sou · H8B348 · 2020-08-11 00:00:00 — Regelverk, åtgärder och initiativ små flaskorna konsumeras oftare utanför hemmet och då är man inte lika bra på att återvinna.7 De företag som ansluter sig till retursystemet, dvs. företag som importerar eller tillverkar konsumtionsfärdig dryck i plastflaskor och metallburkar, betalar en anslutningsavgift på per kalenderår till retursystemet, oavsett antalet produkter. Avgiften betalas till retursystemet och går därifrån vidare till Jordbruksver- ket.8 Vidare betalar de anslutande företagen en administrations- och/ eller sorteringsavgift för vissa burkar och flaskor. Avgiften per burk eller flaska varierar beroende på bland annat förpackningens storlek och färg samt dryckens alkoholhalt. Panten som betalas av konsumenterna är ingen avgift på samma sätt, men det uppstår en skillnad mellan summa inbetalad pant och summa utbetalad pant när inte alla flaskor och burkar återlämnas. Om alla burkar och flaskor återlämnas blir mellanskillnaden noll och systemet får inget överskott. Returpacks pantsystem har en åter- vinningsgrad på . av burkarna och flaskorna försvinner i gränshandeln till . Den resterande delen hamnar troligen i återvinningen och restavfallet. Skillnaden mellan in- betalad pant och utbetalad pant finansierar till viss del systemet. Utan mellanskillnaden skulle avgifterna till anslutna företag behöva höjas, enligt uppgift från Returpack.9 Utöver det nu beskrivna pantsystemet finns även pantsystem som införts på initiativ av privata aktörer. Dessa beskrivs i avsnitt 4.6. infördes lagen (1999:673) om skatt på avfall och den avser avfall som deponeras. Syftet med lagstiftningen är att öka de ekonomiska incitamenten att minska mängden avfall samt att be- handla och återvinna avfall på ett miljö- och resursmässigt bättre sätt. Skatten är per ton avfall som deponeras. 8Jordbruksverket, /amnesomraden/handelmarknad/ bearbetadejordbruksvarorochdrycker/plastflaskorochmetallburkar.4.2ae27f0513e7888ce22800 0286.html. 9Uppgift från Returpack vid möte . Regelverk, åtgärder och initiativ befrielse finns för anläggningar där det uteslutande deponeras vissa uppräknade avfallsslag samt för vissa behandlingsmetoder och avfalls- slag. Skattebefrielsen kan ske antingen genom undantag från skatte- plikt eller genom rätt till avdrag från skatten.10 Genom lagen (2019:1274) om skatt på avfall som förbränns infördes en ny skatt på avfallsförbränning . Skatten syftar till att på lång sikt uppnå en mer resurseffektiv och giftfri av- fallshantering i linje med målet att ska gå före på klimat- och miljöområdet och bli världens första fossilfria välfärdsland samt att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Avfallsförbränningsskatten införs på en skattenivå som trappas upp stegvis, från per ton avfall , till per ton avfall och slutligen per ton avfall . Undantag görs för farligt avfall, animaliska biprodukter, biobränsle och viss produktion av material. Skattskyldig är den som driver verk- samheten på avfallsförbränningsanläggningen. Skattskyldigheten in- träder när avfall förs in till anläggningen. 4.4Regelverk om material och produkter i kontakt med livsmedel 4.4.1Regler för användning av material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel Det finns många regleringar, främst EU-förordningar, som gäller för användning av material och produkter i kontakt med livsmedel. EU:s förordningar gäller som lagstiftning i alla medlemsstater. Den övergripande EU-förordningen på området är förordning (EG) nr 1935/2004 – om material och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. I denna förordning regleras migration av ämnen som avges till livsmedlet. Materialet får under avsedda använd- ningsförhållanden inte överföra ämnen till livsmedlet i sådana mäng- 10Naturvårdsverket (2018), Att göra mer med mindre – Nationell avfallsplan och avfallsföre- byggande program 2018–2023. Regelverk, åtgärder och initiativ der att det utgör en risk för människors hälsa, medför en oacceptabel förändring