sou · H8B378 · 2020-12-14 00:00:00 — Den pågående urbaniseringen och förtätningen av städer och tätorter samt bostadsbristen leder till ett hårt exploateringstryck. Enligt utvärdering av friluftsmålen tyder mycket på att den tätortsnära naturen minskar till följd av en ökande tätortsbefolkning och bebyggelse. har i sin uppföljning av målen 2019 uppmärk- sammat att antalet strandskyddsdispenser och upphävanden av strandskyddet ökar . Det saknas enligt ett 65Regeringens skrivelse 2012/13:51 s. 3–4. 3–4 och 17. 67Naturvårdsverket, Uppföljning av målen för friluftslivspolitiken 2019, Rapport 6904. SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet samlat underlag för hur stor ny areal som tas i anspråk och vilken betydelse det får för allmänhetens tillgång till stränder och vatten.68 De landsbygdspolitiska målen har utarbetats med förankring i de sociala, ekonomiska och miljömässiga dimensionerna i hållbar ut- veckling. Målen har stöd i de nationella miljökvalitetsmålen. För att nå de landsbygdspolitiska målen behövs goda förutsättningar för företagande och boende i landsbygder. Landsbygden måste därför kunna erbjuda goda möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd. Vi kan konstatera att många kommuner – inte bara i storstads- områdena – har betydande utmaningar när det gäller bostadsbyggan- det. För att öka attraktionskraften att bygga och bo i landsbygd har och olika utredningar övervägt olika sätt att främja utveck- lingen i landsbygder. Lättnader i strandskyddet är ett sådant alter- nativ, liksom lån för byggande av olika slag. I områden i landsbygder kan produktionskostnaden av en byggnad vara högre än marknads- värdet. Det innebär ett risktagande för både de som vill bygga och för banker i sin långivning. Möjligheten att bygga nära vatten förbättrar sannolikt de finan- siella förutsättningarna att bygga på landsbygd. Närhet till vatten och strand ökar marknadsvärdet och minskar därmed de ekono- miska riskerna för de som bygger och för finansiärer. Med tanke på att exploateringstrycket är lågt i många landsbygder är det vår slut- sats att lättnader i strandskyddet inte medför risk för överetablering eller att strandskyddets syften äventyras i dessa områden. Exploateringen av grunda mjukbottnar i kustnära miljöer är ett problem som uppmärksammats vid utvärderingen av miljökvalitets- målet Hav i balans samt levande kust och skärgård. Orsakerna till att ålgräsängarna i de grunda miljöerna minskar är flera, men utfyllnader i hamnar, bryggor och muddring är några. Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag avser allt inlandsvatten, det vill säga sjöar och vattendrag. Den totala strandlinjen längs sjöar och vatten- drag som är påverkad av bebyggelse ökade med . Som framgår av kapitel 5 skiljer sig exploa- 52–53. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 teringsgraden åt mellan länen och mellan kommuner. Beskrivningar och utvärderingar av miljö- och friluftsmålen ser till förhållandena i hela landet och det går inte att utläsa var målen kan nås eller inte kan nås. Varken strandskyddsreglerna eller miljö- och friluftsmålen anger någon målsättning eller nedre gräns för hur mycket strand som ska finnas för friluftslivet och djur- och växtlivet. Det finns en konflikt mellan bostadsbyggande och andra exploa- teringsintressen inom strandskyddade områden å ena sidan och miljöhänsyn i form av bevarande av orörda stränder å andra sidan, särskilt i högexploaterade områden. Vi har i uppdrag att lämna för- slag så att det blir betydligt enklare att bygga i strandskyddade områden i landsbygder. Miljökvalitetsmålen inrättades med det generella strandskyddet som en viktig förutsättning. Att de lands- bygdspolitiska målen har stöd i miljökvalitetsmålen utgör en viktig utgångspunkt för utredningens förslag. Vår ambition är att lämna förslag som underlättar strandnära byggande inom landsbygds- områden som strandskyddets syften inte äventyras. På så sätt avser vi att söka en balans mellan landsbygdspolitiken och miljö- och friluftsmålen i våra förslag. 5Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Vi har i uppdrag att identifiera förhållanden som påverkar hur strandskyddsreglerna kan differentieras med hänsyn till att till- gången till sjöar och stränder varierar i landet. Vi ska även identifiera hur dessa förhållanden kan mätas och sättas i relation till varandra. Utredningen ska i det sammanhanget dessutom beakta befolknings- täthet och exploateringstryck och förutsättningarna för djur- och växtliv. Vi ska lämna förslag som ska syfta till att förbättra förut- sättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för små- företagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Förslagen ska även syfta till att bibehålla eller om behov finns förstärka strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i starkt exploaterade områden. I detta kapitel redogör vi för befolkningsutveckling, befolknings- täthet och exploateringstryck i liksom för exploateringen av landets stränder. Vi kan konstatera att befolkningsutvecklingen och den pågående urbaniseringen innebär att städer förstoras och för- tätas, medan landsbygder har avfolkats. Enligt prognoserna kommer denna utveckling att fortsätta. Ett stärkt strandskydd kan enligt vår uppfattning därför behövas i områden där den allemansrättsliga tillgången till strandområden liksom utrymmet för djur och växter är eller börjar bli begränsat. Sådana förhållanden kan finnas i städer och andra större tätorter, där exploateringsgraden och befolknings- tätheten är eller börjar bli hög. Där ska många människor dela på tillgängliga stränder och utrymmet för djur och växter blir begränsat. Den pågående urbaniseringen och bostadsbristen leder sannolikt till ett fortsatt högt exploateringstryck och förtätning av bebyggelse i städer och tätorter. Enligt utvärdering av regeringens Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna friluftsmål tyder mycket på att den tätortsnära naturen minskar till följd av en ökande tätortsbefolkning och bebyggelse.1 Mot bakgrund av det nu nämnda anser vi att ett bibehållet eller stärkt strandskydd kan behövas främst i städer och andra större tätorter. I fritidshus- områden och i sådana områden i omvandling kan befolkningstät- heten vara låg, men exploateringsgraden ändå vara hög och exploa- teringstrycket högt. Ett starkt skydd kan därför även behövas inom fritidshusområden. har befolkning ökat med 1,4 miljoner personer. Det innebär också att befolkningstätheten har ökat. Befolkningstätheten i har gått från 21,6 invånare per kvadrat- kilometer till 2019. Det motsvarar knappt fyra fler invånare per kvadratkilometer. bor drygt 10 miljoner män- niskor i . () har prognosticerat att befolkningen i har ökat med ytterligare en miljon och passerar då 11 miljoner människor. kommer befolk- ningen att vara nästan 13 miljoner i enligt SCB:s beräk- ningar.2 är trots det relativt glesbefolkat i jämförelse med andra EU-länder. Till exempel är befolkningstätheten i EU:s 28 med- lemsländer 117,7 invånare per kvadratkilometer.3 har i Vision för 2025 identifierat och fokuserat på fyra så kallade megatrender, varav en är urbanisering.4 Enligt bor de flesta i våra tre storstadsregioner . Fram mot har inflyttningen till storstadsområdena lett till att inner- staden har blivit tätare, men också till att storstadsområdena nu innehåller flera städer med egna kärnor. Allt fler bor i de växande storstadsregionernas pendlingsorter, som har en betydande befolk- ningstillväxt. Den omgivande landsbygden är tämligen tätbefolkad, särskilt i de delar som ligger nära en knutpunkt eller station. 1Naturvårdsverket, Uppföljning av målen för friluftslivspolitiken 2019, Rapport 6904. 2SCB, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/manniskorna-i-sverige/befolkningsprognos- for-sverige/, besökt . 3SCB, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/manniskorna-i-sverige/befolkningstathet- i-sverige/, besökt . 4Boverket, Vision för 2025, diarienummer 109–2640/2011, . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna bygden och mindre orter utanför pendlingsstråken har länge haft negativ befolkningsutveckling. Urbaniseringen medför att denna utveckling fortsätter. av folkökningen sker i de tre storstadslänen. Ett tungt ansvar vilar därför på politiker och administratörer i dessa tre län. När allt fler vill bo i staden behöver mycket byggas ut. Trycket på förorterna har lett till ökat bostadsbyggande och en utbredning av nya bostäder i städernas omland. Förtätning i stället för utbredning har blivit alltmer aktuellt för att minska belastningen på mer omland och för att effektivisera redan ianspråktagen mark och befintlig infrastruktur. Förutsättningar måste skapas så att kommunika- tioner, barnomsorg, skola och tillgång till bostäder anpassas till de krav som en växande befolkning ställer.5 5.1.1Stora variationer i både tätbefolkade och glesbefolkade kommuner Det finns stora skillnader i befolkningstäthet per kommun i . Befolkningen är koncentrerad runt de tre storstäderna och är mycket mer tätbefolkat än norra delen av landet. Stora kom- muner i norr har lägst befolkningstäthet. I norra bor flest i centralorterna, som det finns stora i princip obebodda områden i norr. Kommuner med låg befolkningstäthet är ofta stora till ytan och har en befolkning som är ojämnt fördelad över landytan. I många svenska kommuner med låg befolkningstäthet finns det stora områden som är i princip obefolkade. finns det en eller flera tätorter där en stor del av kommunens befolkning bor. Även i tätbefolkade kommuner varierar befolkningstätheten, mellan mer eller mindre obefolkade respektive extremt tätbefolkade områden. I finns exempelvis områden där befolknings- tätheten är högre än 20 000 invånare per kvadratkilometer.6 21–25. 6SCB, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/manniskorna-i-sverige/befolkningstathet- i-sverige/, besökt . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna 5.1.2De mest tätbefolkade kommunerna finns i Åtta av de tio kommuner som har högst befolkningstäthet ligger i . och är de enda kommunerna utanför som tillhör de tio mest tätbefolkade kom- munerna. är mest tät- befolkade kommun med drygt 6 000 invånare per kvadratkilometer. , som passerades av , har strax över 5 200 och i kommun, som kommer på tredje plats, bor knappt 4 300 invånare per kvadratkilometer. I tabell 5.1 nedan redovisas de tio mest tätbefolkade kommunerna i Sverige.7 Tabell 5.1 De tio mest tätbefolkade kommunerna i Källa: SCB, Befolkningsstatistik. 5.1.3De mest glesbefolkade kommunerna finns i de nordligaste länen är mest glesbefolkade kommun, med bara 0,2 invånare per kvadratkilometer. Det beror främst på att kom- munen har stora ytor som är mer eller mindre obefolkade. 7Ibid, besökt . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna befolkade kommuner med stor yta kan ändå ha en ganska hög tät- ortsgrad. I kommun bor av befolkningen i kommunens enda tätort.8 Näst mest glesbefolkat är och med 0,3 invånare per kvadratkilometer. i är den av de mest glesbefolkade kommunerna som ligger längst söderut i . I tabell 5.2 nedan redovisas de tio mest gles- befolkade kommunerna i Sverige.9 Tabell 5.2 De tio mest glesbefolkade kommunerna i Källa: SCB, Befolkningsstatistik. 5.1.4Många bor i städer och utmed kusten SCB har tagit fram en karta av hur befolkningen i bor, där landet är indelat i rutor om (se figur 5.1). Befolkningen är koncentrerad runt de tre storstäderna. är mycket mer tätbefolkat än norra delen av landet. I norra framträder centralorterna, som kartan visar hur det finns stora i princip obebodda områden längst i norr. 8Statistiska centralbyrån, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/miljo/tatorter-i- /, besökt . 9Statistiska centralbyrån, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/manniskorna-i- /befolkningstathet-i-sverige/, besökt . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna områdena, i både norra och är koncentrerade till kusten. Ungefär hälften av befolkning är bosatt inom en mil från havet.10 Figur 5.1 Befolkningstäthet i Källa: SCB, Befolkningsstatistik. 10Ibid, besökt . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Intresset för att bygga vid stränderna har historiskt varit högt och det finns ett särskilt högt bebyggelsetryck i skärgårdarna och längs kusten.11 Enligt regeringen är exploateringstrycket oftast lågt vid de minsta sjöarna och vattendragen.12 Trycket på ytterligare bygg- nation är stort i områden som redan har exploaterats i hög grad. I allmänhet är exploateringstrycket stort i och i närheten av tätorter.13 är bebyggelsetrycket lågt i kommuner som har problem med avfolkning.14 Uttrycket stor efterfrågan på mark för bebyggelse förekommer i gällande lagstiftning såväl i (MB) som plan- och bygg- lagen (PBL). Det gäller både den nuvarande bestämmelsen om diffe- rentiering av strandskyddet (7 kap. 18 e § MB) och bestämmelsen i 4 kap. 2 och 3 §§ PBL, som anger vissa krav i fråga om när det behövs en detaljplan. Tillämpningen av den senare bör enligt förarbetena till 7 kap. 18 e § MB ge vägledning vid en prövning enligt 7 kap. 18 e § MB.15 I förarbetena till 4 kap. 2 och 3 §§ PBL lämnas exempel på områden där bebyggelsetryck kan antas råda. Där anges storstads- regionerna och större tätorters närområden, så kallade randzoner. I storstadsregionerna kan det finnas ett bebyggelsetryck på betydande avstånd från de centrala delarna. Bland annat kan möjligheterna till pendling enligt förarbetena innebära att flera kommuner kan utgöra ett sammanhängande område med bebyggelsetryck. Förutom de större tätorterna nämns i förarbetena vissa delar av mindre tätorters närområden, exempelvis ett område längs en tillfartsväg som ligger i tätortens tillväxtriktning. Det kan även gälla i närheten av annan samlad bebyggelse av viss omfattning, exempelvis en bybildning eller en grupp med fritidshus.16 11Regeringskansliet, , Stranden – en värdefull miljö, Ds 2008:21, s. 49 och 96 och , Ett förnyat strandskydd, Ds 2005:23, s. 33–34, 43 och 50 samt , Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 268. 12Regeringens proposition 2013/14:214 Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, s. 18. 13Regeringskansliet, , Stranden – en värdefull miljö, Ds 2008:21, s. 86. 14Regeringens proposition 2013/14:214 Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, s. 17. 2008/09:119 s. 111. 2004/05:59 s. 17 och prop. 1985/86:1 s. 550–557. Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna 5.2.1Vad är en tätort? SCB har 2018 studerat tätorter i , utifrån definitionen att en tätort har en sammanhängande bebyggelse med minst 200 invånare. I finns då fler än 2 000 tätorter. Det är allt från orter med som minst 200 invånare till storstäder som . Över 8,9 miljoner personer eller av den svenska befolkningen bor i en tätort. Figur 5.2 Tätorterna och deras storlek Källa: SCB, Tätorterna i (2018). Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna är landets största tätort. hade den mer än 1,6 miljon invånare. Den statistiska tätorten sträcker sig över 12 kommuner. En kommun kan ha en eller flera tätorter inom kommungränsen. kommun har 30 tätorter och är den kom- mun som har flest. Det finns 16 kommuner som bara har en tätort i kommunen. Det kan till exempel bero på att flera tätorter har vuxit ihop till en enda. Det är vanligt i växande kommuner med många invånare. har 8 tätorter med över 100 000 invånare. Alla ligger i och är den nordligaste av dem (se figur 5.2).17 Tabell 5.3 Kommuner med högst andel boende i tätort 2018 Källa: SCB, Tätorter i (2018). Av invånare bor i tätort, enligt SCB:s definition av tätort. Det kallas för tätortsgrad i statistiken. Tätortsgraden per län varierar. Högst tätortsgrad, , har , följt av län och . De som har lägst tätortsgrad är , och . 17Statistiska centralbyrån, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/miljo/tatorter-i- /, besökt . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Skillnaderna är ännu större för kommunerna. Det finns nio kom- muner i där av invånarna bor i tätort. Det är , och sju kommuner i (se tabell 5.3 ovan). I och i sex andra kommuner bor av invånarna i tätort.18 Kommuner med lägst andel boende i tätort 2018 presenteras i tabell 5.4. Tabell 5.4 Kommuner med lägst andel boende i tätort 2018 Källa: SCB, Tätorter i (2018). Det generella strandskyddet omfattar land- och vattenområdet intill från strandlinjen vid normalt medelvattenstånd. Av den totala arealen i utgörs av strandzon 0–från vattnet. Mest strandzon 0–från vattnet i finns vid smala vattendrag (smalare än ) och minst finns vid havsöar.19 Vid smala vattendrag finns totalt strand- zon 0–från vattnet. 18Statistiska centralbyrån, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/miljo/tatorter-i- /, besökt . 19Länsstyrelserna (2018) Exploatering av stränder 2013–2018 Jämförande statistik på läns- och kommunnivå, s. 6. Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna totala areal, beräknat utifrån Fastighetskartan 1:10 000. Om alla smala vattendrag i Fastighetskartan hade tagits med skulle denna strandzonsareal varit avsevärt större. Vid sjöar uppgår strandzonen till totalt (av totala areal), vid breda vattendrag (bredare än ) 8 600 kvadrat- kilometer (2,av totala areal), vid fastlandskusten (0,av totala areal) och vid havsöar (0,av totala areal).20 Sveriges kust- och strandlinje är . Den totala kust- och strandlinjen inbegriper alla sträckor där land möter vatten, dock inte vattendrag smalare än . Längst sträcka har med . Det är av den totala kust- och strandlinjen. Kortast sträcka har med 1 600 kilometer.21 Utredningen har uppdragit åt SCB att ta fram kartmaterial över strandzon och bebyggd strandzon i , inom 0–från vattnet. Den exploatering som omfattas av kartmaterialet är alla typer av byggnader från Lantmäteriets register samt en buffert kring dessa som utgångspunkt för att mäta exploaterad strandzon, enligt figur 5.3.22 20Länsstyrelserna (2018) Exploatering av stränder 2013–2018 Jämförande statistik på läns- och kommunnivå, s. 6. 21Statistiska Centralbyrån, Statistiskt meddelande, MI 50 . 22Statistiska Centralbyrån, Teknisk metodrapport . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Figur 5.3 Strandzon med bebyggelsepåverkan Direktpåverkan visas i rött och indirekt påverkan i ljusrött. Mörkblått är den delen av strandzonen som är opåverkad. Källa: SCB, Bearbetningar (2020). Strandzonen har delats in i kilometerrutor. För varje kilometerruta beräknas procentuell andel strandzon och bebyggd strandzon. Varje kilometerruta tilldelas ett variabelvärde för andel strandzon – låg, mellan eller hög. Detta värde bestäms med hjälp av klassgränserna som för andelen strandzon (i rutan) är 0–9, 10–24 och 25–för låg, mellan respektive hög. På motsvarande sätt tilldelas rutan ett värde för bebyggd strandzon med klassgränserna 0–9, 10–24 och 25–för låg, mellan respektive hög. Det bivariata23 värdet beskrivs i nio olika klasser, enligt figur 5.4.24 23En metod för att beskriva korrelation mellan två variabler. Bivariata data är data för var och en av två variabler, där varje värde för en av variablerna är parat med ett värde för den andra variabeln. 24Statistiska Centralbyrån, Teknisk metodrapport . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Figur 5.4 Klassgränserna för strandzonen och bebyggd strandzon Källa: SCB, Bearbetningar (2020). I figur 5.5 visas antalet kilometerrutor inom varje bivariat klass. Figur 5.5 Antal rutor i respektive klass Källa: SCB, Bearbetningar (2020). Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna I figur 5.6 visas resultatet i en karta för hela landet med andel strandzon och bebyggd strandzon. Kartan ger en övergripande gene- rell bild – en indikation – om exploateringsgraden.25 25Statistiska Centralbyrån, 253122/8980252 Strandnära exploateringstryck, GIS-fil Strand- zon_Bebyggd_zon samt Teknisk metodrapport . Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Figur 5.6 Exploateringsgrad 0–från vattnet på land Källa: SCB, Bearbetningar (2020). Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Vi har uppdragit åt SCB att sammanställa kartor och göra en övergripande analys över strandzon och bebyggd strandzon för några län och kommuner i landet, i syfte att visa på de olika för- hållanden som råder mellan län, mellan kommuner och inom kom- muner. De län som beskrivs är , , , och . De kommuner som beskrivs är , , , , och . Sammanställningen redovisas i bilaga 2. Av den framgår bland annat att det finns områden som har hög andel strandzon och är lågt exploaterade eller helt saknar bebyggelsepåverkan, respektive hög andel strandzon och en hög bebyggelsepåverkan. Det finns även områden med låg andel strandzon som har en hög bebyggelsepåverkan. Studier av länsstyrelserna 2018 Länsstyrelserna i har 2018 genomfört en analys av exploa- teringen av stränder inom 0–från vattnet. Den exploatering som omfattas av analysen är byggnader, vägar och järn- vägar. Strandytan har delats in i fastlandskust, havsöar, sjöar, breda vattendrag (bredare än ) och smala vattendrag (smalare än ). I analysen har en buffertzon lagts till för de olika exploateringarna. För byggnader är den . För vägar har buffertzonen tagits fram genom att vägbredden multiplicerats med 2,5. För järnvägar har buffertzonen bestämts för enkelspår (2,5*6 meters bredd) och för dubbelspår (2,5*10 meters bredd).26 Figur 5.7 visar exempel på hur buffertzoner lagts till och i figur 5.8 visas exempel på den exploaterade ytan som framträder där buffert- zonen lagts till för de olika exploateringarna. Vi redogör i det följande för resultaten av analyserna. 26Länsstyrelserna (2018) Exploatering av stränder 2013–2018 Jämförande statistik på läns- och kommunnivå, s. 4–5. Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna Figur 5.7 Exempel på buffrade strandzoner på 30, baserade på strandlinjen samt buffertzoner kring byggnader och vägar Källa: Länsstyrelserna (2018). Figur 5.8 Exempel på exploatering för strandzon på zonbredden och strandtypen fastlandskust Källa: Länsstyrelserna (2018). Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna 5.3.1Skillnader och likheter mellan storstadslänen och de nordligaste länen I landet har och län generellt sett störst andel exploaterad strandzon inom från strandlinjen för samtliga strandtyper, förutom breda vattendrag där har den högsta exploateringsandelen. För sjöar, breda och smala vattendrag har länen , och minst andel exploaterad strandzon inom från strandlinjen. Fastlands- kusten är den strandtyp som är mest exploaterad generellt i landet. Folkmängden i respektive län kan enligt förmodligen förklara en del av mönstret inte bara vad gäller fastlandskusten utan även i glest befolkade områden i inlandet där exploateringsgraden är låg.27 Utredningen noterar också att vid fastlandskusten och havs- öarna ligger norrlandslänen däremot bland de län som har högst andel exploaterad strandyta i landet. I figur 5.9 nedan visas exploa- teringsgraden i länen och kommunerna samt folkmängden i kom- munerna.28 Figur 5.9 Andel exploaterad yta inom strandzon för fastlandskust på läns- och kommunindelning samt jämförelse med folkmängd per kommun Källa: Länsstyrelserna (2018). 11–12. Befolkningsutveckling och exploatering av stränderna 5.3.2De mest och de minst exploaterade kommunerna På kommunnivå finns en stor spännvidd mellan de mest och de minst exploaterade stränderna. Exploateringsgraden för alla strandtyper i kommunerna spänner mellan den högsta, i i och det lägsta, i i . De 20 mest strandexploaterade kommunerna finns i , , , och . De 20 minst strandexploaterade kommunerna finns i , , och . Tabell 5.5 nedan visar de 20 kommuner i landet som har mest exploaterad strandzon, för alla strandtyper. Den exploateringsgrad som anges innefattar fast- landskust, havsöar och sjöar samt breda och smala vattendrag. Tabell 5.5 Kommuner med högst exploatering 2018 – alla strandtyper Källa: Länsstyrelserna (2018).