sou · H8B357 · 2020-10-08 00:00:00 — Regleras flickans handlingsutrymme av normer om att hon ska vara oskuld vid äktenskapets ingående, att hon inte ska ha pojk- vän och att hon inte ska ha möjligheter att själv kunna välja vem hon vill leva med , uppfyller hon de centrala kännetecknen på att leva i ett hedersrelaterat sammanhang. Detta är en flicka som uppfyller krite- rierna för sexuell kontroll inom ett hedersrelaterat sammanhang. Av alla flickor i undersökningen är det som uppfyller dessa kriterier. I det svenska samhället förutsätts flickor ha samma villkor som pojkar i skolan och . Alla ska delta i skolan på de villkor som skolan anger. Om flickan inte får delta i skolinslag eller inte får ha egen fritid kan det i detta sammanhang ses som ett uttryck för den hedersrelaterade 5d97/1551258058017/Om-kravet-på-oskuld-En-studie-av-flickors-respektive-pojkars- forestallningar-av-Mariet-Ghadimi-2007.pdf, hämtad ). 36Astrid Schlytter, , , och , Oskuld och heder. En undersökning av flickor och pojkar som lever under hedersrelaterad kontroll i stad – omfattning och karaktär, 2009 s. 8–10 (tillgänglig på: e628/1551258372248/Oskuld-och-heder-Schlytter-m-fl-2008-Ung08.pdf, hämtad ). Dessa normer innebär att flickan inte har samma villkor som andra ungdomar vad gäller att verka i skolan och ha egen fritid. Eftersom detta är normer som krockar med rådande förvänt- ningar som skolan har på såväl eleven som på elevens familj berörs företrädare för samhället på ett direkt sätt. I och med detta synliggörs flickans situation för samhället. De flickor som uppger att de uppfyller kriterierna för sexuell kontroll inom ett hedersrelaterat sammanhang och som inte får delta i skolinslag och/eller har restriktioner beträffande vanligt förekommande fritidsaktiviteter anser vi tillhöra kategorin som har heders- relaterade normer och begränsningar. Detta gäller av samtliga flickor i undersökningen. I enkätstudien undersöks även om de flickor som utsätts för sexuell kontroll och har begränsningar i skolan och , även utsätts för kränkande behandling, hot och våld. Att flickan har utsatts för det senare är inte i sig ett villkor för att tillhöra kategorin som räknas leva med hedersrelaterade normer och begränsningar. Flickor som följer famil- jens restriktioner behöver inte nödvändigtvis drabbas av våld och vi kan inte i enkätundersökningen direkt koppla våldet till den sexuella kon- trollen och begränsningarna. Majoriteten av den grupp som i denna studie bedöms leva med hedersrelaterade normer och begränsningar, svarar att de har varit med om kontroll, kränkande behandling, hot och/eller våld, denna grupp innefattar av flickorna i denna studie. Förekomst av kränkande behandling, hot och våld liksom begräns- ningar i form av att inte få delta i skolinslag och/eller har restriktioner beträffande vanligt förekommande fritidsaktiviteter redovisas även för gruppen flickor respektive gruppen pojkar som helhet. Dessa resultat bedömer vi vara av stort intresse för skolan. Resultatet för pojkarnas del är att av samtliga pojkar upp- ger att de lever med tre av följande fyra förväntningar: att föräldrarna förväntar sig att pojken ska vara oskuld vid äktenskapets ingående, att han inte får ha ett förhållande med en jämnårig flicka, att han inte får ha vänskapliga relationer med jämnåriga flickor och att han förväntas följa andras vilja när det gäller vem han ska gifta sig med eller leva med i fram- tiden. Läggs ytterligare en begränsning till om att han inte får delta i skol- inslag och/eller har restriktioner beträffande vanligt förekommande fri- tidsaktiviteter motsvarar detta av alla pojkar, vilka är de pojkar som motsvarar vår definition av att leva i ett hedersrelaterat samman- hang. De som därtill har utsatts för hot, våld eller kränkningar utgör av samtliga pojkar. Andelen flickor som uppfyller våra kriterier för att tillhöra kategorin som lever med hedersrelaterade normer och begränsningar illustreras i figuren nedan. Figuren visar