sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — uppgick antalet elever på gymnasial nivå till knappt 194 000, vilket är en ökning från före- gående år med cirka 8 500 elever. På grundläggande nivå har antalet elever ökat med cirka 6 000 från föregående år och uppgick till cirka 55 500 elever. Elevökningen är därmed högre på grund- läggande nivå () än på gymnasial nivå ().5 Cirka 5Skolverkets PM Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläggande och gymnasial vuxen- utbildning . Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning 27 000 elever () läste kurser både på grundläggande och gym- nasial nivå. Figur 10.5 Utbildningsbakgrund hos elever i komvux på grundläggande och gymnasial nivå 2018, fördelat på utbildningsnivå 10.5.3Kvinnor och män i komvux på grundläggande och gymnasial nivå Fler utrikes födda kvinnor än utrikes födda män läser vidare på grund- läggande och gymnasial nivå. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning Figur 10.6 Utrikes födda på grundläggande och gymnasial nivå i komvux Kön, tid i , antal/nivå man el längre kvinna el längre man 5- kvinna Man kvinna född utomlands 0 20000 40000 60000 80000 100000120000140000 Etablering på arbetsmarknaden ett eller efter avslutad yrkesutbildning i komvux har i uppdrag att löpande följa upp och analysera syssel- sättning och annan aktivitet efter avslutade studier inom vuxenutbildning. Särskild vikt läggs vid analys av etablering på arbets- marknaden. I redovisning6 av etableringsstatus 2016 och 2017 för elever som avslutat gymnasial yrkesutbildning i komvux 2015 har av både inrikes och utrikes födda kvinnor en etable- rad ställning på arbetsmarknaden. av de utrikes födda männen har en etablerad ställning medan andelen etablerade inrikes födda männen är . Etablerad ställning på arbetsmarknaden innebär för individen en arbetsinkomst på och sysselsatt enligt syssel- sättningsregistrets definition (). Det innebär således att det inte finns några händelser som indikerar arbetslöshet och inte heller några händelser som indikerar arbetsmarknadspolitiska åtgär- der som inte är att betrakta som sysselsättning. Etableringsstatus efter avslutat komvux . Statistik för , tabell 2A o B. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning Figur 10.7 Etableringsstatus för inrikes och utrikes födda som avslutat komvux 2015 Andel per kön, ursprung och tid i i eller längre är andelen kvinnor som är etablerat sig på arbetsmarknaden högre än andelen män för både 2016 och 2017. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning Figur 10.8 Yrkesinriktning minst 800p, avslutad komvux 2015 Andel kvinnor, män och ursprung per yrkesinriktning Kvinnor (%) Män (%) Född utomlands(%) Figur 10.8 ovan bekräftar den bild av en könssegregerad arbets- marknad som utredningen beskriver i avsnittet om jämställda villkor på arbetsmarknaden. I Arbetsförmedlingens rapport utbilda sig eller att låta bli?7 görs en kartläggning av regelverk och ekonomiska drivkrafter för utrikes födda kvinnor. Där konstateras med utgångspunkt i fem typfall att studiefinansieringen är svår att överblicka för individen och det är svårt att göra en planering för studier som sträcker sig . Detta blir särskilt svårt för individer med kort utbildning som har en lång väg till arbetsmarknaden, men kan även gälla för individer med högskoleutbildning i hemlandet. Studiestartstöd är ett bidrag som arbetslösa kan få ta del av för studier på grundläggande och gymna- sial nivå i komvux. Studiestartsstödet ger ersättning , på heltid, på halvtid eller vid deltidsstudier på . C Arbetsförmedlingen analys 2018:10. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning Det har inte varit utredningens uppdrag att utreda frågor om studie- finansiering men utredningen instämmer dock i den ovannämnda rapportens analys att kortsiktiga studiefinansieringslösningar utgör hinder för en framåtsyftande studieplaneringen. 10.5.5Jämställdhet i vuxenutbildningen i teori och praktik I kapitel 7 Studieplanering och vägledning gör utredningen en utför- lig beskrivning av den kommunala vuxenutbildningens uppdrag en- ligt Läroplanen för vuxenutbildningen, (Lvux12.) I det här avsnittet fokuserar vi på de tydliga mål och riktlinjer läroplanen innehåller när det gäller jämställdhet mellan kvinnor och män i utbildning och fram- tida yrkesval. Vuxenutbildningen ska aktivt och medvetet främja kvinnors och mäns lika rätt och möjligheter. Eleverna ska uppmuntras att utveckla sina intressen utan fördomar om vad som kan uppfattas som kvinnligt och manligt. I läroplanens mål och riktlinjer betonas även personalens ansvar att informera, vägleda och bidra med underlag till elevernas val av