sou · H8B381 · 2020-12-15 00:00:00 — Utifrån ovan nämnda undersökningar är det möjligt att följa upp tillgång och användning av flexibla arbetsformer bland arbetstagare (med eller utan omsorgsansvar) i med de indikatorer som redo- visas i avsnitt 17.3. I de fall det inte är möjligt att identifiera arbetstagare med omsorgsansvar, är det möjligt att i stället använda uppgifter för arbetstagare med barn eller som bor med äldre släktingar. 17.5Tillgänglig statistik är tillräcklig Utredningens bedömning är att det är fullt möjligt att leverera den statistik om genomförandet av balans- direktivet till kommissionen som krävs. Statistiken kommer att möj- liggöra dels en uppföljning av utvecklingen , dels för jämförelse med övriga medlemsstater i EU. registerbaserade statistik ger exakta antals- uppgifter över personer som fått ersättning för pappa- och föräldra- ledighet samt för närståendepenning. Dessa uppgifter får även anses gälla som en god uppskattning av det totala antalet personer som tagit ut föräldraledighet respektive ledighet för närståendevård. Sta- tistiken från är nedbrytbar på kvinnor och män, anställda och egenföretagare samt på ålder. Vid beräkning av nyttjandegraden saknas registerbaserad statistik på totala antalet föräldrar som är berättigade till pappa- respektive föräldraledighet. Antalet barn respektive upp till kan användas för att skatta antalet föräldrar med rätt till pappaledig- het respektive föräldraledighet. Dessa uppgifter är registerbaserade från , men användning av denna statistik innebär att antalet föräldrar kommer att överskattas något. Detta medför att nyttjandegraden för dessa ledigheter delvis underskattas. Att definiera och skatta antalet personer berättigade till ledighet för närståendevård är än mer besvärligt. AKU:s skattning på antal anställda totalt eller antal anställda med barn erbjuder dock två alternativa skattningar som kan användas. För beräkning av den genomsnittligt uttagna ledighetsperioden för pappa- och föräldraledighet samt ledighet för närståendevård per år och person konstaterar utredningen att tillgängliga uppgifter från register utgör en fullgod källa. Gällande rätten till att begära flexibla arbetsformer av omsorgs- skäl saknas tillgång till registerbaserad statistik. Befintlig statistik från urvalsundersökningar som mäter tillgång till och användning av flexibla arbetsformer publiceras med intervall på 5–. Genom att i analysen kombinera undersökningarna, som i vissa fall överlappar varandra, är det möjligt att följa upp användning av flexibla arbets- former på en mer kontinuerlig basis. Därtill finns problem med att i vissa fall koppla statistiken till föräldrar och arbetstagare som vårdar en närstående, vilket medför att någon form av indirekt mätning måste göras. Användning av indirekta mätningar kan medföra både överskattning eller underskattning av indikatorerna. Följande aggregerade indikatorer kan användas för att mäta flexibla arbetstider, deltidsarbete och distansarbete som utgör tre olika delar av flexibla arbetsformer. För att mäta tillgång till flexibla arbetstider kan indikatorerna mäta andel arbetande föräldrar och vårdgivare: med flexibla arbets- scheman som kan justera start- och sluttider, som kan ta en eller två timmars ledighet, som kan ta ledigt en eller inom tre arbets- dagar och kan organisera arbetstiden för att ta ledigt en hel dag. Indikatorerna kan följas upp med Eurofounds undersökning EWCS och Eurostat-LFS ad hoc-moduler WTA och RWF. Möjlighet till deltid kan mätas med indikatorn andel arbetande föräldrar och vårdgivare med flexibilitet att minska arbetstiden genom skäl för deltidsarbete på grund av vård. Indikatorn kan följas upp med AKU:s årliga undersökningar och Eurostat-LFS ad hoc- modul RWF. Möjlighet till distansarbete kan mätas med indikatorerna: andel arbetande föräldrar och vårdgivare med flexibilitet att välja var de ska arbeta (inklusive eget hem), frekvensen att arbeta på flera platser och på en annan plats