en trappa, där det första steget består av de flickor som uppfyller de nödvändiga men inte tillräckliga betingelserna för att tillhöra hederskategorin. Nästa steg i trappan utgörs av de flickor som uppfyller kriterierna för sexuell kontroll inom ett hedersrelaterat sammanhang. Det tredje steget av dem som även uppfyller kriteriet att inte få delta i skolinslag och/eller har restriktioner beträffande vanligt förekommande fritidsaktiviteter. Detta är den grupp flickor som mot- svarar våra kriterier för att tillhöra kategorin som har hedersrelaterade normer och begränsningar. Det översta steget i trappan utgörs av de flickor som dessutom uppger att de utsätts för kränkande behandling, hot och våld. Figur 6.1 Figur från rapporten Vi vill här poängtera att kategoriseringen är baserad på teoriförankrade kriterier. Detta betyder att det är vi som avgör om en individ tillhör kategorin eller inte, inte individen själv. Vidare är kategoriseringen inte det samma som att de flickor som uppfyller våra kriterier faktiskt lever med hedersrelaterade normer och begränsningar. Dåvarande , numera Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF), kom 2009 med en rapport som behandlade situationen för flickor och pojkar, unga kvinnor och unga män upp till och med . Enligt den rapporten riskerar om- kring 70 000 ungdomar i att bli gifta mot sin vilja.37 Forskarna har 2008 med ut- gångspunkt i domar och utredningar gällande flickor i åldrarna aktuella för omhändertagande med stöd av 2 § LVU och i vissa fall även 3 § LVU undersökt förhållningssätt till heders- relaterade ärenden. Hedersrelaterade fall definierades och urskildes då från icke-hedersrelaterade ärenden utifrån följande kriterier: be- gränsningar i förhållande till skolgång och skolaktiviteter, fritid och fritidsaktiviteter samt i förhållande till hemmet och dess förpliktel- ser; hot om bestraffningar samt utsatthet för bestraffningar vid över- trädelser av uppsatta regler och förväntningar; begränsningar och för- pliktelser i förhållande till bl.a. sexualitet och äktenskap, som exem- pelvis krav på könsstympning eller ”bibehållen mödomshinna”. 37www.mucf.se/sites/default/files/publikationer_uploads/gift-mot-sin-vilja.pdf (hämtad ). tredjedel av de undersökta fallen (18 av 57) som bedöms falla inom ramen för definitionen av hedersrelaterade fall utsätts för olika for- mer av hedersrelaterade begränsningar. Flickorna i hedersgruppen beskrivs dessutom som ensamma i sin utsatthet, i och med sin på- tvingade isolering från det övriga samhället genom den kontroll och begränsning de utsätts för.38 I en artikel undersöks om unga tillåts ha vänner eller inte för sina föräldrar. I texten diskuteras olika förklaringar till var- för en grupp ungdomar inte tillåts umgås med vänner av motsatt kön och vilka eventuella konsekvenser det kan innebära för en ungdom att inte få umgås vänskapligt med vänner på grund av vännens kön. En fråga är om det upplevs som stigmatiserande för den som inte får ha vänner av motsatt kön. En annan fråga är om sådana restriktioner kan försvåra den unges deltagande i könsblandade vänskapsgrupper i andra sammanhang. En särskild fråga är om – och i så fall på vilket sätt – kyskhetsnormer bidrar till att vänskapsrelationer med det mot- satta könet sexualiseras. Underlaget för undersökningen är enkät- undersökningen ”UNG08” som berörts ovan. I artikeln konstateras att en grupp ungdomar – framför allt flickor med utlandsfödda för- äldrar – inte tillåts umgås med vänner av motsatt kön:39 Bland utlandsfödda flickor uppger att de aldrig tillåts umgås med killkompisar, varken , hemma hos sig själv eller hemma hos en killkompis. Hälften uppger även att de har begränsningar avseende umgänget med killkompisar. Bland flickor som är födda i uppger med två utlandsfödda föräldrar att de aldrig tillåts umgås med en killkompis och uppger att de har begränsningar. Bland flickor som har en utlandsfödd förälder uppger begränsning i umgänget med killkompisar. En annan studie, UNG018, undersökte förekomsten av hedersrela- terat våld och förtyck bland elever i årkurs nio i . 