i livsmedlets sammansättning eller medför en försämring av livsmedlets smak- och luktegenskaper. Konsumenterna får heller inte vilseledas genom det sätt på vilket ett material eller en produkt märks, marknadsförs och presenteras. Förordningen reglerar också spårbarheten bakåt och framåt i leverantörskedjan. Det innebär att tillverkare och importörer samt livsmedelsföretagare som använder material och produkter i sin livsmedelsproduktion ska ha ett system för spårbarhet ett steg bakåt och ett steg framåt i leveranskedjan, utom vid försäljning direkt till konsument. Detta för att kunna underlätta kontroll och återkalla defekta produkter. I förordningen finns också krav på hur märkningen av material och produkter ska vara utformad. Förordning (EG) nr 2023/2006 är en annan övergripande regler- ing som gäller god tillverkningssed. Samtliga tillverkare av material och produkter som avses komma i kontakt med livsmedel omfattas av denna förordning. Enligt förordningen ska det finnas ett kvalitets- system för alla led i tillverkning, förädling och distribution av mate- rial och produkter avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Utöver de generella förordningarna finns det även specifika för- ordningar och direktiv för vissa material och ämnen, till exempel förordning (EG) nr 10/2011 om material och produkter av plast som är avsedda att komma i kontakt med livsmedel. Förordningen gäller för nyproducerad plast och däri listas vilka ämnen som är godkända att använda i plast avsedda för kontakt med livsmedel. Innan ett ämne hamnar på listan över godkända ämnen krävs en utvärdering genom- förd av EFSA11. En sådan utvärdering analyserar i vilken utsträck- ning ett ämne migrerar från plast till livsmedel.12 För återvunnen plast finns dessutom förordning (EG) nr 282/2008. Däri finns regler om att material eller produkter som helt eller delvis består av återvunnen plast måste tillverkas genom processer som har utvärderats av EFSA och godkänts av . Ännu har inga återvinningsprocesser fått ett formellt godkännande från kom- missionen. Det pågår ett arbete i EU med att ta fram vilka plaståter- vinningsprocesser som kan bli godkända. Arbetet förväntas blir klart under hösten 2020.13 11European Food Safety Authority (EFSA) är EU:s myndighet för livsmedelssäkerhet. 12IVL (2019), Hållbar plastanvändning i förpackningsindustrin – med fokus på mjuka plastförpackningar. 13Uppgift i e-postmeddelande från . Regelverk, åtgärder och initiativ Ett exempel på returprodukter som används i direkt kontakt med livsmedel är PET-flaskor helt framställda av återvunnet material. Åter- vunnen PET har visat sig motsvara de krav som EU ställer på nytt material.14 Det finns även kompletterande nationella regler i Livsmedels- verkets föreskrifter (LIVSFS 2011:7) om material och produkter av- sedda att komma i kontakt med livsmedel. Där finns krav gällande bland annat keramik och regenererad cellulosa. Föreskrifterna är be- slutade med stöd av 5 och 6 §§ livsmedelsförordningen (2006:813) och 30 § förordningen (2008:245) om kemiska produkter och bio- tekniska organismer. Reglerna bygger på genomförande av EU-direk- tiv som kompletterar de ovannämnda EU-förordningarna. 4.4.2Vad gäller för medhavda förpackningar vid avhämtning av mat och dryck? En vanlig fråga vad gäller livsmedelshantering är vilka regler som gäller för avhämtning av mat och dryck vid restauranger i egen med- havd mugg eller matlåda. Enligt är det tillåtet att konsumenten tar med sig en egen mugg eller matlåda vid köp av mat och dryck för avhämtning från butiker, kaféer och restauranger. Det finns i alla fall inga regler som förbjuder det. Det är dock alltid upp till restaurang-, kafé- eller butiksägaren om kunden får använda egen förpackning eller inte. Ägaren har ansvar för att avgöra om det finns risk för att livsmedel smittas eller smutsas ner och kan av just den anledningen neka någon att använda egen förpackning. Det kan också vara svårt för en restaurang eller butik att tillåta egna matlådor vid en självplocksbuffé där man betalar efter vikt, eftersom konsumen- tens egen låda kanske inte väger lika mycket som de engångslådor som restaurangen eller butiken erbjuder. När ett företag har egna förpackningar för hämtmat är det företagets ansvar att se till att för- packningarna är lämpliga för livsmedlet i fråga och följer de regler som finns. Om en konsument tar med en egen förpackning är det dennes ansvar att se till att förpackningen är lämplig och säker för ändamålet.15 14Livsmedelsverket, /livsmedel-och-innehall/tillagning-hygien- forpackningar/forpackningar/plast. 