än huvudsaklig arbetsplats. Indikatorerna kan följas upp med Eurofounds undersökning EWCS och Eurostat-LFS ad hoc-modul WTA. Baserat på översikten av befintliga källor anser utredningen att det är möjligt att följa upp användning av flexibla arbetsformer med hjälp av statistik från och Eurofounds urvalsundersök- ningar. Dessa undersökningar gör det möjligt att mäta tillgång till flexibla arbetsformer, i linje med direktivet, och i vilken utsträckning arbetstagare inte har tillgång till dessa rättigheter. Statistiken kan följas upp både för föräldrar och vårdgivare, uppdelade efter kön. Dessa indikatorer är redan tillgängliga på EU-nivå. Det är slutligen värt att notera att det väsentliga är att studera indikatorernas utveckling och inte att jämföra medlemssta- terna med varandra. Strukturella skillnader på arbetsmarknaderna och ekonomierna i stort kommer att ha en betydande inverkan på tillgång och användning av flexibla arbetsformer tillsammans med samspelet med andra åtgärder för att främja balans mellan arbete och privatliv. Målet är att mäta effekterna av direktivet efter dess full- ständiga genomförande. 18Konsekvenser av utredningens förslag I utredningens uppdrag ingår att redovisa eventuella konsekvenser som förslagen kan medföra. Ekonomiska och andra konsekvenser för enskilda personer, för företag och för det allmänna av de förslag som lämnas ska beräknas och redovisas enligt 14–15 a §§ kommittéför- ordningen (1998:1474) samt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredningen ska också be- döma om förslagen är förenliga med internationella åtagan- den. Om förslagen kan förväntas leda till kostnadsökningar eller intäktsminskningar för det allmänna ska utredningen föreslå hur dessa ska finansieras. 18.2Utredningens uppdrag och utrymmet för alternativa lösningar Utredningens uppdrag är att föreslå hur balansdirektivet ska genomföras i svensk rätt. Så långt som möjligt ska utredningen värna befintliga regelverk och system som gäller för arbetstagare i . Utredningen ska endast föreslå ändringar om det är nödvändigt eller annars särskilt befogat (dir. 2019:97). Balansdirektivet måste till följd av medlemskap i genomföras i svensk rätt. Mot bakgrund av hur utredningens uppdrag är formulerat har utredningen i första hand undersökt om gällande svensk rätt uppfyller direktivets krav. Där så är fallet be- döms direktivet inte medföra några konsekvenser. I de delar utredningen har bedömt att svensk rätt inte uppfyller direktivets krav lämnas förslag på vad som bedöms vara de nöd- Konsekvenser av utredningens förslag vändiga författningsändringar som krävs för att genomföra direk- tivet. Det saknas med andra ord utrymme för att lämna rättsläget oförändrat eftersom då skulle bryta mot sina förpliktelser enligt . Utredningen föreslår i ett avseende bestämmelser som går längre än vad som föreskrivs i balansdirektivet. Det förslag som lämnas om att även dagar med föräldrapenning på grundnivå ska vara reserve- rade träffar även föräldrar som inte är arbetstagare och därmed inte faller inom direktivets tillämpningsområde. Som framgår av av- snitt 6.2 är skälet att en begränsning till endast arbetstagare skulle innebära ett system som blir alltför komplicerat, svårt att tillämpa och innebär stora kostnader. Sammanfattningsvis lämnar utredningen följande förslag. –I likhet med vad som gäller för föräldrapenning på sjukpenning- nivå ska dagar med föräldrapenning på grundnivå vara reserverade och därmed inte kunna avstås till den andra föräldern. –Om en förälder med barn som inte har fyllt begär flexibla arbetsformer av omsorgsskäl ska arbetsgivaren besvara begäran inom skälig tid. Om begäran avslås eller den begärda föränd- ringen senareläggs ska arbetsgivaren motivera beslutet. Om en förändring gäller för en bestämd tid ska arbetstagaren ha rätt att återgå till det ursprungliga arbetsmönstret när tiden löper ut. Om arbetstagaren på grund av ändrade omständigheter begär att få återgå till det ursprungliga