1 062 elever deltog i undersökningen. En av frågorna löd ”Finns det förväntningar i din familj eller släkt att du ska vänta med sex tills du gifter dig?” av alla flickor och av alla pojkar svarade att de förväntades vänta med sex till dess att de gifte sig. 38Astrid Schlytter och , Hedersrelaterade traditioner i en svensk kontext. En studie av omhändertagna flickor, 2008. 39Mariet Ghadimi, ”När vänner av motsatt kön inte tillåts. Ungdomars erfarenheter av för- äldrars restriktioner” i Barn. Forskning om barn og barndom i nr 1, 2019, se särskilt s. 33 f. (tillgänglig på: /ojs/index.php/BARN/article/view/3018/2936, hämtad ). och av pojkarna två utomnordiskt födda för- äldrar.40 fick 2017 i uppdrag av regeringen att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck inklu- sive barnäktenskap och tvångsäktenskap. I en rapport redovisades resultaten av arbete med uppdraget. I rapportens sam- manfattning angav följande:41 har hedersrelaterat våld och förtryck uppmärk- sammats allt mer. Utsatta har synliggjorts i allt större utsträckning. Om- fattningen av det hedersrelaterade våldet och förtrycket är dock mycket svårt att belägga. Det finns mörkertal och området är svårt att under- söka. kan inledningsvis konstatera att uppdraget att göra en nationell kartläggning av omfattningen i befolkningen av hedersrela- terat våld och förtryck i alla åldersgrupper inte har varit möjligt att genomföra inom ramen för föreliggande rapport. Detta innebär också att myndigheten inte redovisar en kartläggning som är möjlig att upp- repa. De metodologiska, etiska, juridiska och tekniska överväganden som framkommit under arbetets gång och som ligger till grund för detta ställ- ningstagande redovisas i rapporten. I rapporten redogörs också för myn- dighetens bedömning av hur en nationell kartläggning skulle kunna göras och vilka förutsättningar som krävs för en sådan kartläggning. Att kartlägga hedersrelaterat våld och förtryck kräver datainsamling från flera källor. har därför efterfrågat och sammanställt befintlig statistik och uppgifter från myndigheter, kommuner och verk- samheter. Ytterst få kommuner har genomfört kartläggningar av heders- relaterat våld och förtryck. Hedersrelaterat våld och förtryck mäts på olika sätt och med olika mätmetoder, vilket innebär att resultaten inte är jämförbara. Det är också vanligt att uppgifter som berör hedersrela- terat våld och förtryck ingår som en delmängd i befintlig statistik och att uppgifterna inte särredovisas. Statistik över brottskoderna ”äkten- skapstvång” och ”vilseledande till tvångsäktenskapsresa” från Brå visar att få polisanmälningar har lett till domar. 40Mariet Ghadimi och , UNG018. En kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck bland unga i , 2018 (tillgänglig på: /wp-content/ uploads/2019/03/UNG-018-En-kartläggning-av-hedersrelaterat-våld-och-förtryck-i- Uppsala.pdf). 41Socialstyrelsen, Ett liv utan våld och förtryck. Slutredovisning av uppdraget att genomföra en nationell kartläggning av hedersrelaterat våld och förtryck, 2019 s. 7 f. (tillgänglig på: /globalassets/sharepoint-dokument/artikelkatalog/ovrigt/ 2019-3-17.pdf, hämtad ). Se även s. 25–28. Även bland de myndigheter som har samverkat med finns mycket begränsad information om omfattningen av hedersrela- terat våld och förtryck. För att ändå försöka att ge en bild av hedersförtryckets omfattning valde – trots att metoden kritiserades av forskare – att hänvisa till tidigare undersökningar som gjorts bl.a. på lokal nivå:42 Kartläggningar i , och där elever i årskurs nio har fått svara på frågor visar att mellan och av ungdomarna lever med hedersrelaterade normer och förtryck. I en kart- läggning i visas att av flickorna och av pojkarna i årskurs nio har ett oskuldskrav på sig. Av flickorna svarar och av pojkarna att det är familjen som bestäm- mer deras framtida partner. i som ansvarar för den