sou · H8B376 · 2020-12-15 00:00:00 — I och med att renoveringen av är slutförd kommer kapitalet att vara betydligt högre. Därmed behöver frågan om hyressättningen med anledning av bl.a. renoveringar och ombyggnader klargöras. Frågan om hanteringen av ett eventuellt förändrat avkastningskrav för de berörda fastigheterna prövas av regeringen. Den kostnadshyresmodell som används har brister som blir påtagliga i samband med omfattande renoveringar eftersom modellen innebär att samtliga kostnader ska belasta hyresgästen, vilket medför kraftiga hyreshöjningar. Regeringen har därför gjort bedömningen att nya alternativa och hållbara hyresmodeller bör tas fram för de fem institutionerna, i syfte att skapa bättre förutsättningar för verksamheten. Behovet av en utredning Regeringen anser att den nuvarande modellen för kostnadshyra för fem specifika kulturinstitutioners huvudbyggnader inte fungerar ändamålsenligt. En särskild utredare bör därför ges i uppgift att genomföra en översyn av nya alternativa och hållbara hyresmodeller för de fem kulturinstitutioner som har en kostnadsbaserad hyresmodell. I översynen ingår att värdera och bedöma möjligheterna till att de föreslagna alternativa modellerna kan tillämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamheter och som förvaltas av . Det är angeläget att hyresförhållandet bygger på ömsesidig öppenhet mellan parterna. förvaltar ett stort antal statliga, kulturhistoriskt viktiga fastigheter. En av principerna bakom den statliga fastighetsförvaltningen, som fastslog 1993, är att den bör bedrivas med ett marknadsmässigt avkastningskrav. Av det skälet ställer regeringen krav på att Statens fastighetsverks verksamhet ska ge en marknadsmässig avkastning. Som bas för beräkningen av avkastningen används myndighetens genomsnittliga lån i för investeringar i fastigheter och anläggningar. För att göra beräkningen jämförbar med andra fastighetsförvaltande aktörer beräknas kravet på avkastning på av de genomsnittliga lånen vilket åskådliggör ett fastighetsbolags eget kapital. De nya alternativa hyresmodellerna som utredaren ska föreslå ska bidra till en mer transparent hyresmodell där hyreskostnaderna blir mer förutsebara. Regeringen gav 2001 i uppdrag att förhandla fram en kostnadsbaserad hyresmodell för fem utpekade kulturinstitutioners huvudbyggnader, nämligen Operan, , , och . Den hyresmodell som då förhandlades fram har analyserats utifrån olika aspekter i olika utredningar och översyner och det har framkommit att den har brister. Det är angeläget att värdefulla verksamheter inom det kulturpolitiska området fortsatt kan bedrivas på sina ursprungsplatser och i lokaler som ursprungligen formats för dessa specifika ändamål. •analysera nuvarande kostnadshyresmodell och med utgångspunkt i analysen föreslå nya hållbara alternativa hyresmodeller för de fem kulturinstitutionerna, •i analysen tillvarata hyresgästernas och fastighetsägarens erfarenheter av nuvarande kostnadshyresmodell och särskilt deras erfarenheter från större ombyggnationer och renoveringar, •belysa på vilket sätt förslagen är ändamålsenliga under ordinarie fastighetsförvaltning respektive vid större renoveringar och i det sammanhanget analysera och beakta förekomsten av och hanteringen av eventuellt eftersatt underhåll, •belysa förslagens koppling till pris- och löneomräkningsmodellen för hyreskostnaderna inom anslagstilldelningen, •undersöka om det finns ett behov av förändringar av ansvar och uppgifter och i så fall föreslå sådana och belysa vilka effekter förslagen skulle få för hyresvärdens och hyresgästens ställning, •belysa och värdera om andra hyresmodeller inom det statliga fastighetsbeståndet kan användas vid hyressättningen, •värdera och bedöma möjligheterna till att de föreslagna alternativa modellerna kan och bör tillämpas på andra motsvarande fastigheter som rymmer kulturverksamheter och som förvaltas av , •värdera och bedöma om någon av de befintliga fem kulturinstitutioner som omfattas av kostnadshyresmodellen i stället bör omfattas av den hyressättning som gäller för övriga hyresgäster som hyr fastigheter av , •belysa effekterna av förslagen för såväl berörda kulturinstitutioner (både de som har kostnadshyra och de som kan komma att beröras av utredarens förslag) och som statens finanser, •utforma förslagen till nya hyresmodeller så att de motsvarar de krav som ställs på staten som förebild för vår gestaltade livsmiljö samt bidrar till att uppnå de nationella miljökvalitetsmålen och hållbar utveckling, och •utreda och föreslå hur de fastigheter som berörs av en ny modell bör redovisas inom . Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med de berörda hyresgästerna samt potentiella hyresgäster enligt uppdragsbeskrivningen. ska ges möjlighet att lämna synpunkter. Uppdraget ska redovisas . utredningen av hyresmodell för vissa kulturinstitutioner (Fi 2018:10) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om översyn av hyresmodell för vissa kulturinstitutioner (dir. 2018:98). Uppdraget ska i stället slutredovisas . utredningen av hyresmodell för vissa kulturinstitutioner (Fi 2018:10) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om översyn av hyresmodell för vissa kulturinstitutioner (dir. 2018:98). Uppdraget skulle ursprungligen ha redovisats . Ut- redningstiden förlängdes till (dir. 2019:58). Uppdraget ska i stället redovisas . Enkäterna gjordes för att säkerställa att alla de sex berörda parterna fick ange sin respektive synpunkt på de iakttagelser som kommit fram vid inledande mötena med parterna och . Uppföljande möten med varje part och en genomgång av respektive parts enkätsvar innebar en kontroll av att utredningen förstått iakttagelserna och synpunkterna rätt. Enkätens instruktion var att ange om de formulerade påståendena stämmer, delvis stämmer, inte stämmer eller inte går att svara på (markeras ”vet ej). Hyresgästernas svar skulle baseras på den byggnad som den egna organisationen hyr med kostnadshyra. Enkätsvar från hyresgäster och fastighetsförvaltande myndighet om testade påståenden 1.1 Regeringens beslut om kostnadshyra för kulturinstitutionerna lämnar stort utrymme för tolkning av hur det bör tillämpas. 1.2 Kostnadshyresmodellen bör inte överges, justeringar av modellen kan räcka. 1.3 Regeringens beslut om att eftersatt underhåll inte ska betalas av hyresgästerna 1.4 Allt eftersatt underhåll från tiden innan kostnadshyran började tillämpas är nu sanno- 1.5 Hyresnivån kommer att öka om mark- nadsmässig hyra tillämpas i stället för 1.6 En marknadsmässig hyra skulle fungera bättre än den tillämpade kostnadshyran för 1.7 En marknadshyra för kulturinstitutionens huvudbyggnad kan inte fastställas på ett 1.8 Det är osäkert om en övergång till mark- nadsmässig hyra kommer att kompenseras med ökat statligt bidrag/förvaltningsanslag för den egna organisationen. 1.9 Delar av kostnadshyresfastigheterna som hyresgästen inte längre behöver kan enligt gällande beslut inte sägas upp av 1.10 För kostnadshyresavtal fungerar 2.1 Kostnadshyresmodellen ger inte till- räckligt förutsägbar hyra. 2.2 Kostnadshyran skapar variationer i hyreskostnaden vilket utgör ett problem för den egna organisationen. 2.3 Införandet av komponentavskrivningar av anläggningstillgångar har förbättrat hyres- 2.4 SFV:s redovisade beräkningar av kost- naderna är inte tillräckligt transparenta. 2.5 För att öka förutsägbarheten bör SFV begära bindande offerter, även om det blir 2.6 Kostnadshyresmodellen skapar större problem för hyresgästen när SFV:s centrala administrativa kostnader varierar än vad en marknadshyressättning skulle ha gjort. 2.7 De av SFV redovisade kostnaderna för lokal administration är transparenta. Större renoveringar och ombyggnation 3.1 När kostnadshyra tillämpas, uppstår vid en större renovering eller ombyggnation oklar- heter om oförutsedda kostnader ska redovisas som en del av renoveringsprojektet eller inte. 3.2 Vid en större renovering eller ombygg- nation kommer en hyresgäst med marknads- hyra sannolikt inte betala hyra för både evakuerade lokaler och ersättningslokaler. 3.3 När kostnadshyra tillämpas, står hyres- gästen för hela risken för ökade kostnader vid en större renovering eller ombyggnation. 4.1 SFV:s bedömning av vad som betraktas som en hyresgästinvestering är oklar. 4.2 Principen för ansvarsfördelning mellan hyresgäst och fastighetsägare (gränsdrag- ningslistornas utformning) är oklar. 4.3 Kostnadshyresmodellen är tillräckligt flexibel för verksamhetsförändringar. 4.4 Kostnadshyresmodellen försvårar beslut om vilka projekt/åtgärder som ska prioriteras eftersom SFV och hyresgästen kan ha mot- stridiga mål för byggnaden. 