sou · H8B332 · 2020-06-05 00:00:00 — För de knappt 1 000 personer som påverkas av en högre grundersättning ser fördelningen liknande ut även om det samman- taget är betydligt färre personer som berörs, drygt 400 personer i den lägsta kvintilen och cirka 30 i den högsta. Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Anm. Kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard i hela befolkningen. I figur 8.3 visas förändringen av den ekonomiska standarden per kvintil för de personer som berörs av den förändrade grundpensio- nen respektive grundersättningen. Förändringarna är beräknade som helårseffekter. I genomsnitt beräknas den ekonomiska standarden för de 12 400 personerna som påverkas av ökningen i grundpension bli högre med nya regler än den skulle ha varit med nuva- rande regler. Ökningen av ekonomisk standard är störst i de lägre inkomstgrupperna för att sedan bli mindre högre upp i inkomstför- delningen. I den gruppen med lägst inkomst (kvintil 1) ökar den ekonomiska standarden med . För de knappt 1 000 personerna vars ekonomiska standard på- verkas av förändringen av grundersättning är den genomsnittliga ekonomiska standarden högre än den skulle ha varit med nuvarande regler. Precis som för de med grundpension är ökningen av den ekonomiska standarden störst i den lägsta inkomstklassen, där den uppgår till . Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Anm. Kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard i hela befolkningen. Sammanfattningsvis är det alltså betydligt fler som påverkas av att grundpensionen förändras, men ökningen av den ekonomiska stan- darden är högre för de som påverkas av grundersättningen. Dock är förändringen i ekonomisk standard till följd av förslaget genom- gående liten. Som redovisats ovan är de allra flesta som påverkas av förslaget födda utanför , vilket medför att det främst är denna grupp som gynnas av förslaget. Regeringens uttalade mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det är som regel fler kvinnor än män som tar del av grundskydden inom både ålderspensionen och inom sjukersättning- och aktivitets- ersättningen. Så är även fallet bland de som har en kortare försäk- ringstid än och som därmed kan komma att påverkas av förslaget, men överrepresentationen av kvinnor är inte lika stor. Sammantaget är det fler kvinnor än män som får en bättre ekonomi till följd av förslaget, men det är så pass få personer som berörs att det inte bedöms få någon reell inverkan på jämställdheten. hanterar förmånerna sjukersättning och aktivitets- ersättning. Förslaget bedöms medföra viss ökad administration och behov av systemutveckling eftersom nuvarande IT-system och webbtjänster är byggda utifrån att framtida försäk- ringstid för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grund- ersättning endast kan tillgodoräknas till och med 64-årsåret. En förändring av regelverket i enlighet med vårt förslag innebär att IT-system och rutiner behöver förändras. Dock är förändringen av beräkningen av försäkringstid endast en del av det hos myndighe- ten pågående arbetet till följd av övriga pensionsrelaterade för- ändringar. hanterar förmånerna grundpension och grund- pension till omställningspension. Förslaget bedöms medföra ökad administration och behov av systemutveckling eftersom Pensions- myndighetens nuvarande IT-system och webbtjänster är byggda ut- ifrån att försäkringstid för grundpension och grundpension till om- ställningspension kan tjänas in som längst till 64-årsåret. En för- ändring av regelverket i enlighet med vårt förslag innebär naturligtvis att system och rutiner behöver förändras. Dock är förändringen av beräkningen av försäkringstid endast en del av det hos myndigheten pågående arbetet till följd av övriga pensionsåldersrelaterade föränd- ringar. Ett införande av förslaget om grundpension och omställ- ningspension i form av grundpension kommer också leda till ett förändringsarbete där de här lämnade förslaget blir en del av ett