arbetsmönstret innan tiden har löpt ut ska arbetsgivaren besvara begäran. Detta gäller arbetstagare som varit anställda hos arbetsgivaren i sammanlagt när begäran görs. Detsamma ska gälla för arbetstagare som vårdar en närstående som är svårt sjuk om denne är en son, dotter, mor, far, make, maka eller registrerad partner eller bor i samma hushåll som arbetstagaren. –Efter ledighet för närståendevård ska en arbetstagare ha rätt att återgå till samma eller likvärdigt arbete. Arbetstagaren ska också ha rätt att ta del av de eventuella förbättringar som inträffat under ledigheten. Konsekvenser av utredningens förslag –En arbetstagare som är förälder eller vårdar en närstående och begär flexibla arbetsformer av omsorgsskäl eller tar därtill kopp- lade rättigheter i anspråk ska omfattas av bestämmelserna om skydd mot mindre gynnsam behandling i föräldraledighetslagen (1995:584) respektive lagen (1988:1465) om ledighet för närstå- endevård. –Skyddet mot uppsägning i föräldraledighetslagen och lagen om ledighet för närståendevård ska även avse arbetstagare som tar i anspråk sina rättigheter enligt bestämmelserna om flexibla arbets- former. –Om en arbetstagare gör gällande att han eller hon har blivit upp- sagd eller avskedad av skäl som har samband med föräldraledig- het, ledighet för närståendevård eller begäran om flexibla arbets- former ska arbetsgivaren vara skyldig att på arbetstagarens begä- ran uppge de omständigheter som åberopas som grund för upp- sägningen eller avskedandet även när det gäller anställda som inte omfattas av lagen (1982:80) om anställningsskydd (anställnings- skyddslagen). Om arbetstagaren begär det och det görs gällande ett samband med föräldraledighet eller ledighet för närstående- vård ska uppgiften vara skriftlig. –Det ska införas en bevislättnadsregel i lagen om ledighet för när- ståendevård. Om en arbetstagare visar omständigheter som ger anledning att anta att han eller hon har missgynnats genom att ha blivit uppsagd eller avskedad av skäl som har samband med ledighet för närståendevård, är det arbetsgivaren som ska visa att det inte har förekommit något sådant missgynnande. –En arbetsgivare ska inte få utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att han eller hon har anmält eller påtalat att arbets- givaren har handlat i strid med föräldraledighetslagen, lagen om ledighet för närståendevård eller lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. –() ska få föra talan för en enskild arbetstagare i tvister enligt 9 eller 10 § lagen om ledighet för närståendevård och 3 eller 4 § lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. Konsekvenser av utredningens förslag Bland de föräldrar som har rätt till föräldrapenning på grundnivå finns både individer som har rätt till ersättning grundat på bosätt- ning och de som är försäkrade för arbetsbaserade förmåner. Personer som är försäkrade för arbetsbaserade förmåner är arbetstagare, men kan också vara egenföretagare. Personer som har rätt till ersättning grundat på bosättning är inte arbetstagare i . Balansdirektivet gäller för arbetstagare. Egenföretagare och per- soner som är försäkrade för bosättningsbaserade förmåner behöver därför inte omfattas av utredningens förslag, men utredningen gör i avsnitt 6.2 bedömningen att de ändå bör omfattas av förslaget om att dagar med föräldrapenning på grundnivå ska vara reserverade. För att uppskatta hur många som omfattas av utredningens för- slag har utredningen bett ta fram statistik på hur många som har föräldrapenning på grundnivå, uppdelat på mot- tagarens sjukpenninggrundande inkomst (SGI). Att en person har haft en låg SGI innebär att den har varit försäkrad för arbetsbaserade förmåner och varit arbetstagare eller egenföretagare. Den som har haft noll kronor i SGI har haft bosättningsbaserade förmåner och har inte varit arbetstagare. Av tabell 18.1 framgår hur många personer som hade föräldra- penning på grundnivå 2014–2018 och hur många av dessa som hade en låg SGI