sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Integration förskoleklass, grundskola och fritidshem. Olika rapporter, såsom Skolinspektionens granskningar av fritids- hemmet 2010 och 2018, såväl som det som utredningen mött i verk- samhetsbesök och andra möten visar att mycket av samma proble- matik har bestått sedan . I kvalitetsgranskningen beskriver Skolinspektionen att samverkan med skolan behöver förbättras, och menar i likhet med utvärderare , att detta kan göras exempel- vis genom gemensam reflektion och pedagogiska diskussioner i för- hållande till lärandeuppdraget. Även i granskningen 2018 pekar Skolinspektionen på problem relaterade till samverkan mellan fritidshemmets avdelningar respek- tive mellan skola och fritidshem. Man menar att i flera av de grans- kade fritidshemmen är samverkan med skolan inte tydligt struktu- rerad. Rektorer beskriver att samverkan mellan fritidshem och skola sker genom att personal från fritidshemmet arbetar i och därigenom får insyn i undervisningen. Samverkan i form av ge- mensam planering med skolan sker mer sällan. Granskningen visar dock också exempel på hur samverkan kan organiseras. och visar i sin forskningsöversikt också att maktförhållanden mellan lärare i olika verksamheter och/eller olika ämnen är vanliga och att det präglar samarbetet. Det leder till statusskillnader och hierarkier mellan de olika lärarkategorierna. För att medvetandegöra lärare om varandras kompetenser och bättre kunna använda dem i arbetet med eleverna visar forskningen att rektor även här har en betydelsefull roll. Rektor kan vara den som tar initiativ till möten mellan lärare i olika verksamheter om sina olika roller och hur de skulle kunna ta tillvara deras olika kompe- tenser i arbetet med eleverna och utvecklingen inom skolan. Många, framför allt lärare i fritidshem, som utredningen mött har pratat mycket om statusskillnaderna och många är positiva till den utveckling det innebär att undantaget gällandet kravet på lärarlegi- timation för att få ansvara för undervisningen i fritidshemmet nu tagits bort. Dock betonas att det behövs mer för att statusen för lärare i fritidshem ska höjas, vilket bland annat påverkas huruvida det är möjligt att samverka på lika villkor. I forskningsöversikten lyfts frågan om hur skolor på ett mer medvetet sätt skulle kunna tillvarata den kompetens som lärare i fritidshem har bland annat när det gäller arbete med elevers sociala utveckling på individ och gruppnivå, relationsskapande, konflikt- hantering och ledarskap. Att arbeta med normer, värden och en demokratisk fostran är även det centralt i lärare i fritidshems kom- petens. Möjligheter man pekar på är exempelvis att ge lärare i fritids- hem ansvar för att tillsammans med rektor och övriga lärarkollegor leda det förebyggande arbetet mot mobbning och kränkande be- handling. För att detta ska kunna komma till stånd är rektors med- vetenhet om läraren i fritidshems kompetens avgörande. Även uppmärksammade i sin utvärdering av imple- menteringen av läroplanens nya del att det fortfarande finns en bris- tande samverkan mellan skola och fritidshem trots att skrivningarna om samverkan för att skapa sammanhang i elevernas lärande har för- tydligats i läroplanen. Den enkätundersökning de gjort visar att sju av tio fritidshemspersonal menar att lärarna i /förskole- klassen i ganska eller mycket liten utsträckning (eller inte alls) sam- verkar med personalen i fritidshemmet. Motsvarande andel bland rektorerna är . Sex av tio av personalen uppger att rektor i ganska liten eller mycket liten utsträckning skapar möjlig- heter till samarbete mellan personalen i skolan och fritidshemmet. I utvärderingen finns dock också goda exempel på samverkan.24 och reflekterar i sin studie kring att det är en stor utmaning för rektorer att öppna gränser mellan verksamheter och lärargrupper för att nå ett hållbart samarbete som grundar sig på gemensamma regler, normer, föreställningar och mål för undervisningen och där olikhet bidrar till mångfald.25 Utredningen menar att det är en utmaning som måste mötas och det är avgörande för helhetssynen på eleven och elevens behov. 