sou · H8B340 · 2020-06-24 00:00:00 — Pro- grammet pågick och syftade till att andelen kvin- nor på chefs- och expertfunktioner i staten skulle öka och därigenom bidra till minskade löneskillnader mellan kvinnor och män. Inom ramen för programmet deltog totalt 18 myndigheter i ett särskilt genomförandeprogram som handlade om att i den egna myndig- heten bedriva ett förändringsarbete där befintliga arbetssätt och rutiner analyserades ur ett jämställdhetsperspektiv.84 Regeringen beslutade att avveckla . Delar av verksam- heten övertogs av Statskontoret, för europapoli- tiska studier och Universitets- och högskolerådet. universi- tet tog över de webbaserade utbildningarna. bedöms i huvudsak ha fullgjort sina uppgifter. har sedan till- komsten haft en förhållandevis begränsad basfinan- siering, som kompletterats med ett antal komplexa tidsbegränsade uppdrag med särskild finansiering. En myndighet av storlek har begränsade möjligheter att verka. Bland annat har sårbarheten i den egna kompetensförsörjningen varit påtaglig. Detta har sammantaget bidragit till att förutsättningarna för att bedriva en resursmässigt effektiv verksamhet inte kan anses föreligga. ska därför avvecklas den 31 december 2012.85 2011/12:1 Budgetproposition utg.omr. 2010/11:1 Budgetproposition utg.omr. 2012/13:1 Budgetproposition utg.omr. 83Krus (2011). I statens tjänst. 2010/11:1 Budgetproposition utg.omr. 2010/11:1 Budgetproposition utg.omr. 2, s. 72. och nuvarande utbildning för statsanställda 4.4Jämförelse mellan de olika aktörerna Tabell 2 beskriver de olika myndigheter som har haft i uppdrag att genomföra utbildningar för statsanställda. Tabell 2 Myndigheter med uppdrag att genomföra utbildningar Myndigheter med reguljärt uppdrag att utbilda statsanställda Utbilda byråchefer om statstjänstemannarollen. 1967–1979 Utbildning om allmän förvaltning och lednings- Introduktionskurser för nyanställda, kanslistkurser, amanuenskurser, introduktions- utbildning för nyanställda handläggare i stats- förvaltningen och byråchefskurser. Utvecklingsinsatser, utbildning och rådgivning, nämnd (SPN) främst riktat till omplacerade statsanställda. 1960–1970 Utbildningar i administrativ rationalisering, ADB, systemarbete, nätverksplanering, kostnads- och intäktsanalys samt projektledning. Erbjöd kurser och andra insatser som efterfrågades Insatser som främjade det ”gene- rella statsförvaltningsintresset”, allmän personal- utbildning och konsultativ verksamhet inom myndig- Gav ut studiematerial och skrifter. 1987–1989 Utbildningar för chefer på strategisk nivå ledarskap (STIL) Utbildningar av arbetsmiljöansvariga. 1987–1999 Stöttade myndigheter med pengar till utbildning och genomförde utbildningar och strategiska insatser inom olika områden, exempelvis som syftade till att utveckla kvinnliga chefer. Utbildning för statsanställda om grundläggande kompetensråd (KKR) Strategiskt arbete kring utbildningar 2006–2009 Utbildning för statsanställda om grundläggande förutsättningar och ekonomi. Utbildning för statsanställda om främst den statliga och nuvarande utbildning för statsanställda De olika aktörerna som har funnits för att anordna utbildningar för statsanställda har varierat . De beskriver på sätt och vis de förändringar som har skett inom förvaltningspolitiken för de olika tidsepoker inom vilka de skapades och avvecklades. PUN är talande för den expansiva staten . Myndigheten hade ett fokus på grundläggande förutsättningar och att värna staten som en enhet. Myndigheten hade svårt att samordna och utöka utbildningarna i takt med att staten växte. Efterföljande SIPU är ett bra exempel på den innovativa och visionära staten alter- nativt ”den ofantliga sektorn”, beroende på vilken politisk övertyg- else man beskriver den utifrån. Efter att myndigheten expanderat både till innehåll och omfattning började SIPU under slutet av 1980- talet alltmer likna en konsultfirma inom staten och 1992 ombildas SIPU från att vara en myndighet till att bli ett företag. KKR följde det tidiga 