter, material och resurser behålls i ekonomin och avfallsgenereringen minimeras. Handlingsplanen lyfter fram vikten av innovation och investeringar för att driva utvecklingen samt behovet av ett system för uppföljning och övervakning. Handlingsplanen innehåller initiativ för att påverka produkters hela livscykel, dvs. produktion och design, konsumtion, avfallshantering och marknaden för återvunna material. Den identifierar också fem sektorer där åtgärder i hela värdekedjan är särskilt prioriterade: •bygg- och rivningsavfall och •biomassa och biobaserade produkter. miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel presenterade kommissionen en strategi för plast i en cirkulär ekonomi. Strategin identifierar centrala utmaningar, inklusive den låga graden av återanvändning och materialåtervinning av plast, växthusgasutsläppen i samband med produktion och förbränning av plast och förekomsten av plastavfall i haven. Kommissionen föreslår att alla plastförpackningar bör utformas så att de kan materialåtervinnas eller återanvändas . Rådet och parlamentet nådde en preliminär överenskommelse om att minska plastföroreningarna genom stränga nya restriktioner för vissa plastartiklar för engångsbruk. 4.3Miljö och klimatåtaganden på nationell nivå nationella miljöåtagande baseras på propositionen Svenska miljömål4. I miljöpropositionen konkretiserades det svenska åtagandet till femton miljökvalitetsmål, det s.k. miljömålssystemet (ett sextonde miljökvalitetsmål tillkom 2005). Utgångspunkten för miljömålssystemet är att det miljöpolitiska arbetet ska utföras ur ett generationsperspektiv med det övergripande målet att till nästa generation kunna lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta. För att effektivisera miljöarbetet och förbättra uppföljningen beslutade om en ny målstruktur för miljöarbetet.5 Målen för miljöpolitiken omfattar ett generationsmål som anger inriktningen för den samhällsomställning som behöver ske inom en generation för att nå miljökvalitetsmålen, miljökvalitetsmål som beskriver det tillstånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till och etappmål som beskriver de samhällsomställningar som är viktiga steg för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålen. Utvecklingen av generationsmålet tar fasta på den globala aspekten av miljöproblemen och tydliggör att arbetet med att lösa de svenska miljöproblemen ska ske utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. har beslutat om 16 miljökvalitetsmål: 3.Bara naturlig försurning. 1997/98:145, bet. 1998/99: MJU6, rskr. 1998/99:87. 2009/10:155, bet. 2009/10: MJU25, rskr. 2009/10:377. miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel 8.Levande sjöar och vattendrag. 9.Grundvatten av god kvalitet. 10.Hav i balans samt levande kust och skärgård. 13.Ett rikt odlingslandskap. 15.God bebyggd miljö, och 16.Ett rikt växt och djurliv. Regeringen bedömde i budgetpropositionen att det med beslutade styrmedel endast går att nå två av sexton miljökvalitetsmål. Miljökvalitetsmålet Skyddande ozonskikt kommer att uppnås och miljökvalitetsmålet Säker strålmiljö är nära att nås, medan resterande fjorton miljökvalitetsmål inte kommer att nås. De mål där utvecklingen i miljön är positiv är luft och Bara naturlig försurning. För vissa mål går det enligt regeringen inte att utläsa en tydlig riktning i utvecklingen i miljön vilket bl.a. kan bero på att det saknas tillräckliga underlag för att mäta utvecklingen. En annan orsak är att utvecklingen inom samma mål är motsägelsefull, t.ex. att förekomsten av vissa miljögifter minskar som andra ökar. När det gäller miljökvalitetsmålen Begränsad klimatpåverkan, Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö, och Ett rikt växt- och djurliv är utvecklingen negativ. Sistnämnda mål är beroende av att många av de andra miljökvalitetsmålen nås. pekar i sin senaste fördjupade utvärdering av miljömålen6 på att det på grund av den mer akuta karaktären av målen om Begränsad klimatpåverkan samt Biologisk mångfald är av extra 6Naturvårdsverket (2019). Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel stor vikt att dessa mål prioriteras i ett kortare perspektiv. Utredningen bedömer att samtliga miljökvalitetsmål är relevanta för utredningens arbete. Nedan redovisas de miljökvalitetsmål där utvecklingen har varit negativ. Fokus ligger på målet Begränsad klimatpåverkan. 