24Skolverket (2018). Nya läroplansdelar för fritidshemmet och förskoleklassen. 25Ludvigsson, A. och , C. (2109). Fritidshem – ett gränsland i utbildningslandskapet. Av tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2019:67) framgår att fakto- rer som har betydelse för lärmiljön i fritidshemmet är bl.a. elevgrup- pernas storlek, personaltäthet, personalens kompetens och hur loka- lerna ser ut och används. Enligt 14 kap. 9 § skollagen (2010:800) ska huvudmannen se till att elevgrupperna i fritidshemmet har en lämp- lig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö. Av Statens skolverks allmänna råd för fritidshem fram- går att huvudman och rektor bör föra en dialog om personaltäthet, storlek och sammansättning av elevgrupperna i fritidshemmet i för- hållande till verksamhetens uppdrag och fördeling av resurser. Statens skolinspektions granskningar av fritidshemmet pekar på bristande förutsättningar för att utföra fritidshemmets uppdrag att stimulera elevernas utveckling och lärande och erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. I Skolinspektionens rapport i fritidshemmet anges att bristerna i fritidshemmet går att koppla till bl.a. stora elevgrupper och låg personaltäthet.1 Av Skolinspektionens rapport i fritidshemmet framgår att såväl barn som vuxna i många fritidshem vittnar om hög ljudvolym, trängsel och stress samt avsaknad av möj- ligheter för eleverna att dra sig undan för lugn och ro.2 Dessa förhål- landen har ofta samband med gruppernas storlek, personaltätheten och hur lokalerna ser ut och används. Antalet elever i fritidshemmen har ökat markant från 345 2008 till 489 2018. Antalet anställda har inte ökat i samma utsträckning, vilket lett till en minskad personaltäthet. bestod den genom- snittliga elevgruppen av cirka 31 elever och varje anställd ansvarade i genomsnitt för 10,9 elever. 1Skolinspektionen (2018). Undervisning i fritidshemmet inom områdena språk och kommu- nikation samt natur och samhälle. 2Skolinspektionen (2010). Kvalitet i fritidshem. elevgruppen av cirka 39 elever och varje anställd ansvarade i genom- snitt för 12,3 elever. Trots ökade barnkullar är elevgrupperna mindre och personaltätheten högre jämfört med . En faktor som bidragit till detta är den fritidshemssatsning som inneburit ett stats- bidrag om –2019. Vid utredningens verksamhetsbesök och andra kontakter tas frå- gan om lokaler för fritidshemmet upp. Lokalerna är oftast integre- rade i skollokalerna. Även frågan om gruppstorlekar och riktmärken har i hög grad framhållits för utredningen. Men dessa två faktorer kan knappast diskuteras utan att också prata om barngrup- pens sammansättning och personalens kompetens samt som nämnts ovan personaltäthet. I frågan om personalens kompetens har utred- ningen skrivit om vikten av utbildad personal för fritidshemmets kvalitet och utredningen har också givit förslag om att fritidshem- mets personal i högre utsträckning ska kunna omfattas av vidare- utbildningsåtgärder (). Utredningen har uppdragit åt två forskare vid , och , att ta fram en forsknings- översikt gällande fritidshemmets lokaler och materiella resurser i relation till verksamhetens kvalitet. De första delarna i detta kapitel utgår i huvudsak från den översikten. Författarna konstaterar att fritidshemmens miljöer har kännetecknats av stora variationer, ojämlika förutsättningar och bristande funktionali- tet enligt forskning och rapporter. De övergripande slutsatser som framgår av översikten är underdimensionering av lokaler och brister i funktionalitet och att detta påverkar fritidshemsverksamhetens kvalitet negativt på flera olika sätt. Detta förhållande har också fram- kommit i utredningens verksamhetsbesök och andra möten. Konse- kvenserna omfattar bland annat trängsel och höga ljudnivåer, en hårdare strukturering av verksamheten, en ökad styrning av eleverna samt begränsningar i de fritidshemsdidaktiska förutsättningarna. Lokalintegration mellan fritidshem och skola föreslogs av barnstugeutredningen3 men det var först som in- tegrationen började i större skala. Integrationen gällde hela verksam- 3SOU 1974:42 Barns fritid: fritidsverksamhet för 7–12-åringar. heten och hade som syfte att effektivisera både lokalanvändning och personal, men tanken var också att olika miljöer och olika personal- kategorier tillsammans genom samverkan skulle leda till en större helhetssyn på barnen.4 var miljön i fritidshemmet olik den miljö som fanns i den obligatoriska skolan. Fritidshemsmiljön var mer hemlik med bl.a. kök, soffhörna, verkstads- och ateljérum. Det fanns material för olika slags skapande och möbleringen inbjöd till lek. Lokalintegreringen som sedan skedde har inte varit oproblematisk. I en enkätstudie5 som genomförde 2018 bland fritidshemslärare uppger att de har lokaler som inte är anpassade för verksamheten, vilket bekräftats i andra studier och i Skolinspektionens granskningsrapporter. I forskningsöversikten lyfts fram att fritidshemsmiljöerna varierar stort mellan olika fritidshem och de har mycket olika förut- sättningar utifrån hur miljön är utformad och vilka möjligheter miljön erbjuder. Att fritidshemmet oftast är underordnat skolan visar sig bland annat genom att de strukturella förutsättningarna präglas av ojämlika villkor, exempelvis vilka lokaler som finns tillgängliga, hur fritt dessa kan användas och hur stor barngruppen är. 8.2Fritidshemmets lokaler och materiella resurser i relation till verksamhetens kvalitet Forskningsöversikten visar att pedagogiska miljöer och miljöer för lärande är komplexa och omfattar många olika perspektiv och aspek- ter, exempelvis fysiska, social, psykosociala, pedagogiska och kultu- rella, vilka samspelar med varandra. God pedagogisk kvalitet i verk- samheten har att göra med verksamhetens sätt att tillhandahålla och skapa en utmanande och rik fysisk lärmiljö som tas tillvara genom lärarnas kompetens och med elevernas egna resurser. Fysisk lärmiljö kan definieras på många olika sätt men kan övergripande sägas vara ett resultat av interaktioner i ömsesidig växelverkan mellan fysiska resurser, människor och sociala och kulturella sammanhang. 4Johansson, I (2011). Fritidshemspedagogik: idé, ideal, realitet. 5Lärarförbundet (2018). Mer tid för kvalitet och arbetsglädje – 2 000 lärare om sin arbets- situation. En avgörande utgångspunkt för fritidshemsdidaktiken är att den utgår från elevernas intressen och perspektiv och gestaltas i den kontext de befinner sig i. Organisering och logistik av verksamheten i fritidshemmet är en omfattande verksamhet som präglas av att det är ett kontinuerligt flöde av människor och aktiviteter. Flödet innefattar bland annat att elever anländer till och lämnar fritidshemmet vid olika tider och att fritidshemspersonalen möter och samverkar med både föräldrar och skolpersonal . En annan aspekt är att verksamheten inne- fattar både elevernas fria tid och vuxenledda aktiviteter. Verksam- heten handlar om elevernas fritid och ska utgå från deras intressen som den ska förhålla sig till målen i läroplanen. I forskningsöversikten konstateras att pedagogisk kvalitet av fysisk miljö är ett resultat av både de förutsättningar som den fysiska miljön erbjuder och hur lärare och elever tar lärmiljön i anspråk och använder den. Den fysiska och materiella lärmiljön är på många fritidshem både underdimensionerad, dåligt anpassad och brister i likvärdighet. Granskningar visar trångboddhet och brist på lokaler, trängsel, hög ljudnivå och stress. Vidare skapar underdimensionering och brist på lokaler konflikter om tillgång till rum för fritidshemsverksamheten, vilket innebär att logistik och planering av var eleverna ska vara tränger undan tid för pedagogisk planering. Kvalitetsaspekter har också samband med varandra. Lokaler som är underdimensionerade innebär trängsel vilket kan ge fysiologiska negativa effekter som hyperaktivitet, minskad uppmärksamhet, ag- gressivitet och försämrat lärande. När möjligheterna att vila och vara avskild är dåliga drabbar det alla barn, men speciellt barn med behov av en lugn lärmiljö. Dimensioneringen påverkar också den pedago- giska kvaliteten. Studier visar på att strukturering (att verksamheten anpassas till lokalerna), gruppindelning, förflyttning och logistik kan antas ha samband med såväl underdimensionering som begränsad tillgänglighet av lokaler, såväl som av förbindelse mellan lokaler. Allt dessa måste naturligtvis också relateras till elevgruppens storlek. 8.2.2Strukturering – verksamheten anpassas till lokalerna Personal i fritidshem använder mycket tid till logistik och organisa- tion av elever och aktiviteter. En hårdare strukturering och skolifie- rad organisering av fritidshemsverksamheten, leder enligt forsknings- översikten, troligtvis till att elevernas möjligheter till valfrihet och inflytande minskar, även om det inte finns några empiriska studier som visar konsekvenserna. Av läroplanen framgår att undervisningen ska utgå från elevernas behov, intressen, erfarenheter och initiativ samt att de ska vara delaktiga, utöva inflytande och ta ansvar. Flexi- bilitet framträder som ett centralt begrepp vad gäller kvalitet i peda- gogisk verksamhet och då kan strukturering vara kontraproduktivt. Fritidshemspraktiken beskriver hur de måste anpassa sig efter skolans behov vad gäller lokaler genom att byta lokaler återkom- mande. Detta påverkar sannolikt andra kvalitetsaspekter såsom fri- tidshemslärares professionella utvecklande av den fysiska lärmiljön samt elevers känsla av att fritidshemmets verksamhet har ett eget värde och en egen karaktär. En betydelsefull faktor avseende pedagogisk kvalitet i fritidshem (och skola) är den fysiska lärmiljöns funktionalitet. Detta handlar om huruvida lokalerna ger förutsättningar för att möjliggöra varia- tion och en organisation som ger förutsättningar för undervisning i enlighet med gällande styrdokument. Lärmiljön behöver ge flexibi- litet och valmöjligheter såväl gällande tid, tillgänglighet som aktivi- teter. Den behöver också ge möjlighet för eleverna att vara delaktiga i och ha inflytande över utformandet av miljön. Hur lokalerna ligger och förbindelsen mellan dem påverkar också hur personalen i fritids- hemmet kan planera, samarbeta, leda och överblicka verksamheten. Det sätt som den fysiska lärmiljön oftast är utformad leder troligtvis till strukturering som kan begränsa elevernas valmöjlig- heter och kan bidra till att elever och aktiviteter är mer styrda och reglerade i både tid och plats . Forskningsöversikten pekar på att det finns lokalekonomiska skäl för att optimera lokalanvändningen. Skolbyggnader innehåller gene- rellt lokaler som oftast är tomma under fritidshemmets verksam- hetstid. Dessa lokaler kan användas för att få en variation i lärmiljöer. Detta kräver dock organisation, personal, planering och logistik som försvåras bland annat av att elever anländer till och lämnar fritids- hemmet kontinuerligt. Om fritidshemmet då inte har en egen, till- räckligt dimensionerad och funktionell hemvist finns risk att verk- samheten blir mer skolifierad och organiserad i schemalagda pass beroende på vilka lokaler som finns tillgängliga. Om fritidshemsverksamheten i stället har en egen hemvist som är tillräckligt dimensionerad och funktionell krävs mindre planering och iordningsställande av personalen. Därmed finns mer tid till att bygga relationer och till mer långsiktiga pedagogiska aktiviteter som inkluderar elevernas delaktighet och inflytande. Detta relaterar till begreppet ägarskap som handlar om hur personalen professionellt tar miljön i anspråk och elevers känsla av tillhörighet, ansvar och del- aktighet, vilket bidrar positivt till deras lärande och beteende. Översikten lyfter också fram att samverkan mellan fritidshem och skola kan utformas genom att fokusera skillnaderna mellan dess miljöer i stället för att smälta samman dem. Fritidshemmets hemvist, som är mer anpassad för praktisk och kreativ verksamhet, kan också användas av skolan . Fritidshemmet kan också använda vissa av skolans lokaler. 