större arbete. Till följd av att grundpensionen och grundersättningen blir något högre antas de kommunala skatteintäkterna öka med drygt 2 miljo- ner kronor införandeåret. minskar också behovet av eko- nomiskt bistånd marginellt. Därutöver bedöms förslaget inte ha några konsekvenser för kommunerna. Förslaget väntas inte ha några konsekvenser för domstolarna. Det är främst utrikes födda som påverkas av förslaget på så sätt att vissa kan få en något högre grundpension eller grundersättning, men omfattning är så pass liten att förslaget inte bör ha någon påverkan på integrationen. Vi föreslår i kapitel 5 att bosättningstid i tidigare hemland inte ska få tillgodoräknas som försäkringstid för grundpension och omställ- ningspension i form av grundpension eller för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning. Förslaget föreslås träda i kraft och tillämpas för tid . Avseende grundpension är det personer som fyller , dvs. personer födda eller senare som påverkas av förslaget. För personer födda eller tidigare gäller nuvarande regler och de påverkas därmed inte av förslaget. Avseende omställningspension i form av grundpension påverkas efterlevande där dödsfallet inträffat . För dödsfall före detta datum be- räknas grundpensionen enligt nuvarande regler. Avseende sjukersät- tning och aktivitetsersättning i form av grundersättning är det per- soner som första gången beviljas förmånerna för tid som påverkas. För personer som beviljats förmå- nerna för tid före gäller nuvarande regler. Ovanstående innebär något förenklat att de som redan uppbär förmånerna vid förslagets ikraftträdande inte kommer att påverkas av förslaget. Liksom i avsnitt 8.2.2 görs beräkningarna med hjälp av simulerings- modellen FASIT ekonomiska miljö. För att kunna jämföra storleksordningarna på de olika förslagen i betänkandet har beräk- ningarna gjorts avseende för alla förslag, oavsett genom- förandetidpunkt. Beräkningarna är därför även här utförda prisnivå och ekonomiska miljö. Basscenariot, mot vilket vi jämför våra förslag, utgår från det vid beräkningstillfället befintliga regelverket, vilket medför att försäk- ringstiden i basscenariot inkluderar tillgodoräknande av hemlandstid och i övrigt är allt annat lika. Metoden för att i analysen beräkna den nya försäkringstiden skiljer sig åt mellan grundpensionen och grund- ersättningen och de redovisas därför närmare i respektive avsnitt nedan. Alla beräkningar har gjorts på garantipension och garantiersätt- ning eftersom det är den formen av ersättning som finns tillgänglig att göra beräkningar på. De erhållna resultaten är i sin helhet appli- cerbara på grundpension och grundersättning. Även omställnings- pension i form av grundpension påverkas av förslaget, men eftersom det är relativt få personer som får den motsvarande garantipensionen till omställningspension är beräkningsunderlaget för litet och det är därmed inte möjligt att göra beräkningar med tillräcklig säkerhet. De effekter som redovisas nedan är dock även applicerbara på omställ- ningspensionen. Den offentligfinansiella kostnadsminskningen är dock mindre än de redovisade förändringarna avseende de andra förmånerna. Detta eftersom det totalt är relativt få som har garantipension till omställningspension (inklusive förlängd omställningspension). Förslaget innebär att försäkringstiden och därmed grundpensionen för de personer som har kommit till efter det att de fyllt kommer att bli lägre än den skulle ha blivit med nuvarande regler. Beräkningen har gjorts genom att den fastställda försäkringstiden i grundpensionen har ersatts med bosättningstiden i Sverige.7 Inom ålderspensionen finns äldreförsörjningsstödet som ett yttersta grundskydd, vilket också innebär att ålderspensionärerna kan få sin grundpension kompletterad med äldreförsörjningsstöd. Förslaget innebär att de som har lägst ekonomi i hög utsträckning kommer att fångas upp av äldreförsörjningsstödet. Äldreförsörj- ningsstödet är dock som regel lägre än grundpensionen och är dess- utom inkomstprövat mot hela hushållets inkomster. 7Då bara det senaste invandringsdatumet kan observeras i datamaterialet underskattas bosätt- ningstiden i i beräkningen. Dessutom ingår inte den s.k. vistelsetiden, tiden mellan ansökan och beviljat uppehållstillstånd vilket ytterligare underskattar den möjliga försäkrings- tiden. Det medför att de ekonomiska konsekvenserna blir något överskattade. Vidare är indikatorn för flyktingstatus i datamaterialet bredare och inkluderar fler individer än de som får tillgodoräkna sig hemlandstid. Detta kan också bidra till att de ekonomiska konsekven- serna överskattas något. En sådan grupp som inte får tillgodoräkna sig hemlandstid är de som kom till från främst . För att säkerställa att den stora grupp individer inte omfattas av beräkningarna har alla utrikesfödda personer som in- vandrade från ett europeiskt land utanför EU 1993 och 1994 uteslutits ur beräkningsmaterialet. Effekter för offentliga finanser I tabell 8.3 visas effekten av förslaget införandeåret. Införandeåret uppstår endast en halvårseffekt eftersom första utbetalningen av grundpension sker månaden då en person fyller . Nästkom- mande år får dessa personer utbetalningar av grundpension årets samtliga månader och först då uppstår helårseffekten av förslaget. Förslaget beräknas leda till att grundpensionen minskar med införandeåret. Som en följd av den lägre grund- pensionen minskar även kommunalskatten med . När grundpensionen blir lägre ökar behovet av det övriga grundskyddet vilket medför att utgifterna för bostadstillägg ökar med , äldreförsörjningsstöd med och ekonomiskt bistånd med drygt 2 miljoner kronor.8 Skattefria transfereringar beräknas på detta vis således öka med totalt när utgifterna för grundpensio- nen blir lägre. Totalt minskar hushållens disponibla inkomst med vilket också är den offentligfinansiella effekten av förslaget. Källa: FASIT 2018v1 framskrivet . 8De allra flesta som får minskad garantipension kommer i stället att kunna få äldreförsörj- ningsstöd. Även personer kan i vissa situationer beviljas ekonomiskt bistånd av kommunen. Ekonomiskt bistånd kan beviljas t.ex. i väntan på beslut om äldreförsörj- ningsstöd eller vid tillfälliga behov (t.ex. för tandvård, sjukvård och inköp av mediciner). Där- utöver kan ekonomiskt bistånd också beviljas t.ex. när hushållssammansättningen inte enbart består av pensionärer. Det kan t.ex. gälla för personer med hemmavarande barn, eller som bor med en person . Införandeåret är det som nämnts ovan endast en halvårseffekt och på helårsbasis beräknas effekten bli den dubbla. Givet att de som berörs av förslaget införandeåret är representativa för nästkom- mande årskullar innebär det att den offentligfinansiella årliga bespar- ingen för varje nybeviljad årskull beräknas bli . uppgår den offentligfinansiella besparingen till (se figur 8.4). År 1 (Införandeåret) Källa: FASIT 2018v1 framskriven till 2023 och egna beräkningar. Den offentligfinansiella effekten ökar allteftersom nya årskullar får grundpension enligt de nya reglerna. Den ackumulerade effekten väntas avta då de åldersgrupper som berörs av förslaget börjar uppnå sin förväntade livslängd. De långsiktiga effekterna är dock osäkra och beror bl.a. på storleken och samman- sättningen av den framtida invandringen, samt hur dessa invandrare kommer in på arbetsmarknaden. Förändring för de personer som har ersättningen Av de totalt cirka 16 000 kvinnorna och knappt 9 000 männen som i FASIT-simuleringen nybeviljas grundpension är det cirka 600 kvin- nor och 700 män som berörs direkt av förslaget. Detta gäller som ersättning nybeviljas i enlighet med den föreslagna regleringen. Varje efterkommande år kommer nya personer påverkas när nya grupper nybeviljas grundpension. Det är således fler män än kvinnor som påverkas av att regeln för tillgodoräknande av hemlands- tid tas bort, men påverkan på den genomsnittliga grundpensionen är större för kvinnorna än för männen. För