15Livsmedelsverket, /livsmedel-och-innehall/tillagning-hygien- forpackningar/hygien/egen-matlada-och-mugg-nar-du-koper-mat-och-dryck. Regelverk, åtgärder och initiativ 4.5Cirkulär ekonomi och åtgärder mot cirkularitet och resurseffektivitet i samt EU Vi beskriver vad begreppet cirkulär ekonomi innebär i kapitel 3. Här nedan beskriver vi vilka initiativ som pågår nationellt och inom EU för att driva utvecklingen mot en mer cirkulär ekonomi. 4.5.2Samverkansprogram för cirkulär ekonomi Regeringens strategiska samverkansprogram ska bidra till att möta flera av de samhällsutmaningar vi står inför. Det handlar om nya sätt att resa, bo, göra affärer, leva, kommunicera och tillvarata och bevara jordens resurser och ekosystem. Programmen bygger på ett utveck- lat samarbete mellan offentliga aktörer, näringsliv och universitet och högskola. Målsättningen är att samverkansprogrammen ska stärka globala innovations- och konkurrenskraft. Cirkulär och bio- baserad ekonomi var ett av samverkansprogrammen under den förra mandatperioden. Samverkansprogrammens teman för innevarande mandatperiod är: •Näringslivets digitala strukturomvandling, •Hälsa och life science, •Näringslivets klimatomställning, och •Kompetensförsörjning och livslångt lärande. Programmet Näringslivets klimatomställning ska stärka näringslivets omställning till cirkulära affärsmodeller och göra till en stor exportör av klimatpositiva produkter och tjänster. Arbetet utgår från klimatmål om noll nettoutsläpp och därefter nega- tiva utsläpp. Regelverk, åtgärder och initiativ 4.5.3Utredningar på temat cirkulär ekonomi beslutade regeringen att tillsätta en utredning med uppdrag att utreda och föreslå styrmedel för att främja ökad nytt- jandegrad och ökad återanvändning av produkter för att därmed förebygga uppkomsten av avfall i syfte att främja en cirkulär eko- nomi. överlämnade utredningen sitt betänkande Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22). I betänkandet finns bland annat förslag om natio- nell samverkan och att inrätta en delegation för cirkulär ekonomi, ”hyberavdrag” (skattereduktion för hyr-, begagnat- och reparations- tjänster), ökad tillgänglighet till bilpooler och insatser för att under- lätta för hushållen att förebygga avfall. Utredningen om hållbara plastmaterial beslutade regeringen att tillsätta en utredning för att se över möjligheterna att minska de negativa miljöeffekterna från plast. Syftet med utredningen var att öka kunskapen om och på en veten- skaplig grund identifiera de miljöproblem som uppstår på grund av produktion och användning av plast, plastens tillsatser och de kon- sekvenser som uppstår i avfallshantering och materialåtervinning, samt de miljöproblem som orsakas av ökande mängder plastavfall och mikro- plast som hamnar i hav och sjöar. Utredningen skulle föreslå kost- nadseffektiva åtgärder i syfte att minska de negativa miljöeffekterna från plast som giftfria och resurseffektiva kretslopp skapas som en viktig del av en cirkulär och biobaserad ekonomi. överlämnade utredningen sitt betänkande Det går om vi vill – Förslag till en hållbar plastanvändning (SOU 2018:84). Betänkandet innehåller bland annat förslag om en nationell resurs för samordning av plastfrågan, om etappmål för hållbar plastanvänd- ning och om att ge i uppdrag att samla kunskap och samordna samt samråda om hållbar plastanvändning. Naturvårds- verket fick sedan i regleringsbrevet