2000-talets ambition om att tänka strategiskt kring exempelvis kompetensförsörjning och demografiska utmaningar för staten. Myndigheten använde även mycket av de grundläggande tankarna från PUN och tidiga SIPU. Verva som myndighet känne- tecknade en senare del av med fokus på teknik, digita- lisering och styrning underförstått som ekonomisk styrning. Utbild- ningsdelen låg relativt nära KKR men i en minskad omfattning. som myndighet präglades av tidens tankar om breda perspektiv, där jämställdhetsintegrering kan nämnas som ett exempel. Myndigheten anses ha varit väl fungerande men dess perspektiv var så pass brett att myndighetens arbete alltmer kom att överlappa andra och större myndigheters arbete, vilket gjorde att myndigheten lades ner. De organisatoriska lösningarna för att genomföra utbildningar av statsanställda har varierat, vilket är mer regel än undantag när det gäller sektorsövergripande frågor inom staten. Utbildningen hos de senaste tre myndigheterna har varit nära kopplad till regeringens önskemål om utbildningarnas innehåll, medan föregångarna PUN och SIPU var mer fristående i sin roll om att anordna utbildningar. Uppdraget som Tillitsdelegationen har fått med att ta fram en gemensam obligatorisk utbildning för statsanställda är nytt. Ingen av de tidigare aktörerna har haft i uppdrag att genomföra en obliga- torisk, gemensam introduktionsutbildning. De tidigare aktörerna har inte heller haft ett så pass tydligt mandat som de aktörer som får detta uppdrag föreslås få. och nuvarande utbildning för statsanställda 4.5Nuvarande utbildningar för statsanställda 4.5.1Flera myndigheter har i uppgift att tillhandahålla utbildningar för statsanställda finns det ingen aktör som ensam ansvarar för att tillhandahålla utbildning om rollen som statsanställd. Däremot har vissa myndig- heter i uppdrag att utbilda statsanställda inom specifika områden. Till dessa hör till exempel Statskontoret, , och Sieps. har i uppdrag att utbilda en viss sektors anställda, det vill säga ordinarie domare och andra jurister inom den dömande verksamheten. Det finns också universitet och högskolor som erbjuder uppdragsutbildningar såsom Förvaltningshögskolan i och Förvaltningsakademien vid . Därutöver finns det en rad privata utbildnings- anordnare. 4.5.2Statskontoret främjar och samordnar arbetet för en god förvaltningskultur Statskontoret ska enligt förordningen (2007:827) med instruktion för Statskontoret främja och samordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten. I samband med det nya uppdraget ökade Statskontorets anslag med för detta ändamål.86 Den statliga värdegrunden utgör grunden för arbetet med god förvaltningskultur. Arbetet riktas till alla statliga myndigheter och deras medarbetare, inklusive chefer. Statskontoret tar fram och sprider kunskapsunderlag i form av till exempel vägledningar och handböcker, ger föreläsningar och tillhandahåller e-utbildningar. Statskontoret ger även stöd på sin webbplats genom filmer, etiska dilemman och goda exempel på hur man kan arbeta praktiskt med förvaltningskultur, värdegrund och ledarskap i sina organisationer. Myndigheten samverkar också med olika aktörer och myndigheter som arbetar med god förvaltningskultur. Mellan 2017–2019 genom- förde Statskontoret cirka 80–90 workshoppar.87 när- varade cirka 550 tjänstemän, i huvudsak chefer, från drygt 50 olika myndigheter i workshoppar och kurser om god förvaltningskultur.88 2016/17:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 87Enligt e-post från Statskontoret daterat . 88Statskontoret (2020). och nuvarande utbildning för statsanställda Statskontoret samordnar också ett myndighetsnätverk mot kor- ruption. är en plattform för erfarenhetsutbyte och lärande och består av 232 myndigheter. 