kvinnorna blir den månatliga grundpensionen i genomsnitt lägre än med befintlig reglering och för männen är motsvarande siffra . Den tillgodoräknade försäkringstiden minskar mer för kvinnor än för män, i genomsnitt från med nuvarande regler till enligt förslaget. Motsvarande uppgift för männen är från till . Att minskningen av grundpensionen blir högre för kvinnor än män beror därmed både på att försäkringstiden minskar mer och att kvinnorna i genomsnitt har en högre grundpension än männen. Den genomsnittliga sänkningen av grundpensionen är därmed relativt stor, men kommer för många att kompenseras av att de i stället får högre bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd. Den indi- viduella disponibla inkomsten blir i genomsnitt lägre för både kvinnor och män än den skulle ha blivit med nuvarande reglering. Trots att grundpensionen påverkas mer för kvinnor än för män är alltså påverkan på den individuella dispo- nibla inkomsten lika stor. Det beror på att männen i genomsnitt har högre andra inkomster (som inkomstpension och arbetsinkomst) och mindre grundpension, medan kvinnor har så pass låga inkomster att de i högre grad kompenseras av andra grundskyddsförmåner. Den ekonomiska standarden påverkas även för hushållsmedlem- marna till de direkt berörda. Hur den ekonomiska standarden mäts har presenterats närmare i avsnitt 8.2.2 (. Det är totalt cirka 3 900 personer vars ekonomiska standard påverkas av förslaget. Av figur 8.5 framgår att det främst är personer i den nedre delen av inkomstfördelningen som påverkas. Mer än hälften av de berörda personerna återfinns i den femtedel av befolk- ningen som har lägst ekonomisk standard. Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Anm. Kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard i hela befolkningen. Den ekonomiska standarden blir i genomsnitt lägre och effekten är som nämnts ovan störst för dem som tillhör kvintil 1, dvs. de som har lägst inkomster. För dessa leder förslaget till att den ekonomiska standarden blir lägre, vilket framgår av figur 8.6. -2,0 -4,0 -6,0 -8,0 -10,0 -12,0 Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Anm. Kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard i hela befolkningen. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning Förslaget innebär att grundersättningen för de som får till- godoräkna sig tid i hemlandet blir lägre än den skulle ha blivit med nuvarande reglering. Förenklat består försäkringstiden i grunder- sättningen av två delar. Dels bosättningstid i eller från invandringsåret fram till dess att försäkringsfallet in- träffade, dels den framtida försäkringstiden. Den framtida försäk- ringstiden är tiden från försäkringsfallet fram till och med 64-årsåret. Beräkningen har gjorts genom att den fastställda försäkringstiden i grundersättningen har ersatts med summan av bosättningstiden i fram (dvs. året då grundersättningen beviljades) och tiden fram till och med ålder.9 9Detta är en förenkling av regelverket rörande tillgodoräknandet av hemlandstid i garanti- ersättningen. Hur stor del av hemlandstiden och den framtida försäkringstiden som kan till- godoräknas beror på hur stor andel av tiden från första ankomst till fram till för- säkringsfallet som personen har varit bosatt i (se 35 kap. 8–10 §§ socialförsäkrings- balken i den nuvarande lydelsen). Eftersom enbart det senaste invandringsåret kan observeras För personer med sjukersättning och aktivitetsersättning finns inte något anpassat stöd såsom det för ålderspensionärer finns äldre- försörjningsstöd. De är därför i högre grad hänvisade till ekonomiskt bistånd om grundersättningen blir låg. Dock kan man ha rätt till bostadstillägg och bostadsbidrag som till viss del kan kompensera för en lägre grundersättning. Men den sammanlagda ersättningsnivån blir i många fall betydligt lägre än med dagens regler. Effekter för offentliga finanser I tabell 8.4 visas effekten av förslaget införandeåret. På samma sätt som för grundpensionen