nationella stödtelefonen som ger stöd och råd till yrkesverk- samma som arbetar mot hedersvåld rapporterar att antalet ärenden ökade från 600 till 959 . Som vi har angett i samband med diskussionen om olika definitioner ovan finns det inom en möjlighet att ”flagga” ärenden där det anses finnas anledning att utreda ett eventuellt hedersmotiv. Möjligheten infördes och det går ännu inte att presentera statistik utifrån denna kodning. Vidare är det viktigt att understryka att syftet med ”flaggningen” inte är att föra statistik utan att tidigt kunna identifiera brott med ett eventuellt hedersmotiv.43 Det vore därför olämpligt att använda antalet ”flagg- ningar” som ett mått på hur utbrett hedersrelaterat förtryck är. Mot bakgrund av den nya särskilda straffskärpningsgrunden av- seende brott med hedersmotiv som infördes i 29 kap. 2 § 10 brotts- balken bedömer vi att det finns bättre förutsättningar för att föra statistik över hur många fällande brottmåls- domar som innehåller en hänvisning till det aktuella lagrummet i domslutet. Det skulle kunna innebära att det går att utläsa i hur många av fällande brottmålsdomar avseende en viss brottstyp, exempelvis misshandel, som domstolen konstaterat ett hedersmotiv. I den delen måste dock beaktas att beviskravet i brottmål innebär att det ska vara ställt utom rimligt tvivel att en straffskärpande omstän- dighet har förelegat. Mörkertalet kommer alltså att omfatta inte bara situationer i vilka hedersmotivet aldrig förts på tal utan också situa- 42Rapporten s. 7. Se även s. 29–43 med hänvisningar till de lokala undersökningarna. 43https:///om-polisen/polisens-arbete/hedersrelaterade-brott/ (hämtad ). tioner i vilka hedersmotivet har påståtts av exempelvis åklagaren – och kanske till och med framstår som sannolikt för domstolen – men domstolen inte har funnit det ställt utom rimligt tvivel att sådant motiv förelåg för gärningen. Kriminalvården har fått i uppdrag av regeringen att utreda förut- sättningarna för att inom ramen för myndighetens verksamhet bedriva ett återfallsförebyggande arbete för personer dömda för hedersrelate- rade brott.44 För att utföra uppdraget har Kriminalvården bedrivit flera projekt i syfte att öka kunskapen om klienter med hedersrelate- rad brottslighet, däribland en intervjustudie bland 16 kriminalvårds- klienter. Rapporten från den studien publicerades 2020.45 I rapporten sammanfattas Kriminalvårdens iakttagelser på följande sätt:46 Deltagarna beskriver hedersvåld generellt som ett samhällsproblem i länder och områden med institutionella brister och resonerar om hur fenomenet uppstått och vidmakthålls på ett sätt som liknar förklarings- modeller som presenteras i forskningslitteraturen. Deltagarnas beskriv- ningar av vad som lett fram till deras egen våldsutövning handlar i stället om specifika händelser, svek, kränkningar, separation, desperation, livs- stress och psykisk ohälsa. Deltagarna beskriver att de har haft svårt att se lösningar på upplevda problem i familjen och parrelationen. Flera deltagare beskriver att de tappat kontrollen och våldet beskrivs som impulsivt och oplanerat. Del- tagarnas berättelser inkluderar återkommande referenser till kända risk- faktorer för våldsutövning, såsom stressande uppväxtvillkor, normali- sering av våld under uppfostran, uppträdandeproblem, frånvarande fäder, tidigare brottslighet samt problem med impulskontroll och svårigheter att hantera relationsproblem och separationer. Utifrån tidigare forskning om riskfaktorer för våldsbrottslighet finns det därmed anledning att tro att deltagarna i dessa aspekter har likheter med andra kriminalvårds- klienter. Alla deltagare har migrerat till , de flesta från konfliktdrabbade länder i . Uppväxten har i många fall präglats av fattigdom, politiskt förtryck och begränsad skolgång. Deltagarnas uppväxtvillkor och inlärningssammanhang skiljer sig från kriminalvårdsklienter som vuxit upp i en svensk kontext. Hur stor del av livet de bott i , huruvida de har ett socialt nätverk i och av vilken anledning de flyttade skiljer sig åt mellan deltagarna. Integrationen i har inne- burit en exponering för nya värderingar och har bidragit till en självbild och en livsstil som av dem själva upplevs som en motsats till, och av- 44Regeringsbeslut S2018/04674/JÄM. 45Kriminalvården, ”HEDER FANNS JU I FAMILJEN MEN VI VAR INTE EXTREMA I DET”. Intervjustudie med kriminalvårdsklienter med hedersrelaterad våldsbrottslighet, 2020, tillgänglig på: /globalassets/publikationer/forskningsrapporter/fou- rapport-intervjustudie-heder-slutversion.pdf (hämtad ). 