4.3.1Målet om begränsad klimatpåverkan Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk beredning vars uppgift var att lämna förslag om hur det fastställda generationsmålet och miljökvalitetsmålen kan nås. Beredningen tog namnet Miljömålsberedningen och dess övergripande mandat gäller . Beredningen presenterade ett klimatpolitiskt ramverk för en långsiktig klimatpolitik, SOU 2016:21. Regeringen tog beslut om att till överlämna propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146) som baseras på Miljömålsberedningens betänkande. fattade beslut om ett klimatpolitiskt ramverk för . Det klimatpolitiska ramverket består av tre delar: klimatlag, klimatmål och ett klimatpolitiskt råd. Klimatlagen (2017:2020) lagfäster att regeringens klimatpolitik ska utgå ifrån klimatmålen och hur arbetet ska bedrivas (1 §). •Regeringen ska presentera en klimatredovisning i budgetpropositionen (4 §). •Regeringen ska ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås (5 §). Det övergripande målet i det klimatpolitiska ramverket är att inte har några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. innehåller även etappmål på vägen mot det långsiktiga målet. Negativa utsläpp innebär att utsläppen av växthusgaser från verksamheter i är miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel mindre än t.ex. den mängd koldioxid som tas upp av naturen som en del av kretsloppet, eller mindre än de utsläpp bidrar till att minska utomlands genom att investera i olika klimatprojekt. De kvarvarande utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska dock vara lägre än utsläppen . Utsläppen i i de sektorer som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelningsförordning, bör vara minst 63procent lägre än utsläppen , och lägre . Utsläppen som omfattas är främst från transporter, arbetsmaskiner, mindre industri- och energianläggningar, bostäder och jordbruk. Dessa utsläpp ingår inte i EU:s system för handel med utsläppsrätter, som omfattar det mesta av utsläppen från industrin, el- och fjärrvärmeproduktion samt flygningar med start och landning inom det europeiska ekonomiska samarbetsområdet EES. På motsvarande sätt som för det långsiktiga målet finns även möjlighet att nå delar av målen och 2040 genom kompletterande åtgärder, såsom ökat upptag av koldioxid i skog eller genom att investera i olika klimatprojekt utomlands. Sådana åtgärder får användas för att klara högst av utsläppsminskningsmålen . Utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska minska med jämfört med . Anledningen till att inrikes flyg inte ingår i målet är att inrikes flyg ingår i EU:s system för handel med utsläppsrätter. tredje pelare är ett klimatpolitiskt råd. Rådets huvuduppdrag är att utvärdera hur regeringens samlade politik är förenlig med de klimatmål som riksdag och regering har beslutat. Rådet ska bl.a. i en årlig rapport utvärdera om inriktningen inom olika relevanta politikområden gynnar eller motverkar möjligheten att nå klimatmålen. Rådet har sitt kansli hos forskningsrådet Formas som ger stöd med handläggning, administration och kommunikation. presenterade rådet sin första rapport. miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel Regeringen har i enlighet med klimatlagen till överlämnat en klimatpolitisk handlingsplan (prop. 2019/20:65). I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Även det klimatrelaterade arbetet som regeringen avser vidta internationellt och inom EU presenteras. I propositionen lyfter regeringen med utgångspunkt i den analys som genomfört och de färdplaner som branschorganisationer lämnat till regeringen genom initiativet Fossilfritt några särskilt viktiga områden som skapar förutsättningar för omställningen till ett fossilfritt samhälle: 1.förutsättningar för elektrifiering, 2.en växande bioekonomi inom hållbara ramar, 4.ett investeringsklimat och en finansmarknad som underlättar för omställning, 5.ökad cirkularitet och resurseffektivitet, 6.en innovationspolitik för morgondagens lösningar samt 7.en inkluderande omställning. Utgångspunkten är att klimatomställningen ska genomföras på ett sätt som inte äventyrar möjligheten att nå övriga globala mål för hållbar utveckling. Den statliga styrningen på området måste utgå från vilka möjligheter som finns att bidra effektivt till klimatmålen men också vad som är långsiktigt hållbart ur ett socialt, ekonomiskt och miljömässigt perspektiv. När det gäller finansmarknaden framhålls i propositionen att den har en viktig roll i ekonomin genom att allokera kapitalet effektivt. Regeringen anför därvid bl.a. följande. För att världens länder ska ställa om till fossilfrihet och hålla den globala uppvärmningen kommer det att krävas enorma investeringar i ny teknik under de närmaste decennierna. Även i