uppstår det endast en halvårseffekt in- förandeåret eftersom grundersättning kan nybeviljas under årets alla månader. Förslaget beräknas leda till att grundersättningen minskar med införandeåret. Som en följd av den lägre grundersättningen minskar även kommunalskatten med . När grundersättningen blir lägre ökar behovet av bostadstillägg och bostadsbidrag vilket medför att utgifterna för dessa förmåner ökar med , även ekono- miskt bistånd ökar med . Totalt minskar hushållens disponibla inkomst med vilket också är den offentligfinansiella effekten av förslaget. i datamaterialet tas ingen hänsyn till detta i beräkningarna. Användandet av det senaste in- vandringsåret medför också att bosättningstiden i underskattas i beräkningen. Dess- utom ingår inte den s.k. vistelsetiden, tiden mellan ansökan och beviljat uppehållstillstånd vilket ytterligare underskattar den möjliga försäkringstiden. Det medför att de ekonomiska konsekvenserna blir något överskattade. Vidare är indikatorn för flyktingstatus i datamate- rialet bredare och inkluderar fler individer än de som får tillgodoräkna sig hemlandstid. Detta kan också bidra till att de ekonomiska konsekvenserna överskattas något. En sådan grupp som inte får tillgodoräkna sig hemlandstid är de som kom till från främst . För att säkerställa att den stora grupp individer inte omfattas av beräk- ningarna har alla utrikesfödda personer som invandrade från ett europeiskt land utanför EU 1993 och 1994 uteslutits ur beräkningsmaterialet. Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Införandeåret uppstår, som nämnts ovan, endast en halvårseffekt. Under förutsättning att de personer som ingår i beräkningarna är representativa försäkringsfall beräknas effekten på helårsbasis bli den dubbla. Sammantaget innebär det att den offent- ligfinansiella årliga besparingen avseende de som nybeviljas sjuk- ersättning och aktivitetsersättning beräknas öka med eftersom personer som nybeviljas grundersättning tillkommer . uppgår den offentligfinansiella be- sparingen till (se figur 8.7). År 1 (Införandeåret) Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Den offentligfinansiella besparingen ökar allt eftersom nya personer med sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning tillkommer och får ersättning enligt de nya reglerna. Reformen kommer ha fått full effekt först när alla som vid ikraft- trädandet har rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning, och därmed omfattas av övergångsbestämmelserna, har gått i ålderspen- sion. I genomsnitt är . De långsiktiga effekterna är dock osäkra och beror bl.a. på hur regelverket för sjukersättning och aktivitetsersättningen utvecklas och på storleken och sammansätt- ningen av den framtida invandringen, samt hur dessa invandrare kommer in på arbetsmarknaden. Förändring för de personer som har ersättningen Av de drygt 4 800 kvinnorna och 4 100 männen som i FASIT- simuleringen nybeviljas grundersättning beräknas förslaget direkt beröra cirka 150 personer, hälften kvinnor och hälften män. Det är alltså personer som nybeviljas sjukersättning eller aktivitetsersätt- ning och som får en lägre grundersättning än de skulle ha fått om den beräknats enligt nuvarande regler. Detta gäller som ersättning nybeviljas i enlighet med den föreslagna regleringen. Varje efterkommande år kommer nya personer påverkas när nya grupper nybeviljas grundersättning. Grundersättningen blir i genom- snitt lägre för kvinnor och lägre för män. Den tillgodoräknade försäkringstiden minskar i genomsnitt från till för både kvinnor och män. Den genomsnittliga sänkningen av grundersättningen är därmed relativt stor, men många kompenseras åtminstone delvis av högre bostadsbidrag, bostadstillägg och ekonomiskt bistånd. Det leder till att den individuella disponibla inkomsten i genomsnitt blir lägre för kvinnor och i måna- den lägre för män. Trots att grundersättningen endast påverkas något mer för män än för kvinnor är alltså påverkan på den dispo- nibla inkomsten betydligt större för männen. Det beror på att kvin- norna i högre grad kompenseras med höjt bostadstillägg. Den ekonomiska standarden påverkas även för hushållsmedlem- marna till de direkt berörda. Hur den ekonomiska standarden mäts har presenterats närmare i avsnitt 8.2.2 (. Det är totalt cirka 400 personer vars ekonomiska standard påverkas av förslaget. Av figur 8.8 framgår att det främst är personer i den nedre delen av inkomstfördelningen som påverkas. av de berörda personerna befinner sig i den lägsta kvintilen. Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Anm. Kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard i hela befolkningen. Den ekonomiska standarden blir i genomsnitt lägre än med befintliga regler. De 240 personerna som befinner sig i den lägsta inkomstkvintilen får en ekonomisk standard som är lägre än de skulle ha fått med dagens regler. -1,0 -2,0 -3,0 -4,0 -5,0 -6,0 -7,0 -8,0 -9,0 -10,0 -11,0 -12,0 Källa: FASIT 2018v1 framskriven . Anm. Kvintilindelningen är baserad på ekonomisk standard i hela befolkningen. Regeringens uttalade mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sina egna liv. Det är fler kvinnor än män som tar del av grundskydden inom både ålderspensionen och inom sjukersättning- och aktivitetsersätt- ningen. Det är dock fler män än kvinnor som får tillgodoräkna sig försäkringstid i form av bosättningstid i tidigare hemland inom både grundpensionen och grundersättningen. Det medför att det också är fler män än kvinnor som vid en jämförelse mellan nuvarande och före- slagna regler får en lägre ersättning. Detta innebär att de ekonomiska konsekvenserna av de föreslagna reglerna blir något större för män. Sammantaget är det således fler män än kvinnor som får en något försämrad ekonomi till följd av förslaget än de skulle ha haft med nuvarande regler. Vi bedömer att det inte får någon reell påverkan på jämställdheten. De förslag som vi lämnar om borttagande av tillgodoräknande av hemlandstid påverkar främst personer som har invandrat till . Förslaget kan därmed också ha en påverkan på integrationen. Reger- ingen har satt upp mål för integrationspolitiken som bl.a. innebär lika rättigheter, skyldigheter, och möjligheter för alla oavsett etniskt och kulturell bakgrund.10 Våra förslag leder till att vissa personer får en lägre grundersätt- ning eller grundpension än de skulle ha fått med nuvarande reglering. Men hänsyn till de övergångs- och ikraftträdanderegler vi föreslår kommer dock inga personer som redan uppbär ersättning att på- verkas, utan det är förutsättningarna vid nybeviljande av förmånerna från och med ikraftträdandet som förändras (se de förslagna ikraf- tträdande- och övergångsbestämmelserna). Vi har i kapitel 5 gjort bedömningen att det skydd som hem- landstidsregeln ger inte är effektivt eller träffsäkert och därför bör tas bort. Hemlandstidsregeln innebär att försäkringstiden för grund- pension och grundersättning beräknas särskilt gynnsamt för invand- rare som får uppehållstillstånd i på vissa grunder, medan invandrare som får uppehållstillstånd av andra skäl inte omfattas av regeln. Ett borttagande av regeln kan därför bidra till det integra- tionspolitiska målet lika rättigheter, eftersom alla invandrare behandlas lika, oavsett grunden för uppehållstillstånd. Dessutom behandlas in- vandrare lika med personer som inte är invandrare. Även om ett borttagande av regeln innebär en framtida sämre ekonomi för dem som skulle ha omfattats av den nuvarande regler- ingen, motverkas den effekten av möjligheten till äldreförsörjnings- stöd för personer som är . I vad mån förslaget leder till ökade ekonomiska klyftor i samhället, vilket i sin tur skulle kunna påverka integrationen negativt är mycket osäkert, särskilt eftersom det är relativt få personer som påverkas och det är många i motsvarande situation som inte omfattas av regeln. De personer som påverkas mest är troligen en relativt liten grupp personer som får grundersättning.