4.5.3Uppsala universitet har uppdrag om mänskliga rättigheter har ett regeringsuppdrag som gäller kompetensutvecklingsinsatser i mänskliga rättigheter för statligt anställda.89 har tagit fram ett program som innefattar tre former av utbildningar. Den första är en e-utbildning som är en introduktion till mänskliga rättigheter framtagen tillsammans med Kommuner och Regioner (SKR). Utbildningen finns till- gänglig på både svenska och engelska och besvarar frågor om vad mänskliga rättigheter är samt hur och varför området är relevant för offentligt anställda. E-utbildningen innehåller även fördjupnings- delar framtagna i samverkan med Myndigheten för Delaktighet (MFD). Det övergripande målet är att utbildningen ska bli obliga- torisk på de 45 myndigheter som regeringen har pekat ut som prio- riterade och senare också på övriga myndigheter. hade drygt 23 000 deltagare från 91 myndigheter registrerat sig.90 erbjuder också verksamhetsförlagda utbildningar hos myndigheterna. genomfördes 28 verksamhetsanpassade utbildningar med 1 220 deltagare från 33 olika myndigheter.91 Därutöver erbjuds en verksamhetsanpassad grundläggande utbildning om mänskliga rättig- heter, vilken ges över tre tillfällen fördelade på totalt på plats i . Denna kurs ges . Utöver dessa tre utbildningsformer hålls frukostseminarier med olika teman kopplade till mänskliga rättigheter. genomfördes fyra sådana seminarier. Samtliga utbildningsinsatser är kostnadsfria. tilldelades för upp- draget.92 89Regeringsbeslut (Ku2017/00254/DISK, Ku2017/00961/DISK). 90Uppsala universitet (2019). Redovisning av uppdrag angående kompe- tensutvecklingsinsatser i mänskliga rättigheter för statligt anställda (Dnr UVF 2019/270) samt (2020). Redovisning av uppdrag angående kompetensutvecklings- insatser i mänskliga rättigheter för statligt anställda (Dnr 2020/18). 91Uppsala universitet (2020). Redovisning av uppdrag angående kompe- tensutvecklingsinsatser i mänskliga rättigheter för statligt anställda (Dnr 2020/18). 92Regeringsbeslut , Ku2019/02002/LS (delvis). och nuvarande utbildning för statsanställda 4.5.4Sieps håller i EU-utbildning I för europapolitiska studier (Sieps) uppdrag ingår att erbjuda EU-utbildning för anställda i olika funktioner på statlig, regional och nivå. Syftet är att höja kompetensen när det gäller EU och svensk europapolitik. Sieps genomför utbildningar på beställning av offentliga aktörer med utgångspunkt i ett fast kurs- utbud, men kan även erbjuda skräddarsydda utbildningar. är den största kunden. Därutöver erbjuder Sieps öppna utbild- ningar med fasta utbildningstillfällen, till vilka offentliga tjänstemän själva anmäler sig. genomförde Sieps 51 utbildnings- tillfällen med närmare 1 400 deltagare totalt på alla sina utbildningar. Myndigheten erbjuder både grund- och fördjupningskurser som om- fattar såväl halv- som heldagar. Sieps EU-utbildningar är delvis avgifts- finansierade och kostade myndigheten 2019.93 4.5.5ESV erbjuder ekonomirelaterade kurser () erbjuder en rad kurser. Det är bland annat allmänt orienterade utbildningar inom ekonomistyrning som vänder sig främst till nyanställda eller till dem som har en ny roll på myndigheten. ESV har även mer specialiserade och fördjupande kurser inom myndighetens verksamhetsområden. ESV har fyra e-utbild- ningar, varav en tar upp grunderna i statlig styrning och ekonomi- styrning. Denna e-utbildning är en förberedande kurs för kursen Grundkurs i statlig styrning, redovisning och finansiering, men många andra tar också del av den. De andra tre e-utbildningarna behandlar följande områden: metoden onödig efterfrågan, redovisning av anlägg- ningstillgångar respektive verksamhetslogik. hade omkring 1 600 personer gått ESV:s e-utbildningar. 93Sieps (2020). för europapolitiska studier. och nuvarande utbildning för statsanställda 4.5.6Arbetsgivarverket anordnar utbildningar för statliga arbetsgivare har i uppdrag att utveckla och samordna den statliga arbetsgivarpolitiken. är både en förvaltningsmyn- dighet under regeringen och en medlemsorganisation. Obligatoriska medlemmar är statliga myndigheter som lyder under regeringen och som har ett arbetsgivaransvar. erbjuder sina med- lemmar i egenskap av arbetsgivare digitala e-utbildningar och utbild- ningsfilmer samt öppna och medlemsanpassade utbildningar. fanns 11 öppna utbildningar som genomfördes vid Det totala deltagarantalet vid dessa utbild- ningar uppgick till närmare 500 chefer och andra arbets- givarföreträdare. introducerade två webbaserade utbildningar om att vara ledare i staten och hur arbetsgivare kan utveckla det aktiva medarbetarskapet. Vid utgången av 2019 hade drygt 700 användare besökt sidan med webbaserade utbildningar.94 Syftet med utbildningar är att stärka medlemmarnas roll som arbetsgivare. 4.5.7Andra universitet och högskolor erbjuder uppdragsutbildningar Förvaltningshögskolan i erbjuder uppdragsutbildningar till politiker och tjänstemän inom kommuner, regioner, myndig- heter och offentligt ägda bolag. Antal deltagare är 200–300 personer. Ett tema i uppdragsutbildningarna handlar om verksam- hetsstyrning för offentliga organisationer och tillsyn för myndig- heter och enheter med gransknings- och tillsynsuppdrag. Nästan samtliga deltagare på dessa utbildningar är statligt anställda. Till exempel anordnas utbildningen i verksamhetsstyrning i form av tre internat och avslutas med en mindre uppsats. Utbildningen ger 7,5 högskolepoäng. Att mötas över verksamhets- gränser är en viktig del i denna utbildning. En annan utbildning heter Att leda verksamhetsutveckling och förändringsarbete. Det är en uppdragsutbildning för statliga och kommunala chefer i Göteborgs- regionen. Den ger 15 högskolepoäng. Förvaltningshögskolan har även prövat att ge en introduktion om att arbeta i 94Arbetsgivarverket (2019). och nuvarande utbildning för statsanställda Den har innehållit ett block om juridik, ett om politisk styr- ning och ett om renodlad styrning och ekonomi. Den ger inte hög- skolepoäng. Målgruppen har inte velat ha examination utan mer tid för undervisning. vid erbjuder också uppdragsutbildningar om att vara statsanställd. De genomför upp- dragsutbildningar dels på beställning av enskilda myndigheter, dels i form av utbildningar som sker vid med deltagare från olika myndigheter. De har också en fortbildningskurs om att arbeta i staten. Syftet med denna kurs är att ge kunskap om hur den svenska förvaltningen är uppbyggd. Den ger särskild förståelse för myndigheternas plats i den svenska förvaltningsmodellen, tjänste- mannarollen, hur förvaltningen styrs och vilka förändringar som har ägt rum inom förvaltningen . Därutöver ingår en introduktion till offentlig rätt och den lagstiftning som är särskilt relevant för anställda i förvaltningen. I undervisningen varvas föreläs- ningar, grupparbeten och sammanfattande gruppdiskussioner. Kursen består av fyra seminarier fördelade och den kan ge 3 hög- skolepoäng.95 genomfördes kursen Att arbeta i staten vid fyra tillfällen i med sju myndigheter.96 4.5.8Domstolsakademin ansvarar för kompetensutveckling av domare ansvarar för kompetensutveckling för ordinarie domare och andra jurister inom den dömande verksamheten. Mål- gruppen för utbildningarna är i första hand ordinarie domare, men många av kurserna är öppna också för icke-ordinarie domare, före- dragande och beredningsjurister. ansvarar även för de centralt anordnade notarie- och fiskalsutbildningarna.97 Dom- stolsakademin startade sin verksamhet 2009. Undervisningen ges dels av domare, dels av experter på olika rättsområden från till exem- pel olika universitet. ordnar även kurser för samtliga yrkeskategorier vid Domstolar. Myndigheten har exempelvis en introduk- 95Informationen är hämtad från och från intervju med före- trädare för uppdragsverksamheten . 96Förvaltningsakademin (2020). 97Sveriges Domstolar (2020). och nuvarande utbildning för statsanställda tionsutbildning och en baskurs för nyanställda, chefs- och ledar- skapsutbildningar och en utbildning för att utveckla medarbetar- skapet. När det gäller introduktionsutbildningen tar på central nivå fram checklistor och ett utbildningsprogram för nyanställda. Domstolarna ansvarar sedan för själva genomförandet av introduktionsutbildningen. Det sker genom en kombination av fysiska träffar och e-utbildningar. är utbildningarna som och Domstols- verket erbjuder främst lärarledda, men de håller på att utveckla fler e-utbildningar och andra former av flexibelt lärande. 