respektive hur många som hade noll kronor i SGI. Uppgiften om SGI är baserad på den SGI personen hade med föräldrapenning. Det är bara personer som under ett kalenderår endast har haft utbetalningar på grund- och lägstanivå som är med. Har en person haft en eller flera utbetalningar med ett dagbelopp som överstigit grundnivån är den inte med. Om en utbetald dag baserats på låg SGI ingår personen i kategorin låg SGI. I kategorin Övriga ingår de personer som inte har kunnat placera i någon av grupperna på grund av att de inte har gått att klarlägga vilken SGI de har haft när de tagit ut föräldrapenning. SOU 2020:81Konsekvenser av utredningens förslag Tabell 18.1 Utbetalningar av föräldrapenning på grundnivå fördelat på mottagarens SGI Källa: , Midas-fp, Midas person. Tabellen visar att antalet personer som har haft en SGI och fått föräldrapenning på grundnivå har varit runt 8 2014–2018 med ett något lägre antal 2018. Av dessa var kvinnor och var män. De personer som har haft noll kronor i SGI och därför hamnat på grundnivå, uppgår till cirka 55 000–65 000 personer . var av dessa kvinnor och därefter har andelen minskat lite och uppgick . Bland männen har motsvarande andel ökat , från 2018. Tabell 18.2 visar antal personer med låg SGI och totalt antal personer med grundnivådagar . För att få en helhetsbild över uttaget av föräldrapenning anges också samtliga personer och antalet nettodagar för alla typer av föräldrapenning, dvs. även föräldrapenning på sjukpenningnivå och lägstanivå. Konsekvenser av utredningens förslagSOU 2020:81 Tabell 18.2 Utbetalningar av föräldrapenning för samtliga med grundnivådagar och samtliga med föräldrapenning Källa: , Midas-fp, Midas person. Tabellen visar att cirka 70 000–80 000 personer har haft föräldrapen- ning på grundnivå 2014–2018. var av dessa kvin- nor och därefter har andelen minskat någon procent . var av dem som hade föräldrapenning på grundnivå kvinnor. Bland männen har motsvarande andel ökat , från 2018. har antalet personer som tagit ut föräldra- penning på grundnivå legat något över 80 000 . Av dessa var kvinnor och män. Som framgått ovan har antalet personer som har haft en SGI och fått föräldrapenning på grundnivå varit runt 8 000 åren 2014–2018. Dessa 8 000 kan bestå av både arbetstagare och egenföretagare. För egenföretagare gäller dock speciella regler för beräkning av SGI, se avsnitt 6.2. De egen- företagare som skulle kunna ingå i den här gruppen är de som efter att ha drivit företaget (36 månader ) haft en lägre årsinkomst än . Det bedöms endast vara ett fåtal personer. Konsekvenser av utredningens förslag att reservera grundnivådagarna i föräldraförsäkringen uppskattas därför omfatta omkring 80 000 personer, varav 60 000 kvinnor och 20 000 män. Av dem uppskattas att 8 000, eller , kommer att ha en låg SGI och vara arbetstagare. Antal personer med föräldrapenning på samtliga nivåer har ökat –2018 och uppgick till cirka 900 000 personer 2018, varav var kvinnor och var män. Av samtliga personer med föräldrapenning är det 80 000 , eller , som utredningen bedömer kommer att omfattas av förslaget om att dagar med föräldrapenning på grundnivå ska vara reserverade. Förslaget påverkar inte bara den som direkt omfattas och får sina dagar reserverade. Även barnets andra vårdnadshavare påverkas på så sätt att färre dagar kommer att kunna överlåtas till honom eller henne. Det blir också skillnad om bara en av vårdnadshavarna har dagar på grundnivå som har kunnat överlåtas i förhållande till om båda har det. Statistiken visar inte hur många personer som har överlåtit fler än på grundnivå till den andra vårdnadshavaren. Med försla- get kommer det inte gå att överlåta fler än 105 (195-90) dagar på grund- och sjukpenningnivå till den andra vårdnadshavaren. De som direkt kommer att påverkas är de som hade önskat att överlåta fler. Utredningen har inte haft möjlighet att ta fram statistik för att kunna uppskatta hur många personer det skulle kunna vara. Utredningens förslag om flexibla arbetsformer berör arbetstagare som är föräldrar med barn som inte fyllt och arbetstagare som vårdar en son, dotter, mor, far, make, maka eller registrerad partner eller en person som bor i samma hushåll som arbetstagaren. Utredningens övriga förslag för föräldrar berör även arbetstagare som har barn som inte har fyllt om barnen är födda och framåt. För dessa barn är det möjligt att få föräldrapenning och därmed vara föräldraledig tills barnet fyllt . Övriga förslag för anhörigvårdare berör den personkrets som lagen om ledighet för närståendevård omfattar, dvs. de arbetstagare som vårdar en närstående som är svårt sjuk. Konsekvenser av utredningens förslag Alla arbetsgivare och företag kan potentiellt omfattas av utred- ningens förslag då de som har eller kommer att ha anställda som är föräldrar eller vårdar en närstående i enlighet med förutsättningarna ovan påverkas av förslagen. med anställda fördelat på storleksklass framgår av tabell 18.3. Tabell 18.3 med anställda fördelat på storleksklass 1–4 anställda 5–9 anställda 10–19 anställda 20–49 anställda 50–99 anställda 100–199 anställda 200–499 anställda 500–999 anställda 1 000–1 499 anställda 1 500–1 999 anställda 2 000–2 999 anställda 3 000–3 999 anställda 4 000–4 999 anställda 5 000–9 999 anställda 10 000– anställda Källa: SCB:s allmänna företagsregister. Tabellen visar att utredningens förslag kan beröra 346 944 företag, varav 338 260 har färre än 50 anställda vilka brukar klassas som små företag. Alla anställda kan också potentiellt omfattas av utredningens för- slag. De anställda som under sin anställningstid har rätt till ledighet eller möjlighet att begära flexibla arbetsformer enligt föräldraledighetslagen eller lagen om ledighet för närståendevård, samt rätt till ledighet enligt lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl kommer att omfattas av utredningens olika förslag. Tabell 18.4 visar antal anställda i upp- delat efter sektor. SOU 2020:81Konsekvenser av utredningens förslag Tabell 18.4 Antal anställda efter sektor Källa: SCB. * Hushållens icke-vinstdrivande organisationer. Tabellen visar att utredningens förslag kan beröra 4 780 900 anställda i , varav 2 325 300 kvinnor och 2 455 600 män. För att kunna uppskatta hur många arbetstagare och företag som omfattas av förslagen för föräldrar har utredningen beställt statistik från . Av tabell 18.5–18.9 framgår antal anställda vårdnadshavare med barn och barn mellan åtta och för tidsperioden –2018, totalt och uppdelat på sektor. En person kan ha barn i båda åldersgrupperna och är i så fall dubbelt redovisad. Tabell 18.5 Antal anställda med yngre barn 2014–2018 barn 8–12 år Konsekvenser av utredningens förslagSOU 2020:81 barn 8–12 år Källa: SCB, Registret över totalbefolkningen och 2014–2018. Tabellen visar att antal anställda med barn har ökat från cirka 950 2014 till 1 000 2018, varav hälften kvinnor och hälften män. Utredningens förslag om flexibla arbetsformer för föräldrar uppskattas därför omfatta cirka 1 000 000 arbetstagare, varav hälften kvinnor och hälften män. Anställda med barn har ökat från cirka 1 600 2014 till 1 730 2018. Under samtliga har det varit om- kring 30 000 fler kvinnor än män . Utredningens övriga förslag för föräldrar uppskattas därför omfatta cirka 1 700 000 arbetstagare, varav något fler kvinnor än män. Av tabellerna nedan framgår dessa siffror uppdelat efter kommun- sektor, regionsektor, statlig och privat sektor. Antal anställda med yngre barn 2014–2018 barn 8–12 år SOU 2020:81Konsekvenser av utredningens förslag barn 8–12 år Källa: SCB, Registret över totalbefolkningen och 2014–2018. Tabellen visar att antal anställda med barn i kom- munsektorn ökat något 2014–2018 till cirka 190 2018. Av dessa var omkring 150 000 kvinnor och 40 000 män. Utredningens förslag om flexibla arbetsformer för föräldrar uppskattas därför omfatta 190 000 arbetstagare i kommunsektorn, som till största delen utgörs av kvinnor. Antal anställda i kommunsektorn med barn som är yngre än har också ökat något och var 2018 cirka 350 000. Av dessa var omkring 275 000 kvinnor och 75 000 män. Utredningens övriga förslag för föräldrar uppskattas därför omfatta cirka 350 000 arbetstagare i kommunsektorn, varav 275 000 kvinnor och 75 000 män. Antal anställda med yngre barn 2014–2018 Anställda med barn 8–12 år Källa: SCB, Registret över totalbefolkningen och 2014–2018. Konsekvenser av utredningens förslag Tabellen visar att antal anställda i regionsektorn med barn har varit runt 60 2014–2018, varav cirka 45 000 kvinnor och 15 000 män. Utredningens förslag om flexibla arbetsformer för för- äldrar uppskattas därför omfatta 60 000 arbetstagare i regionsek- torn, varav 45 000 kvinnor och 15 000 män. Antal anställda i regionsektorn med barn har ökat något –2018 då antalet var cirka 110 000, varav 85 000 kvin- nor och 25 000 män. Utredningens övriga förslag för föräldrar upp- skattas därför omfatta cirka 110 000 arbetstagare i regionsektorn, varav 85 000 kvinnor och 25 000 män. Antal anställda med yngre barn 2014–2018 barn 8–12 år Källa: SCB, Registret över totalbefolkningen och 2014–2018. Tabellen visar att antal anställda i statlig sektor med barn varit drygt 60 000 –2018, varav cirka hälften kvinnor och hälften män. Utredningens förslag om flexibla arbetsformer för föräldrar uppskattas därför omfatta 60 000 arbetstagare i statlig sektor, varav häften kvinnor och hälften män. Konsekvenser av utredningens förslag Antal anställda i statlig sektor med barn har ökat från cirka 100 2014 till 110 2018. var det cirka 60 000 kvinnor och 50 000 män. Utredningens övriga förslag för föräldrar uppskattas därför omfatta cirka 110 000 arbetstagare i statlig sektor, varav 60 000 kvinnor och 50 000 män. Antal anställda med yngre barn 2014–2018 barn 8–12 år Källa: SCB, Registret över totalbefolkningen och 2014–2018. Tabellen visar att antalet anställda i privat sektor med barn var cirka 650 2014 och har ökat till omkring 680 000 anställda 2018. Av dessa var cirka 270 000 kvinnor och 410 000 män. Utred- ningens förslag om flexibla arbetsformer för föräldrar uppskattas där- för omfatta 680 000 arbetstagare i privat sektor, varav 270 000 kvin- nor och 410 000 män. Antal anställda i privat sektor med barn var 2014 cirka 1 100 000 och har därefter ökat till cirka 1 160 000 anställda 2018, varav 460 000 kvinnor och 700 000 män. Utredningens övriga förslag för föräldrar uppskattas därför omfatta cirka 1 110 000 arbetstagare i privat sektor, varav 460 000 kvinnor och 700 000 män. Konsekvenser av utredningens förslag Av tabell 18.10 framgår antal företag i privat sektor med anställda som har barn och barn mellan åtta och 2014– 2018. Tabellen är uppdelad på företag med fler än 49 anställda och företag med färre än 50 anställda, vilka brukar klassas som små företag. Ett företag kan ha anställda med barn i båda grupperna och är i så fall dubbelt redovisad. Tabell 18.10 i privat sektor med anställda med yngre barn 2014–2018 barn 8–12 år 1–49 anställda 1–49 anställda 1–49 anställda 1–49 anställda 1–49 anställda Källa: SCB, Registret över totalbefolkningen och 2014–2018. Tabellen visar att antalet företag i privat sektor med anställda med barn varit omkring 110 000 2014–2018, varav cirka 100 000 varit företag med färre än 50 anställda. Utredningens förslag om flexibla arbetsformer för föräldrar uppskattas därför omfatta 110 000 företag, som till största delen består av små företag. Antalet företag i privat sektor med barn var cirka 195 2014 och har ökat något då det var cirka 200 000 företag. Av dessa hade cirka 185 000 färre än 50 an- ställda och cirka 15 000 hade fler än 50 anställda. Konsekvenser av utredningens förslag övriga förslag för föräldrar uppskattas därför omfatta cirka 200 000 företag, som till största delen består av små företag. Förslagen för arbetstagare som vårdar närstående Hur många arbetstagare som omfattas av utredningens förslag för arbetstagare som vårdar närstående är svårt att beräkna.