kommer stora investeringar behövas i såväl fossilfri produktion i industrin som transportinfrastrukturen och energisystemet. Marknaden är i regel ett effektivt instru- miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel ment för att allokera resurser dit de gör mest nytta för samhället, men förekomsten av marknadsmisslyckanden innebär enligt propositionen att finansiella aktörer inte alltid har tillräckliga incitament för att finansiera samhällsekonomiskt lönsamma investeringar. Med rätt spelregler bidrar däremot marknadskrafterna till att driva på omställningen. Därför är investeringsklimatet för hållbara lösningar, både nationellt och globalt, centralt i klimatpolitiken. 4.3.2Biologisk mångfald och ekosystem Enligt finns det starka skäl att utöver klimatfrågan även prioritera biologisk mångfald i miljöpolitiken . När det gäller det senare så har utvecklingen av bl.a. ekosystemens återhämtning och bevarandet av biologisk mångfald, gått åt fel håll . Biologisk mångfald och ekosystemtjänster hotas ofta vid exploateringar och annan markanvändning där naturresurser tas i anspråk. Arbetet med att uppnå en bättre biologisk mångfald får konsekvenser för flera andra miljökvalitetsmål, exempelvis Ett rikt växt och djurliv, Levande skogar och Ett rikt odlingslandskap. Miljökvalitetsmålet Ett rikt växt- och djurliv innebär att den biologiska mångfalden ska bevaras och nyttjas på ett hållbart sätt, för nuvarande och framtida generationer. Arternas livsmiljöer och ekosystemen samt deras funktioner och processer ska värnas. Arter ska kunna fortleva i långsiktigt livskraftiga bestånd med tillräcklig genetisk variation. Människor ska ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd (prop. 2004/05:150). Störst påverkan på arternas status har skogsavverkning och igenväxning av jordbruksmark. En stor utmaning är att djurhållning med betesdjur upphör, jordbruk läggs ned och att det öppna landskapet växter igen. Miljökvalitetsmålet luft innebär att luften är så ren att människors hälsa samt djur, växter och kulturvärden inte skadas (prop. 2000/01:130 s. 38 ff.). Med målet avses att halterna av luftföroreningar inte överskrider lågrisknivåer för cancer eller riktvärden miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel för skydd mot sjukdomar eller påverkan på växter, djur, material och kulturföremål. En ökad elektrifiering bidrar till minskade utsläpp av växthusgaser och luftföroreningar och därmed till en förbättrad luftkvalitet. I det nationella luftvårdsprogram som regeringen antog redovisas vilka åtgärder avser genomföra för att klara kraven på nationella utsläppsminskningar. För att klara reduktionsåtaganden krävs åtgärder inom framför allt transportsektorn, industrin och jordbruket. Miljökvalitetsmålet Giftfri miljö innebär att förekomsten av ämnen i miljön som har skapats i eller utvunnits av samhället inte ska hota människors hälsa eller den biologiska mångfalden. Kemikalieinspektionen har fått i uppdrag av regeringen att genomföra en handlingsplan för en giftfri vardag. Uppdraget sträcker sig . Handlingsplanens fokus är att minska den exponering för farliga ämnen som barn och unga utsätts för. Inom ramen för handlingsplanen har Kemikalieinspektionen lämnat förslag om att förbjuda användningen av flyktiga ämnen i byggprodukter, högfluorerade miljögifter (PFAS) i brandskum och mikrokorn av plast i kosmetiska produkter och andra kemiska produkter. tas en ny punktskatt på kemikalier i viss elektronik ut. Syftet med skatten är att minska tillförseln av farliga ämnen till människors hemmiljö och uppmuntra till att mer hälsovänliga alternativ används. Regeringen har beslutat om att begränsa användningen av kemiska växtskyddsmedel för bl.a. ogräsbekämpning före skörd i spannmål som ska användas till livsmedel. Be- slutet är ett led i genomförandet av den nationella handlingsplanen för hållbar användning av växtskyddsmedel. Att åtgärda förorenade områden är också steg på vägen för att nå flera andra miljömål, t.ex. God bebyggd miljö och Levande sjöar och vattendrag. Miljökvalitetsmålet God bebyggd miljö innebär att städer, tätorter och annan bebyggd miljö ska utgöra en god och hälsosam livsmiljö samt medverka till en god regional och global miljö. Natur- och kulturvärden ska tas till vara och utvecklas. Byggnader och anläggningar ska lokaliseras och utformas på ett miljöanpassat sätt och miljöåtaganden och miljöpolitiska styrmedel så att en långsiktigt god hushållning med mark, vatten och andra resurser främjas (prop. 2000/01:130). Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras.