sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — 1.förskola och fritidshem vars huvudman kommunen har god- känt enligt 2 kap. 7 § andra stycket, 2. pedagogisk omsorg vars huvudman kommunen har för- klarat ha rätt till bidrag enligt bidrag enligt 25 kap. 10 §, och 25 kap. 10 §, och 3. att enskilda som godkänts 3. att enskilda som godkänts av kommunen fortlöpande upp- av kommunen enligt 1 eller be- fyller kraven i 2 kap. 5 och 5 b §§. viljats bidrag enligt 2 fortlöpande 5 b §§ respektive 25 kap. 10 §. Kommunens tillsyn enligt första stycket omfattar inte tillsyn över att bestämmelserna i 6 kap. följs. Ett godkännande av en enskild som huvudman inom skolväsen- det får återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsätt- ningarna för godkännande enligt 2 kap. 5 § andra stycket 1 och 2, tredje stycket och 6 §. Ett beslut om bidrag till en enskild huvudman inom pedago- gisk omsorg enligt 25 kap. 2 § får återkallas om den enskilde inte längre uppfyller förutsättningarna för bidraget enligt 25 kap. 10 § första stycket 1 och 2. 1.4Förslag till förordning om ändring i skolförordning (2011:185) Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordning (2011:185) att 2 kap. 4 § och 14 kap. 8 § ska ha följande lydelse. När en enskild huvudman har godkänts för en utbildning ska ut- bildningen starta senast vid början av det läsår som inleds efter godkännandet. När en enskild huvudman som bedriver pedagogisk omsorg enligt 25 kap. skollagen (2010:800) har godkänts ska verksamheten starta senast efter att godkännan- det gavs. Med tilläggsbelopp enligt 8 kap. 23 §, 9 kap. 21 §, 10 kap. 39 §, 11 kap. 38 § och 14 kap. 17 § skollagen (2010:800) avses ersättning för assistenthjälp, anpassning av lokaler eller andra extraordinära stödåtgärder, däribland sådana som riktas till barn och elever med stora inlärningssvårigheter. Utöver vad som anges i första stycket avses med tilläggsbelopp enligt –10 kap. 39 § skollagen ersättning för elever som ska ges moders- målsundervisning eller deltar i lovskola, och –11 kap. 38 § skollagen ersättning för elever som ska ges moders- målsundervisning. –25 kap. 13 § skollagen ersätt- ning för assistenthjälp eller andra extraordinära stödåtgärder, där- ibland sådana som riktas till barn och elever med stora inlärnings- svårigheter. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskol- lärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen dels att 10 och 11 §§ ska upphöra att gälla, dels att rubriken till förordningen samt 1, 2, 5, 8, 9, 14, 17 och 18 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast efter 16 § ska lyda Förkortad utbildning för studenter med yrkeserfarenhet. Förordning om vissa behörig- Förordning om vissa behörighets- hetsgivande examina för legiti- givande examina för legitimation mation som lärare och förskol- som lärare och förskollärare och lärare och om högskoleutbild- ningar för vidareutbildning av av vidareutbildning av lärare och lärare och förskollärare som pedagogisk personal inom för- saknar lärar- och förskollärar- leder till lärar- eller förskollärar- I denna förordning finns det bestämmelser om 1.utfärdande av vissa examina som kan vara behörighetsgivande för legitimation enligt 2 kap. 16 § skollagen (2010:800), och 2. högskoleutbildningar som 2. högskoleutbildningar i form anordnas med särskilda medel och som syftar till att erbjuda vidareutbildningar av lärare och förskolan och fritidshemmet som förskollärare så att de uppnår en examen som kan vara behörig- hetsgivande för legitimation en- terna ska uppnå en examen som ligt 2 kap. 16 § skollagen. kan vara behörighetsgivande för legitimation enligt 2 kap. 16 § Ansökan enligt 4 § prövas av en högskola som anordnar utbild- ning som kan leda till en sådan behörighetsgivande examen som av- ses i 2 kap. 16 § skollagen (2010:800). Den som uppfyller sådana Den som uppfyller sådana krav som kan anses motsvara de krav som kan anses motsvara de som har gällt för en examen ska som har gällt för en examen ska få ett examensbevis av hög- få ett examensbevis av hög- Högskolan ska pröva om Högskolan ska pröva om en sökandes tidigare utbildning en sökandes tidigare utbildning eller verksamhet kan godtas för eller verksamhet kan godtas för att han eller hon ska anses upp- att han eller hon ska anses upp- föras genom kompletterande prov eller andra uppgifter. För behörighet till utbildning För behörighet till utbildning enligt denna förordning gäller 9– 11 §§ i stället för bestämmelserna 9 § i stället för bestämmelserna om grundläggande och särskild om grundläggande och särskild behörighet i 7 kap. 5, 8–11, 25 behörighet i 7 kap. 5, 8–11, 25 och 28–31 a §§ högskoleförord- och 28–31 a §§ högskoleförord- (1993:100) samt 7 kap. (1993:100) samt 7 kap. fråga om hänvisningen till 5 § fråga om hänvisningen till 5 § Bestämmelserna om undantag från något eller några behörighets- villkor i 7 kap. 3 § högskoleförordningen gäller även behörighets- villkor som uppställs i denna förordning. 1Senaste lydelse 2010:800. 2Senaste lydelse 2013:831. Första och andra styckena och 9–11 §§ gäller inte behörig- het till utbildning som avses i förordningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. Första och andra styckena och 9 § gäller inte behörighet till utbildning som avses i förord- ningen (2010:2021) om tillträde till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. Behörighet för utbildning enligt denna förordning som ska leda till en examen som kan vara behörighetsgivande för legitimation som lärare enligt 2 kap. 16 § skollagen (2010:800) har den som saknar en sådan examen, om han eller hon 1. på grund av tidigare hög- 1. på grund av tidigare hög- svarande utbildning eller arbets- svarande utbildning eller arbets- livserfarenhet som lärare eller i eller förskolan har förutsätt- ningar att uppnå en behörighets- denna förordning, och givande examen för legitimation som lärare inom ramen för en utbildning enligt denna förord- 2. är verksam som lärare hos 2. är verksam en sådan huvudman som avses i Högskolan får ställa krav på att den sökande ska utföra komplet- terande prov eller andra uppgifter för att kunna bedöma om de förutsättningar som anges i första stycket 1 är uppfyllda. 3Senaste lydelse 2013:831. I 19–22 och 25–29 §§ anges Utbildning enligt denna för- särskilda krav för att avlägga för- ordning som ska leda till en skollärar-, grundlärar-, ämnes- examen som kan vara behörighets- lärar- eller yrkeslärarexamen en- givande för legitimation som för- ligt bilaga 2 till högskoleförord- ningen (1993:100). gäller bara för studenter som 2 kap. 16 § skollagen får, om inte annat anges i 18 § omfatta studier liga kärnan om 30 högskolepoäng, 1. har arbetat i skolväsendet i 1. har arbetat i skolväsendet i en eller flera anställningar som en eller flera anställningar som sammanlagt minst åtta läsår eller inom ramen för en anställning har medverkat i undervisningen i fri- 15 åren före såväl tidshemmet eller förskolan under som den dag utbildningen ska sammanlagt minst åtta läsår eller motsvarande, varav mist tre sam- manhängande läsår, före den dag som infaller innan utbild- 2. var anställda 2. var anställd som lärare eller eller förskollärare i skolväsendet förskollärare i skolväsendet eller inom ramen för en anställning har fritidshemmet eller förskolan den dag som infaller innan ut- bildningen påbörjas, och 3. inom ramen för utbildning 3. i övrigt bedöms uppfylla de enligt denna förordning har full- krav för att avlägga förskollärar-, gjort studier inom den utbild- grundlärar-, ämneslärar- eller yrkeslärarexamen enligt bilaga 2 till högskoleförordningen (1993:100) som anges i 19–22 och 25–29 §§. 4Senaste lydelse 2013:831. Högskolan får ställa krav på att studenten ska utföra komplette- rande prov eller andra uppgifter för att kunna bedöma om de krav som anges i första stycket 3 är upp- fyllda. 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (2015:938) om statsbidrag för handledare Härigenom föreskrivs att 1 § förordning om ändring i förordning (2015:938) om statsbidrag för handledare i specialpedagogik ska ha följande lydelse. bestämmelser om statsbidrag till bestämmelser om statsbidrag till skolhuvudmän för fortbildning i skolhuvudmän för fortbildning i specialpedagogik i syfte att gene- specialpedagogik i syfte att gene- rellt stärka den specialpedago- rellt stärka den specialpedago- giska kompetensen i skolan. giska kompetensen i skolan och i 1.7Förslag till förordning om ändring i förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och förskollärare Härigenom föreskrivs att 16 § förordning om ändring i förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och förskollärare ska ha följande lydelse. Statsbidrag betalas ut av efter rekvisition en gång per halvår. Vid rekvisitionen ska huvudmannen 1.ange vilka personer och hur stor löneökning varje person har fått som statsbidrag rekvireras för, och 2.intyga att villkoren i 5–9 §§ är uppfyllda. En huvudman får rekvirera En huvudman får rekvirera högst av sin bidrags- högst av sin bidrags- ram enligt 12 § för ram enligt 12 § för 1. sådana personer som avses 1. sådana personer som avses i 6 § första stycket 2 och som i 6 § första stycket 2 och som arbetar i förskolan, eller arbetar i förskolan. 2. sådana personer som avses i 6 § första stycket 1 och som arbetar i fritidshemmet. 1.8Förslag till förordning om ändring i förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser Härigenom föreskrivs att 2 § i förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller special- pedagogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insat- ser ska ha följande lydelse. bestämmelser om statsbidrag för bestämmelser om statsbidrag för ning när det gäller specialpeda- ning när det gäller specialpeda- 1. förskoleklassen, 1. förskoleklassen, 3. grundsärskolan, 3. grundsärskolan, 4. specialskolan, 4. specialskolan, 5. sameskolan, 5. sameskolan, 6. gymnasieskolan, och 7. gymnasiesärskolan, och 8. fritidshemmet. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordning (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärarassistenter Härigenom föreskrivs att 1 § i förordning om ändring i förordning (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärarassistenter ska ha följande lydelse. bestämmelser om statsbidrag till bestämmelser om statsbidrag till skolhuvudmän för anställning av skolhuvudmän för anställning av bidraget är att utöka antalet lärar- bidraget är att utöka antalet lärar- assistenter vid skolenheterna. assistenter vid skolenheterna. lärarassistent avses i denna för- lärarassistent avses i denna för- ordning personal som avlastar lärarna så att lärarna kan ägna sig lärarna så att lärarna kan ägna sig åt undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. som hör till undervisningen. även för att avlasta lärarna i Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen. 1.10Förslag om förordning om ändring i förordning (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare Härigenom föreskrivs att 1 § i förordning (2019:1288) om stats- bidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare ska ha följande lydelse. Statsbidrag enligt denna för- Statsbidrag enligt denna för- ordning får lämnas till huvudmän ordning får lämnas till huvudmän inom skolväsendet som inrättar inom skolväsendet som inrättar karriärsteg som förstelärare eller karriärsteg som förstelärare eller lektor för särskilt yrkesskickliga lektor för särskilt yrkesskickliga – särskild utbildning för vuxna. – särskild utbildning för vuxna. 2Utredningens uppdrag och genomförande Utredningens uppdrag är att kartlägga och analysera vilka utveck- lingsområden som finns i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgär- der för att öka kvaliteten och likvärdigheten och stärka fritidshem- mets kompensatoriska uppdrag. Utredningen ska också kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande och vid behov lämna förslag på hur man kan främja att barn får likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Utred- ningens uppdrag sammanfattas i direktivet (dir. 2018:102) i följande punkter: •kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i den utbildning som bedrivs i fritidshemmet och vid behov föreslå åt- gärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten, •analysera och föreslå åtgärder för att stärka fritidshemmets kom- pensatoriska uppdrag, •kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om den förbereder barnen för fortsatt lärande, •utifrån dessa analyser vid behov lämna förslag på hur barns lik- värdiga förutsättningar inför start i förskoleklass kan främjas, och Utredningen har senare fått tilläggsdirektiv (dir. 2019:67) vilket inne- bär att uppdraget utvidgades att omfatta även följande punkter: Utredningens uppdrag och genomförande •föreslå åtgärder för att förbättra lärmiljön i fritidshemmet, •föreslå åtgärder och ge goda exempel på hur fritidshemmet kan stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv. Utredningen ska också lämna nödvändiga författningsförslag. Direktiven i sin helhet återfinns i bilaga 1–3. Utredningen behandlar inte den öppna fritidsverksamheten som huvudmän har möjlighet att erbjuda i stället för fritidshem för barn i åldrarna 10–. Tyngdpunkt i resonemangen i betänkandet ligger på barn i åldrarna 6–, då det är i de åldrarna som inskrivningsgraden i fritidshem är högst. Utredningen ska enligt direktiven kartlägga och analysera om peda- gogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande och vid be- hov lämna förslag på hur man kan främja att barn får likvärdiga förut- sättningar inför start i förskoleklass. Detta innebär att utredningen fokuserat på verksamhet inom pedagogisk omsorg som alternativ till förskola och endast kortfattat berört pedagogisk omsorg som alter- nativ till fritidshem. Utredningen inledde sitt kartläggande arbete med att studera gäl- lande rätt, forskning, rapporter och övrig litteratur. Därefter genom- förde utredningen ett antal verksamhetsbesök, inom kommuner och hos verksamheter med enskild huvudman. Utredningen har vinnlagt sig om att besöka olika kommuntyper i olika delar av landet. Vid besöken har utredningen träffat personer från olika delar inom orga- Utredningens uppdrag och genomförande nisationen; representanter för nämnd eller styrelse, förvaltning, till- syn, rektorer och personal. Mötena har genomförts med de olika grupperna separat. I utredningen har ingått en expertgrupp bestående av representan- ter för , , Ut- bildningsdepartementet, ,1 Statens skolinspektion2, , , Idéburna skolors riksförbund, , , Kommuner och Regioner samt . Expertgruppen har träffats sju gånger under utredningens arbete. Utöver det har utredningen genomfört ett antal bilaterala möten med experterna om olika frågor. Enligt direktivet ska utredaren inhämta synpunkter från ett flertal myndigheter och organisationer. Utöver de som ingår i expertgrup- pen har utredningen genomfört möten med Specialpedagogiska skol- myndigheten och Sameskolstyrelsen. Vidare har möten skett bland annat med Autism- och , , , Synska- dades riksförbund, och . Möte har också skett med representanter för Fritidshems- upproret. Utredningen har träffat andra utredningar för att diskutera ge- mensamma frågeställningar; Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05), Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet (U 2018:02), Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språk- utveckling i svenska (U 2019:01), Utredningen om elevers möjligheter att nå kunskapskraven (U 2017:07) och (Fi 2018:07). Utredningen har deltagit i olika konferenser, seminarier och lik- nande. Bland dessa kan nämnas en nätverksträff anordnad av ett in- formellt, nationellt fritidshemsnätverk, ett seminarium anordnat av med ämnet Hur kan den svenska skolan bli mer likvärdig?, den årliga konferensen skola, anordnad av SIQ och ett semina- rium om Global Education Monitoring Report, en rapport som följer upp målet om utbildning i Agenda . Utredningen har knutit till sig en referensgrupp bestående av ett antal forskare från hela landet. Två möten har genomförts med hela gruppen och ett antal separata kontakter med forskare har skett. 1I betänkandet hädanefter refererat till som . 2I betänkandet hädanefter refererat till som Skolinspektionen. Utredningens uppdrag och genomförande tagande forskare var: , , , , , , , , , , , , , , , och . Det kartläggande arbetet har innefattat en egen enkät- och intervju- studie vad gäller pedagogisk omsorg, bland annat med syfte att syn- liggöra vad som behöver förändras i styrdokumenten. Utredningen haft hjälp av flera utomstående parter för att kart- lägga vissa frågor. Det handlar om ytterligare en enkätstudie som genomfördes av /vad gäller pedagogisk omsorg. Denna studie hade till syfte att hjälpa till att besvara frågan om huruvida barnen som gått i pedagogisk omsorg är förberedda inför förskoleklass. Vidare har information om ett antal frågor rörande fritidshem samlats in och analyserats av /genom en enkätundersökning till huvudmän med fritidshem och två intervju- studier. Den ena intervjustudien har genomförts med ett urval av huvudmän som besvarat enkätundersökningen. I den andra intervju- studien har dels ett slumpmässigt urval av rektorer med fritidshem intervjuats, dels sakkunniga och intressenter med koppling till rela- tionen mellan fritidshem och förenings-, kultur- och friluftsliv. Utredningen har också fått underlag till konsekvensbeskriv- ningarna från samt Firma . Utredningen har uppdragit åt två forskargrupper att ta fram var- sin forskningsöversikt, en som behandlar fritidshemmets lärmiljöer och en som behandlar gruppstorlekar i fritidshemmet. Slutligen har utredningen också uppdragit åt en forskargrupp att ta fram en inter- nationell utblick. Dessa rapporter återfinns som bilagor till betän- kandet. Kommande kapitel är disponerade som följer. Kapitel 3 t.o.m. kapi- tel 10 behandlar fritidshemmet och kapitel 11 behandlar pedagogisk omsorg. Efter det följer konsekvensbeskrivningar och författnings- kommentarer. Utredningens uppdrag och genomförande Kapitel 3 är ett beskrivande bakgrundskapitel. Kapitlet innehåller en kort historik över fritidshemmets framväxt samt en beskrivning av fritidshemmet och övergripande beskrivningar av utmaningar. Vidare finns en bedömning i kapitlet om införandet av allmänt fritids- hem. Kapitlet innehåller också statistik rörande fritidshemmet. I kapitel 4 görs en genomgång av personal- och kompetens- försörjningsfrågan. Kapitlet innehåller förslag om hur den komplet- terande lärarutbildningen inom kan öppnas upp för personer som arbetar som lärare i fritidshemmet men saknar examen. Vidare finns också förslag om hur fritidshemmets läroplansdel kan för- ändras för att tydliggöra de olika yrkeskategoriernas ansvar. I kapitel 5 diskuteras kvalitetsarbetet inom fritidshemmet och förslag lämnas om hur kvalitetsarbetet kan stödjas. Kapitel 6 handlar om de ekonomiska resurser som avsätts för fritidshemmets verksamhet. Förslag lämnas om att fritidshemmets verksamhet i högre utsträckning bör omfattas av vissa befintliga statsbidrag till skolväsendet. Kapitel 7 behandlar ledning av fritidshemmet och utredningens förslag om hur ledningen kan stärkas. I kapitel 8 diskuteras frågan om fysiska lärmiljöer och grupp- storlekar. Här ges förslag om lokalernas ändamålsenlighet samt ett uppdrag till om riktmärken för gruppstorlekar. Kapitel 9 omfattar frågan om särskilt stöd. En utvidgning av extra anpassningar och särskilt stöd föreslås, liksom att elever ska kunna skrivas in i fritidshemmet om de behöver sådan undervisning som stöd för att nå kunskapskraven i . Ikapitel 10 behandlas fritidshemmets möte med förenings-, kul- tur- och friluftsliv och förslag lämnas med syfte att stärka förutsätt- ningarna för elever att kunna ta del av förenings-, kultur- och fri- luftsliv. Kapitel 11 handlar om pedagogisk omsorg och ger förslag som syftar till att höja verksamhetens kvalitet. Här finns också förslag om införandet av ett etableringsstopp. I kapitel 12 återfinns utredningens konsekvensbeskrivningar, upp- delat på de förslag som rör pedagogisk omsorg respektive förslag om fritidshemmet. Kapitel 13 innehåller författningskommentarer. 3Fritidshemmet och vägen dit 3.1Fritidshemmets framväxt – från välgörenhet till del av skolväsendet1 Fritidshemmets uppdrag innefattar att möta flera olika behov hos både elever och vårdnadshavare. Uppdraget har växt fram och fokus för verksamheten har skiftat under den tiden. En övergripande inledning till fritidshemmets framväxt finner man hos som i Fritidshemmets historiska dilemman, beskriver hur man kan dela upp utvecklingen i tre skeden: •Slutet av : social arena. Utförande i arbetsstugan/efter- middagshem. Fokus på social fostran – undervisning. •Cirka 1940–: socialpedagogisk arena. Utförande i efter- middagshem/klubbar/fritidshem. Fokus på förhållandet social utveckling – inlärning. •Cirka : utbildningspedagogisk arena. Utförande i fri- tidshem/skolbarnsomsorg/klubbar. Fokus på social kompetens – lärande. Fritidshemmets framväxt har också präglats av tre olika tankar som haft olika framträdande roll. Arbetstanken, rekreationstanken och den pedagogiska tanken. 1Avsnittet bygger huvudsakligen på följande litteratur och rapporter: , F. (1999). Från fritidens pedagog till hjälplärare. (2012). Har någon sett ? (1996). Skolbarns omsorg – en samhällsfråga? (2001). Att styra i namn av barns fritid. (2012). Fritidshemmets historiska dilemman. Ursberg, M. (1996). Det möjliga mötet. Fritidshemmet och vägen dit Ursprunget i arbetsstugorna – arbetstanken Ursprunget till fritidshemmen brukar härledas till de arbetsstugor som växte fram . Industrialismen innebar att allt fler sökte sig till städerna och för många blev det en svår tillvaro. Föräldrar arbetade ofta långa dagar eller var arbetslösa. Det uppstod ett behov av att ta hand om främst arbetarklassens barn eftersom de sågs som ett samhälleligt problem när de drev omkring på gatorna, ställde till ofog, ofta tiggde och riskerade att hamna i kriminalitet. Arbetsstugor inrättades då av privata sällskap och ideella föreningar men var underställda de lokala skolråden. I arbetsstugorna fanns möjlighet att lära enkla hantverk men också fostras till renlighet, flit och plikttrogenhet. Med denna arbetstanke avsågs att fostra barnen till pålitliga och arbetsamma samhällsmedborgare. Arbetsstugan var ofta förlagd i närheten av skolan och samarbetade också med skolan. Den statliga skolkommissionen skrev 1930 att barn på sin fritid be- hövde två saker: läxöverläsningsplatser och rekreationsmöjligheter. Arbetsstugorna kom därför att efterhand under 1930- och 1940- talen att benämnas eftermiddagshem och överflyttades 1933 från de lokala skolråden till dåvarande barnavårdsnämnden. Eftermiddags- hemmen bedrevs genom välgörenhet och efterfrågan på platser var inte så stor. I likhet med arbetsstugorna låg fokus på disciplinering genom att barnen fostrades i att passa tider, inte skolka, läsa sina läxor, lära sig gott bordsskick m.m. Skillnad mot tidigare var dock att tyngdpunkten inte låg på arbete utan nu på fria aktiviteter, utevistelse, lek och läxläsning. Rekreationstanken var nu mer fram- trädande och verksamheten sågs som ett komplement till hemmet, inte till skolan. Fler kvinnor börjar förvärvsarbeta, fritidshem för barnets skull och en helhetssyn på barns utveckling – den pedagogiska tanken