46Rapporten s. 5 f. ståndstagande från, en våldsbejakande hederskultur. Utifrån deltagarnas bakgrund är det rimligt att anta att deras behov och mottaglighet för insatser delvis överlappar med kriminalvårdsklienter med liknande upp- växtvillkor och levnadsförhållanden. Deltagarna berättar att de har varit utsatta för våld under uppväxten och att de har begränsats i sina egna livsval, gällande till exempel val av partner. I alla berättelser återfinns även beskrivningar av hur hedersför- tryck i någon mån har funnits i det omgivande samhället under barn- domen. Flera deltagare delger att hederskulturella värderingar, även i vuxenlivet, fortfarande finns hos andra familjer, i några fall i den egna svär- familjen. Några berättar också att heder – ens självrespekt eller anseende i det omgivande samhället – har spelat en roll i familjen. En del av del- tagarna har tidigare begått brott som skulle kunna vara hedersrelaterad och har i flera fall innefattat tvångsgifte. Det är rimligt att anta att studie- deltagarna på så vis särskiljer sig från många andra kriminalvårdsklienter. Nästan alla deltagare tar avstånd från att de själva haft ett hedersmotiv till brottet. Detta beror troligen på att deltagarna inte tillstår att brottet var planerat, vilket hedersmotivet kräver, men också för att hedersmoti- vet är både en försvårande omständighet och upplevs som särskilt stig- matiserande. Ingen deltagares berättelse ger heller stöd för att den egna släkten skulle ha uppmuntrat, anstiftat eller i efterhand förstärkt brottet. Tre deltagare beskriver dock att svärföräldrar utövat hot, kontroll och förtryck som kan kopplas till hedersvärderingar mot deltagaren eller dennes partner innan brottet. Flera berättar också om ryktesspridning som ägt rum innan brottet. Vilken roll någon kollektivistisk påverkan har haft på brotten är därför oklart. Personer med intellektuell funktionsnedsättning Vi har ovan redogjort för att hedersrelaterat förtryck kan slå särskilt hårt mot personer med intellektuell funktionsnedsättning och att sådant förtryck också kan vara särskilt svårupptäckt.47 Organisationen rätt i samhället (TRIS) har gjort ett för- sök att kartlägga förekomsten av hedersrelaterat förtryck mot unga med intellektuell funktionsnedsättning genom att genomföra en en- kätundersökning och intervjuer bland unga som går i gymnasiesär- skola angående arrangerade äktenskap, äktenskapstvång, sexuella rela- tioner och andra begränsningar och i skolan. TRIS har presenterat sina undersökningsresultat bl.a. i . Hedersrelaterat förtryck och våld bland ungdomar med intellektuell funk- 47Se avsnitt 6.2. tionsnedsättning48 och vid ett lunchseminarium i samt, mot bakgrund av undersökningsresultaten, tagit fram den lättlästa infor- mationstexten Ingen ska bli gömd och glömd49. Enligt rapporten utsatt uppgav av alla tjejer samt av alla killar på gymnasiesärskolor att deras föräldrar bestämmer vem de ska gifta sig med. Vidare svarade av tjejerna samt av killarna att de inte får ha sex med någon de är kära i för sina föräldrar. TRIS senaste rapport har kartlagt utsatthet för hedersrelaterat våld mot vuxna med intellektuell funktionsnedsätt- ning både utifrån målgruppens egna utsagor, men även från relevanta yrkesgruppers perspektiv. Av rapporten framgår att kunskapsnivån hos yrkesverksamma på området är mycket låg, vilket tillsammans med en låg förekomst av handlingsplaner