i uppdrag att ansvara för en nationell plastsamordning. Arbetet ska inriktas på att samla och bygga upp objektiv och faktabaserad kunskap om makro- och mikro- Regelverk, åtgärder och initiativ plast, sprida kunskapen samt samordna och driva frågor i syfte att öka den hållbara plastanvändningen.16 Vidare innehåller betänkandet förslag på åtgärder som ska möjlig- göra smartare användning av plast, materialval utifrån funktion och livslängd, ökad och säker materialåtervinning samt förslag på åtgär- der kopplade till förnybar plast. Det rekommenderas bland annat att offentliga aktörer genomför avfallssnåla evenemang och undviker produkter som medför en hög risk för nedskräpning, exempelvis ballonger och engångsartiklar i plast. Vidare föreslås att regeringen ger samtliga myndigheter i uppdrag att omgående se över sin användning av engångsartiklar, liksom möjligheter att bidra till minskad nedskräp- ning och minskad klimatpåverkan genom att ersätta dessa med fler- gångsalternativ, bland annat genom att kranmärka17 verksamheten och anordnade evenemang.18 4.5.4Delegationen för cirkulär ekonomi Delegationen för cirkulär ekonomi är ett rådgivande organ till reger- ingen som placerats hos . Delegationen aviserades i budgetpropositionen och inrättades genom beslut av reger- ingen i syfte att stärka samhällets omställning till en resurseffektiv, cirkulär och biobaserad ekonomi både nationellt och regionalt.19 Delegationen var ett av förslagen i betänkandet Från värdekedja till värdecykel – så får en mer cirkulär ekonomi (SOU 2017:22). I regeringens beslut sägs att det är nödvändigt att ställa om till en cirkulär och biobaserad ekonomi som kan bidra till de nationella miljömålen och stärka svensk konkurrenskraft samt öka bidrag till global hållbarhet. Omställningen kräver inno- vation och åtgärder hos olika aktörer, på olika nivåer och inom olika sakområden och måste utgå från ett livscykelperspektiv. För en om- ställning behövs även revidering och utveckling av styrmedel, utbild- ning och en infrastruktur som kan stödja och underlätta för företag 16Regleringsbrev för avseende , /statsliggaren/ regleringsbrev/?RBID=20404. 17Kranmärkt är en nationell hållbarhetsmärkning för verksamheter som väljer kranvatten fram- för flaskvatten. Hela verksamheten eller enskilda konferenser och event som verksamheten anordnar kan kranmärkas. Mer information finns på . 18Utredningen om hållbara plastmaterial (2018), Det går om vi vill – Förslag till en hållbar plastanvändning (SOU 2018:84). 19Regeringen, /pressmeddelanden/2018/06/regeringen-har-beslutat-om- sverigeshandlingsplan-for-agenda-2030. Regelverk, åtgärder och initiativ och hushåll samt andra aktörer att bidra till en cirkulär ekonomi. Vidare anför regeringen i sitt beslut att en medveten och strategisk satsning på cirkulär och biobaserad ekonomi minskar det ekologiska fotavtrycket från svensk ekonomi och att genom att främja cirkulära och hållbara innovationer kan förstärka bidraget till genom- förandet av Agenda 2030. Delegationen ska utgöra en plattform, ett och en samordnande kraft för omställningen. Den ska även i samverkan med relevanta aktörer identifiera hinder för omställningen och fungera som en katalysator. Syftet är både att minska miljö- och klimatpå- verkan och stärka förutsättningarna för svenskt näringsliv på framtida globala marknader. Därigenom förväntas ett innovativt, konkurrens- kraftigt och hållbart näringsliv på nationell och regional nivå uppnås. Delegationen har flera uppgifter. Den ska bland annat utarbeta en strategi för en omställning till en cirkulär och biobaserad ekonomi på olika nivåer i samhället. Den ska även vara en kontaktpunkt mellan relevanta aktörer. Vidare ska den identifiera hinder, behov av utbild- ning, information samt ge råd och föreslå kostnadseffektiva åtgärder till regeringen. Den ska också samla och dela kunskap om pågående initiativ samt underlätta samverkan mellan dessa. Därtill ska den utse referensgrupper som ska stödja delegationens arbete. Delegationen ska redovisa hur arbetet sker och ge förslag till åtgärder som kan vidtas , –2021. Delegationen fokuserar inledningsvis på tre fokusområden: design för cirkularitet, plast och offentlig upphandling. Genom att välja design för cirkularitet vill delegationen bidra till nya affärsmodeller och att cirkularitet är en integrerad del i utformningen av både pro- dukter och produktionssystem. Plast är ett högaktuellt material med stor potential för ökad återvinning och längre materialliv. Om offentlig upphandling sägs att det omsätter enorma volymer och har därmed stor påverkan på resursflöden, som delegationen tror kan styras mot både ökat återbruk och längre materialliv.20 20Tillväxtverket, cirkular-ekonomi/fokusomraden.html. Regelverk, åtgärder och initiativ 4.5.5En nationell strategi för cirkulär ekonomi beslutade regeringen om en nationell strategi för cirkulär ekonomi som pekar ut riktningen och ambitionen för en långsiktig och hållbar omställning av samhället. Kärnan i strategin är en vision: ”Ett samhälle där resurser används effektivt i giftfria cirkulära flöden och ersätter jungfruliga material”. Det nationella arbetet för en cirku- lär ekonomi kommer att fokusera på hållbar produktion och pro- duktdesign; hållbara sätt att konsumera och använda material samt produkter och tjänster; giftfria och cirkulära kretslopp samt den cirku- lära ekonomin som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärsmodeller.21 Strategin pekar ut fyra fokusområden: •Cirkulär ekonomi genom hållbar produktion och produktdesign. •Cirkulär ekonomi genom hållbara sätt att konsumera och använda material, produkter och tjänster. •Cirkulär ekonomi genom giftfria och cirkulära kretslopp. •Cirkulär ekonomi som drivkraft för näringsliv och andra aktörer genom åtgärder som främjar innovation och cirkulära affärs- modeller. 4.5.6EU:s handlingsplan för cirkulär ekonomi för cirkulär ekonomi 2015 antog en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin . Kommissionen inleder handlingsplanen med följande beskrivning: ”Övergången till en mer cirkulär ekonomi, där värdet på produkter, material och resurser behålls i ekonomin och avfallsgenereringen minimeras, är en nödvän- dig del i EU:s arbete för att utveckla en hållbar, koldioxidsnål, resurs- effektiv och konkurrenskraftig ekonomi. Här finns möjlighet att om- vandla ekonomin och skapa nya och hållbara konkurrensfördelar för 21Regeringen, /pressmeddelanden/2020/07/sverige-staller-om-till-en- cirkular-ekonomi/. 22EU-kommissionens meddelande, Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirku- lära ekonomin, KOM(2015) 614 slutlig. Regelverk, åtgärder och initiativ Handlingsplanen inriktas på åtgärder på EU-nivå med högt mer- värde och behandlar bland annat frågor kring produktion, konsum- tion, avfallshantering, återanvändning, innovation och investeringar. Medlemsstaterna uppmanas att komplettera med nationella åtgärder i utvecklingen mot en cirkulär ekonomi. I avsnitt 5 i handlingsplanen pekas vissa prioriterade områden ut. Det gäller områden där det finns särskilda utmaningar på grund av produkternas eller värdekedjornas särdrag och miljöavtryck eller därför att man är beroende av material som kommer från länder utanför . Dessa branscher måste hanteras speciellt, så att man i full utsträckning tar hänsyn till hur de olika faserna i cykeln på- verkar varandra under hela värdekedjan. Plast är ett av de områden som pekas ut som prioriterat (avsnitt 5.1). Det anses nödvändigt att öka återvinningen av plast för övergången till en cirkulär ekonomi, eftersom användningen av plast har ökat stadigt men av plastavfallet återvinns och cirka hälften deponeras. Stora mängder plast hamnar också i havet. Bättre fungerande separat insamling och certifieringssystem för insamlings- och sorterings- företag är mycket viktiga för att styra bort återvinningsbar plast från deponering och förbränning till materialåtervinning. Förekomsten av farliga kemiska tillsatser kan medföra tekniska svårigheter och inno- vativa plasttyper väcker nya frågor när det gäller exempelvis plastens biologiska nedbrytning, även om innovativa plaster också kan bidra till den cirkulära ekonomin genom att underlätta bättre förvaring av livsmedel, förbättra möjligheterna att återvinna plast eller minska materialvikten i fordon. I handlingsplanen anges att kommissionen kommer att ta upp dessa komplicerade och viktiga frågor i en strategi för att möta problemen med plast i hela värdekedjan och under hela livscykeln samt vidta åtgärder för att uppfylla målet om att avsevärt minska det avfallet. En rad andra punkter i handlingsplanen kommer att bidra till att öka återvinningen av plast, bland annat av- snitten 1.1 om ekodesign, avsnitt 3 om ett EU-omfattande mål för ökad återvinning av förpackningsmaterial av plast och avsnitt 4 om kvalitetsstandarder och insatser för att underlätta gränsöverskridande handel med återvinningsbar plast. Regelverk, åtgärder och initiativ EU:s nya handlingsplan för cirkulär ekonomi 2020 lanserade en ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin: En ny handlingsplan för den cirkulära eko- nomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt Europa.23 Hand- lingsplanen inleds med: ”Vi har bara en jord, men kommer världen att konsumera som om vi hade tre jordklot. Den globala för- brukningen av material som biomassa, fossila bränslen, metaller och mineraler beräknas fördubblas medan den årliga avfallsgenereringen beräknas öka till 2050.” Den nya handlingsplanen syftar till att påskynda omställningen till en cir- kulär ekonomi genom att bygga vidare på de åtgärder för den cir- kulära ekonomin som har vidtagits . Planen innehåller bland annat initiativ till ökad återvinning och återanvändning av produkter. Ett avsnitt i handlingsplanen behandlar specifikt plastområdet. Bland annat nämns att kommissionen avser att föreslå tvingande krav på innehåll av återvunnet material och åtgärder för att minska avfallet för viktiga produkter, såsom förpackningar, byggnadsmaterial och fordon. Detta i syfte att öka användningen av materialåtervunnen plast och bidra till en mer hållbar användning av plast. Vidare listas åtgärder för att ta itu med förekomsten av mikroplast i miljön. Där- till sägs att kommissionen ska ta fram en policyram för anskaffning, märkning och användning av biobaserad plast samt för användning av biologiskt nedbrytbar eller komposterbar plast. 4.5.7EU:s strategi för plast i en cirkulär ekonomi Idecember 2015 antog en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin, där plasten pekades ut som en prioriterad fråga och kommissionen åtog sig att ”ta upp dessa komplicerade och viktiga frågor i en strategi för att möta problemen med plast i hela värdekedjan och under hela livscykeln”.24 I sitt arbetsprogram bekräftade kommissionen att den skulle inrikta sig på produk- tion och användning av plast med målet att alla plastförpackningar 23EU-kommissionens meddelande, En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin – För ett renare och mer konkurrenskraftigt KOM(2020) 98 slutlig. 24EU-kommissionens meddelande, Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cir- kulära ekonomin, KOM(2015) 614 slutlig. Regelverk, åtgärder och initiativ ska vara återvinningsbara senast 2030.25 Kommissionen antog en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi.26 Denna plaststrategi är en del av den vidare planen för en övergång till en mer cirkulär ekonomi. Målet med är att skydda planeten och män- niskors hälsa, men den ska också bidra till att utveckla och stimulera industrin och göra återvinning mer lönsamt. Med strategin avser kommissionen att lägga grunden till en ny plastekonomi, där konstruktion och tillverkning av plast och plast- produkter sker med full respekt för behovet av återanvändning, repa- ration och återvinning, och där mer hållbara material utvecklas och främjas. Detta kommer enligt kommissionen att skapa ett större mer- värde och mer välstånd i EU samt främja innovationen.