8.2.5Villkorar den fysiska lärmiljön fritidshemspedagogiken? Fritidshemsdidaktik beskrivs i forskning utgående från elevernas perspektiv och gestaltas i den vardagliga praktikens aktiviteter. Den har sikte mot långsiktiga mål som den fångar tillfällen till lärande som uppstår i situationen. konsta- terade att, även om personalen gör sitt bästa för att skapa rum för olika typer av aktiviteter, så har många fritidshem bara ett fåtal rum att nyttja.6 Att dessa problem har ökat är högst sannolikt utifrån ökande elevantal och den underdimensionering av lokaler som uppstått . En effekt är ökningen av organisering och 6Skolverket (2000). : en utvärdering av kvalitet i fritidshem. strukturering av elever i grupper i olika lokaler respektive inom- och utomhus. Denna strukturering minskar den didaktiska flexibiliteten och möjligheterna att fånga lärandetillfällena i flykten, vilket känne- tecknar fritidshemsdidaktiken. Den ökade struktureringen av verk- samheten påverkar också relationer mellan lärare och elever, vilket kan relateras till att Skolinspektionen (2010) konstaterade att vuxnas relationer med barnen i fritidshemmet blivit mer ytliga och flyktiga.7 Den relationella aspekten är central i all undervisning så även i fri- tidshemmets uppdrag som innebär omsorg, lärande och utveckling. Struktureringen och lokalisering i olika lokaler försvårar också möjligheterna för fritidshemspersonalen både att kunna ha överblick och att arbeta gemensamt och flexibelt i barngruppen. Logistiken kräver tid för såväl planering som genomförande vilket kan inkräkta på fritidshemspersonalens närvaro i aktiviteterna tillsammans med eleverna. Litteraturstudiens övergripande slutsats är att brister i lokaler och materiella förutsättningar påverkar verksamhetens kvalitet negativt. I relation till att det i kommer att behöva byggas och renoveras en stor mängd skolor är det av stor vikt att det i utformningen av skolorna tas hänsyn till fritidshemmets behov vad gäller ändamålsenliga lokaler, materiell och fysisk lärmiljö. Detta gäller i synnerhet dimensionering, funktionalitet och förutsättningar för ägarskap och fritidshemsdidaktik. Vidare konstateras att det fak- tum att ojämlika förhållanden mellan olika fritidshem konstaterats tyder på att det kan behövas tydligare riktlinjer för utformning och funktionalitet av fritidshemmens lokaler. Som tidigare nämnts samspelar olika strukturella faktorer på ett komplext sätt när det gäller lärmiljöer och gruppstorlekar. Det har visat sig svårt att identifiera ideala kvoter för personaltäthet eller fastställa optimala nivåer för gruppstorlek. Detta sammanhänger med ovan nämnda samspelande strukturella faktorer. Ingen enskild variabel eller faktor kan isoleras och lyftas ur sitt sammanhang. Låg personaltäthet och stora grupper kan exempelvis ha negativa effekter på barns språkutveckling och samspelet mellan barn och vuxna. 7Skolinspektionen (2010). Kvalitet i fritidshem. grupper kan också ha negativ inverkan på hur relationerna mellan barnen utvecklas och bidra till ökad stress bland barn och personal. Barngruppernas storlek har också betydelse för ljudnivån. Därvid har också lokalernas storlek och utformning stor betydelse. En slut- sats som kan dras utifrån forskningen är att gruppstorlek har större betydelse för kvaliteten än personaltäthet, det vill säga mindre grup- per är att föredra framför större med samma personaltäthet. Utredningen har uppdragit åt två forskare, och , att göra en forskningsöversikt avseende grupp- storlekar i fritidshemmet. De konstaterar att det saknas sådan forsk- ning. Gruppstorlekar lyfts emellertid som en faktor i relation till andra områden, men utredningen vill ändå framhålla att det inte finns forskning som visar vilka konsekvenser gruppstorleken får för elev- gruppen. Forskarna har av denna anledning tittat på forskning i andra pedagogiska praktiker; den obligatoriska delen av skolan samt förskolan. 8.3.1Ökade gruppstorlekar som fenomen Forskning relaterad till skola och förskola kan inte överföras till fritidshemmet då uppdragen och förutsättningarna ser olika ut. kommer både förskolan och fritidshemmet från en socialpedagogisk tradition men har utvecklats till en pedagogik där akademisk kunskap och tradition med lek, omsorg och lärande integreras i ett nytt sätt att tänka om utbildning. I likhet med fritidshemmet har antalet barn i förskolan ökat . har också förskolans läroplan revide- rats med högre krav gällande den pedagogiska verksamheten. Också inom förskolan beskrivs de stora barngrupperna som en stor utma- ning och i redovisad forskning om barngruppsstorlek i förskolan blir flera likheter tydliga. Antalet barn villkorar pedagogers möjligheter att arbeta professionellt och vilka möjligheter eleverna och barnen har att lära och utvecklas. Aktiviteter, målområden och arbetssätt väljs bort när det är ett stort antal barn i gruppen. De stora grupperna inverkar också negativt på de sociala relationerna mellan barn och personal. I förskolan görs gruppindelningar av barnen utifrån ett barncentrerat synsätt men gruppindelningar styrs också av organisa- toriska faktorer utan pedagogiskt syfte vilket kopplas samman med låg pedagogisk kvalitet. Det ovanstående är av stort intresse för om man pratar om kvali- tet i termer av pedagogisk kvalitet så måste vi se att det finns två faktorer som samverkar här, dels är det gruppens storlek och perso- naltätheten som är två sidor av samma mynt, dels är det de fysiska lärmiljöerna – eller lokalerna som kan möjliggöra olika typer av grupp- indelningar. Den fysiska miljön kan också möjliggöra att andra delar av fritidshemmet uppdrag uppfylls som t.ex. möjlighet till vila. Ett annat tema handlar om gruppstorlekar i relation till fritids- hemmets pedagogiska uppdrag. I en intervjustudie med sex fritids- pedagoger som arbetar i tre olika fritidshem, belyses hur personal i fritidshem talar om hur de hanterar nya policy och kvalitetskrav och vilka implikationer det får i den vardagliga praktiken på fritidshem- met. Resultatet visar att pedagogerna både bekräftar och accepterar samt gör motstånd mot nya krav i fritidshemmet. Vidare anger de deltagande fritidspedagogerna att de på grund av de stora grupp- storlekarna på fritidshemmet har svårt att göra vissa aktiviteter och garantera elevers säkerhet. beskriver pedagogerna att de har som ambition att genomföra olika aktiviteter men det stora an- talet barn gör det svårare att till exempel garantera säkerheten vid utflykter och liknande.8 8.3.2Forskning om gruppstorlekar i klassrummet och förskolan I en jämförelse mellan forskning i förskolan respektive skolan avse- ende gruppstorlek är det viktigt att beakta att fritidshemmet har delvis andra villkor både avseende storlek, ålder på elever, utbildningsnivå samt lokalmässiga förutsättningar. De grupper som undersökts i forskning om gruppstorlekar i klassrummet är ofta i intervallet mel- lan 15–30 elever. Fritidshemmets elevgrupper överskrider ofta detta spann, därtill har undervisningen delvis ett annat uppdrag, vilket gör att forskningen inte är helt överförbar. Frågan om betydelsen av elevgruppernas storlek i klassrummet är debatterad. I metastudie9 där han listade betydelsefulla fak- 8Hjalmarsson, M. & Löfdahl , A. (2015). Confirming and resisting an underdog position – leisure-time teachers dealing with a new practice. 9Hattie, J. (2009). Visible learning: a synthesis of over 800 meta-analyses relating to achievement. torer för goda skolresultat menade han att minskande av elevgrupper inte är av stor vikt i relation till den kostnad det skulle innebära samt andra faktorer är med betydande. finns forskning som visar att mindre gruppstorlekar framförallt har betydelse för de yngsta eleverna och för elever i socioekonomiskt utsatta områden och/eller med svåra livsvillkor.