indikerar att mycket åter- står att göra såväl i det förebyggande som i det akuta arbetet med att hantera ärenden om hedersrelaterat våld. En problematik som visat sig särskilt svår handlar om situationer i vilka den vuxne med intellek- tuell funktionsnedsättning som lever i en hederskontext har person- liga assistenter och/eller en god man som är familjemedlemmar. Detta ger upphov till en oerhört svår inlåsningseffekt för brukare vars livs- situation blir nästintill omöjlig för utomstående att få insyn i. Trots den låga kunskapen om hedersrelaterat våld hos de yrkesverksamma i kartläggningen framkommer det att så många som var femte yrkes- verksam har kännedom om eller misstänker att det finns brukare i deras verksamhet som utsätts för sådant våld av en nära anhörig som är brukarens personliga assistent/gode man. Av nämnd rapport framgår vidare att inte bara unga utan även vuxna individer med intellektuell funktionsnedsättning begrän- sas i sitt handlingsutrymme vad gäller framför allt sambo-, kärleks- och sexuella relationer samt även vad gäller inskränkningar i valet av framtida partner. Av de brukare som svarat på enkätstudien har 23 pro- cent angett att de inte själva bestämmer vem de ska gifta sig med. 48TRIS, Trippelt utsatt. Hedersrelaterat förtryck och våld bland ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning, 2018. 49TRIS, Ingen ska bli gömd och glömd, tillgänglig på: c4b72/1563435579819/Ingen_ska_bli_gomd_och_glomd-1_boken.pdf (hämtad ). 50TRIS, Gömd & Glömd, tillgänglig på: 90df/1583313722608/20-0063_TRIS_Rapport_Gomd_och_glomd_webb.pdf (hämtad ). Resultaten talar för att kvinnor och män löper lika stor risk att ut- sättas för tvångsäktenskap. Däremot har individer med utomnordiskt födda föräldrar en signifikant större risk att drabbas jämfört med de som har nordiskt födda föräldrar. Religiositet har en inverkan på risken att utsättas för tvångsäktenskap – hög religiositet samverkar med högre risk att utsättas för tvångsäktenskap. Sammantaget visar kartläggningen att de som inte får välja sin framtida partner själva har ett signifikant samband med omfattande inskränkningar gällande sambo-, kärleks- och/eller sexuella relationer (, vilket ska jämföras som har omfattande inskränkningar bland de som får välja sin framtida partner). Enligt en kartläggning av Nationella kompetensteamet mot heders- relaterat våld och förtryck 2019 förde 199 personer – mestadels barn –bort från av hedersrelaterade anledningar. Eftersom inte alla kommuner svarade på kompetensteamets enkäter är det rim- ligt att anta att det finns ett mörkertal.51 Som vi har angett i avsnitt 6.2.4 är hbtq-personer särskilt utsatta för hedersrelaterat förtryck. Statistik från FMU (Forced Marriage Unit) i visar att 30 individer () med hbtq-identitet utsattes för heders- relaterat våld och förtryck mellan . Sexuell orientering eller sexuell identitet statistikförs av FMU endast i de fall individen själv väljer att uppge det. Frågor om könstillhörighet, sexuella prefe- renser och liknande ställs inte rutinmässigt. FMU drar slutsatsen att mörkertalet är mycket stort, främst på grund av att hedersnormer i sig drar ned hbtq-personers vilja att berätta om sin sexuella orientering. I en artikel angående nämnd statistik intervjuas 14 personer i åldern 17–. Hälften av de intervjuade uppger att de har blivit utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck. Fem personer svarar att de blivit tvingade till äktenskap och/eller förväntats att gifta sig med någon de själva inte valt. Åtta personer uppger att de känner någon i 51Nationella kompetensteamet mot hedersrelaterat våld och förtryck, Nationell kartläggning. Bortförda personer i en hederskontext samt barn som uppges vara gifta – , 2020 (till- gänglig på: /download/18.1796b51f17112306794843/1585210561732/nationell_kart laggning_bortforda%20personer_mars2020.pdf). sitt nätverk som identifierar sig som homo-, bi- eller transsexuell eller queer och som utsatts för tvångsäktenskap.