4.5.9De stora förvaltningsmyndigheternas utbildningar Det finns även flera stora statliga myndigheter som har byggt upp särskild kompetens för att introducera nyanställda i rollen som stats- anställd. Av vår kartläggning (kapitel 5) framgår att stora myndig- heter, myndigheter med många medborgarkontakter och myndig- heter med tillsynsverksamhet är särskilt bra på att ta upp frågor som rör rollen som statsanställd i sina introduktionsutbildningar. Dessa myndigheter inkluderar också oftare än andra myndigheter moment om rollen som statsanställd utöver den statliga värdegrunden, som till exempel grundläggande förvaltningsrätt eller information om hur staten styrs. Flera av de stora myndigheterna har verksamhet på flera orter och använder i högre utsträckning digitala moment i sin ut- bildning än mindre myndigheter. 4.5.10Utbildningsanordnare som inte är myndigheter Det finns ett antal utbildningsaktörer på marknaden som vänder sig såväl till statsförvaltningen, kommunsektorn som till företag. De erbjuder kurser i ämnen som är relevanta oavsett sektor, till exempel introduktion till konkurrensrätten. Andra kurser riktas tydligt till de som arbetar inom offentlig sektor, till exempel GDPR98 för myn- digheter, eller för de som arbetar både inom offentlig och privat sektor. De som arbetar i privat sektor behöver kunskapen för att kunna arbeta med en offentlig aktör. 98GDPR, Protection Regulation, Dataskyddsförordningen. och nuvarande utbildning för statsanställda Det finns således flera utbildningsföretag på marknaden som till- handahåller delar av en sådan utbildning som är tänkbar för en gemensam utbildning för de som arbetar inom staten, men inte som ett heltäckande utbildningspaket. Det rör sig i stället om specifika fördjupningar, men också ibland allmänna frågor inom exempelvis juridik, upphandling och ekonomi. Utbildningarnas omfattning är ofta heldagsformat. Huvuddelen av utbildningarna sker genom fysiska träffar, ledda av föreläsare. 5Kartläggning av myndigheternas introduktionsutbildningar Låg likvärdighet mellan myndigheter Tillitsdelegationen har med hjälp av Statskontoret genomfört en kartläggning i form av en enkät av myndigheternas introduktions- utbildningar. Den visar att likvärdigheten i dagens introduktions- utbildningar för statsanställda är låg. Det är stor skillnad på vilken utbildning du får beroende på vilken myndighet du arbetar i. Det finns en variation i innehåll, omfattning och i vilken mån utbild- ningen är obligatorisk. Många myndigheter har en obligatorisk utbildning. Av de statliga myndigheterna uppger i Tillitsdelegationens enkät till alla statliga myndigheter att de har en obligatorisk introduktions- utbildning för tillsvidareanställda medarbetare. Det finns dock skill- nader mellan olika sektorer. Vid exempelvis universitet och hög- skolor är introduktionsutbildningen sällan obligatorisk. Omfattningen på utbildningen varierar också mellan myndighet- erna. I vår enkätundersökning uppgav av myndig- heterna att utbildningen omfattar mellan 9 och . Resterande myndigheter, vardera, har antingen en utbildning som är längre än eller kortare än . Det finns en efterfrågan på en gemensam utbildning Av vår kartläggning framgår att en majoritet av myndigheterna () anser att det finns ett behov av en gemensam intro- duktionsutbildning. Ett vanligt skäl är att myndigheterna vill säker- Kartläggning av myndigheternas introduktionsutbildningar ställa att alla nyanställda i staten får samma grundläggande intro- duktion till rollen som statsanställd. En gemensam utbildning anses ge bättre förutsättningar för att kvalitetssäkra innehållet i utbild- ningen. Ett annat skäl är att det vore mer effektivt om staten sam- ordnade utbildningen i stället för att som låta myndigheterna ta fram och tillhandahålla den på egen hand. Flera myndigheter tar också del av andra myndigheters material om den statliga värdegrunden för sin introduktionsutbildning. De som inte ser behov av en gemensam utbildning uppger bland annat att det är mer effektivt att myndigheterna själva anordnar introduktionsutbildningen för att lättare kunna koppla ihop den med delar av introduktionen som är specifika för verksamheten. Flera lyfter också fram att myndigheternas olika verksamheter inne- bär olika behov och att upplägget behöver anpassas till dessa behov för att utbildningen ska vara givande. Myndigheternas introduktionsutbildningar har fokus på den egna myndigheten De flesta av dagens introduktionsutbildningar har det övergripande syftet att ge de anställda en förståelse för myndighetens verksamhet och vägleda nyanställda för att de snabbt ska komma in i arbetet. De har generellt inte syftet att beskriva myndighetens roll i en större kontext och som en del i en större statlig helhet. Utbildningarna leder därför inte till en gemensam kunskapsgrund och identitet för statsanställda. Utbildning i rollen som statsanställd varierar Myndigheterna har ofta svårt att skilja introduktionsutbildningen om den egna myndighetens verksamhet från utbildning i mer gene- rell förvaltningskunskap eller rollen som statsanställd. De moment i introduktionsutbildningarna som rör rollen som statsanställd kan till exempel handla om den statliga värdegrunden, handlingars offentlig- het och sekretess, kunskap om den offentliga förvaltningen och dess särprägel, grundläggande förvaltningsrätt eller information om hur staten styrs. Stora myndigheter, myndigheter med tillsynsuppgifter och myndigheter med omfattande medborgarnära service uppger i Kartläggning av myndigheternas introduktionsutbildningar högre utsträckning än små myndigheter att utbildningen innehåller information om den statliga värdegrunden och om hur staten styrs. En grov uppskattning är att de statliga myndigheterna lägger på utbildning som rör rollen som statsanställd. Det motsvarar en tredjedel av introduktionsutbildningen. 5.2Kartläggningens innehåll enligt direktiven Enligt kommittédirektiven ska Tillitsdelegationen göra en kartlägg- ning av introduktionsutbildningar som statliga myndigheter till- handahåller sina anställda. Av kartläggningen ska det enligt direktiven framgå om utbildningen är obligatorisk, tillhandahålls av myndig- heten själv eller av någon extern aktör och om den genomförs digitalt, med eller utan handledare. Kartläggningen ska också innehålla en redogörelse för innehållet i utbildningarna, särskilt med avseende på de grundläggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsför- valtningen och för rollen som statsanställd. Regeringen vill också veta om upphandlade konsulter får en introduktion om vad det inne- bär att arbeta i staten. Kartläggningen ska även omfatta eventuella fortbildningstillfällen och myndigheternas kostnader för introduktionsutbildningarna. Delegationen ska med utgångspunkt i kartläggningen redovisa en analys av eventuella skillnader i utbildningsutbud och i vilken ut- sträckning utbildningen är obligatorisk utifrån myndighetens storlek, lokalisering, verksamhetsinriktning och uppgifter, om myndigheten bedriver verksamhet på flera orter och ytterligare förhållanden som delegationen bedömer vara av betydelse. 5.3.1De flesta myndigheter har en utbildning Statskontoret har för Tillitsdelegationens räkning genomfört en enkät- undersökning bland samtliga statliga myndigheter (se avsnitt 2.2.1 för en beskrivning av enkäten).1 Av enkätsvaren framgår att de flesta 1Denna enkät ligger till grund för de enkätresultat som presenteras i kapitlet. Att nästan samtliga myndigheter erbjuder en introduktionsutbildning bekräftas även i Tillitsdelegationens egen enkät, se avsnitt 2.2.1. Kartläggning av myndigheternas introduktionsutbildningar myndigheter har en introduktionsutbildning. Av de 193 myndig- heter som har besvarat enkäten är det endast 14 myndigheter som svarar att de inte har en introduktionsutbildning.