4.5 Hyresgästen behöver få större inflytande över underhållsplanen än vad hyresmodellen 5.1 SFV:s incitament för att hålla nere kost- naderna inom kostnadshyresmodellen är 5.2 Det finns exempel på att SFV:s incitament för att hålla nere kostnaderna för åtgärder på huvudbyggnaden är för svagt. 5.3 SFV prioriterar inte energisnåla lösningar för byggnaden vid planering av åtgärder. 5.4 SFV har mer ambitiösa mål för antikvariska åtgärder för byggnaden än vad regelverket Pris- och löneomräkning av anslag 6.1 Det sätt på vilket pris- och löneomräk- vet ej (ändrat ningen av anslag tillämpas på lokalkostnads- delen för kostnadshyrorna ger sämre kompen- sation för den egna hyrans prisutveckling än tillämpningen för marknadshyror. Källa: Utredningens enkät, utskickad . Enkätsvar per mail till utredningen och uppföljande möten med respektive part –. 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motorfordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsättningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resursskolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2. En ny socialtjänstlag. Del 1 och 2. 48.Skatt på engångsartiklar. 49.Enhetlig och effektiv marknadskontroll. 50.Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. 51.En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. 52.Rutavdrag för äldre. 53.Personuppgiftsbehandling vid antalsberäkning inför klinisk forskning. 54.En långsiktigt hållbar migrationspolitik. 55.Innovation genom information. 56.Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. 57.Ett särskilt hedersbrott. –kompletterande nationella bestämmelser om cybersäkerhetscertifiering. –från forskning till nytta. –en översyn. 61.Ändrade regler om säkerställda obligationer. 62.En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. 63.Barnkonventionen och svensk rätt. 64.Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. 67.Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling 68.Försvarets radioanstalts internationella samarbete –en översyn av regelverket. 69.Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. 70.Fast omsorgskontakt i . 71.Utvinning ur alunskiffer. Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. –en del av den cirkulära ekonomin. 73.Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen. 74.En europeisk åklagarmyndighet i . 75.Bygg och bo till lägre kostnad –förslag för bättre konkurrens – hyresmodell för fem kulturinstitutioners huvudbyggnader. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsättningarna. och svensk rätt. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motorfordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En gemensam angelägenhet. 1 och 2. Skatt på engångsartiklar. Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. Rutavdrag för äldre. – en översyn. Ändrade regler om säkerställda obligationer. Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. Bygg och bo till lägre kostnad –förslag för bättre konkurrens i bostadsbyggandet. –hyresmodell för fem kulturinstitutioners huvudbyggnader. –kompletterande nationella bestämmelser om cybersäkerhetscertifiering. Försvarets radioanstalts internationella samarbete – en översyn av regelverket. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Innovation genom information. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. En långsiktigt hållbar migrationspolitik. Ett särskilt hedersbrott. En europeisk åklagarmyndighet i . +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. – en del av den cirkulära ekonomin. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Personuppgiftsbehandling vid antalsberäkning inför klinisk forskning. En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. Utvinning ur alunskiffer. Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En ny socialtjänstlag. Del 1 och 2. Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. Fast omsorgskontakt i . En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för –en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resursskolor. Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper. Innovation som drivkraft –från forskning till nytta. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling i svenska. Enhetlig och effektiv marknadskontroll.