fram- tida utbildning och yrkesval samt att därigenom motverka begräns- ningar av valet som grundar sig på föreställningar om kön och social eller kulturell bakgrund. Trots att läroplanen har tydliga mål och riktlinjer för jämställda utbildningsval och att all personal har ett ansvar att bidra till studie- och yrkesvägledningen, finns ingen nationell bild av hur denna del av vuxenutbildningens uppdrag genomförs i praktiken. har hemkommunen enligt skollagen en skyl- dighet att erbjuda studie- och yrkesvägledning till den som avser att påbörja komvux på grundläggande nivå eller i svenska för invandrare samt till den som avser att påbörja komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå. Det finns dock ingen tydlig nationell bild av hur denna vägledning genomförs varken generellt eller ur ett jäm- ställdhetsperspektiv. Enligt den kommunenkät som utredningen låtit genomföra uppger av de svarande kommunerna att de i den inledande vägledningen av sfi-elever8, informerar om yrken 8Enkätens frågor har inte varit könsuppdelade. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning och arbetsmarknad i . Däremot uppger att den in- ledande vägledningen handlar om studievägarna i sfi och av kommunerna informerar även om andra kurser i komvux. Utredningen vill understryka att studie- och yrkesvägledning för nyanlända och andra utrikes födda, såväl män som kvinnor, som av- ser att påbörja studier inom vuxenutbildningen är av central bety- delse. Det svenska utbildningssystemet är svårt att överblicka och rymmer många vägar och möjliga kombinationer. För individer som inte har kunskaper om det svenska utbildningssystemet och dess- utom har bristande kunskaper i det svenska språket blir stöd av väg- ledare och olika typer av motiverande insatser avgörande. Det kan även innebära att vägledningen behöver ske på individens modersmål och att tolk därför måste anlitas. Vägledning behöver även vara en återkommande insats under studierna. Se vidare i avsnitt 7. Det finns, vad utredningen erfar, ingen studie som visar om kvin- nor och män får olika tillgång till vägledning i vuxenutbildningen och inte heller om vägledningsinsatserna skiljer sig åt mellan könen i omfattning och innehåll. Som konstaterats i tidigare avsnitt har en större andel utrikes födda kvinnor än män kort eller ingen utbildningsbakgrund vid sin ankomst till . De kan också sakna erfarenhet från arbete utan- för hemmet. Dessa kvinnor har därför ännu ingen yrkesidentitet och kan även ha sämre kunskaper om omvärld och arbetsmarknad därför att de enligt studier i viss mån levt mer isolerat än männen. Det med- för att studie- och yrkesvägledningen behöver vara mer omfattande och grundlig så att den möter dessa kvinnor utifrån deras förståelse. Detta betyder inte att utrikesfödda män inte behöver kvalificerad vägledning. Enligt Arbetsförmedlingens egna rapporter som be- skrivits ovan får män mer omfattande stöd i sin etablering och både validering och vägledning mot arbete är förekommande insatser för männen. När det gäller män i komvux avbryter de sina sfi-studier i högre grad än kvinnor och orsaken är inte sällan kortvariga arbeten. I högkonjunktur är arbetsmarknaden god i mansdominerande yrken och kravet på kunskaper i svenska sänks. Vid lågkonjunktur blir främst de kortutbildade männen arbetslösa och då blir kraven för nya jobb ökad språkbehärskning i svenska och männen kommer tillbaka till sfi. Då krävs särskilda insatser för att öka motivationen till språk- utvecklande och kompetenshöjande studier. Kanske blir det även nödvändigt att byta yrkesspår. En individanpassad vägledning som Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning informerar, motiverar och inspirerar eleverna till studier blir då av avgörande betydelse. Vuxenutbildningen omfattas av de nationella jämställdhetsmålen och har alltså övergripande jämställdhetsmål i sina styrdokument. Det är dock inte klarlagt hur vuxenutbildningen arbetar i praktiken med jämställdhetsfrågor, inte minst när det gäller undervisningen i sfi och sfi i kombination. Andelen kvinnliga lärare inom sfi är , att jämföra med andelen i , , och andelen i gymnasie- skolan, . Vad utredningen erfar finns inga studier gjorda av kvinnodominansens eventuella konsekvenser för kvalitet, t.ex. individanpassning av undervisningen och för elevernas identitets- skapande och investering i lärandet. När det gäller att rekrytera till bristyrkesutbildningar görs mer omfattande informationsinsatser både vid Arbetsförmedlingen och i vuxenutbildningen för att locka kvinnor till mansdominerade yrken och män till kvinnodominerade yrken. I vilken omfattning det påver- kar undervisningen i sfi eller undervisningen i yrkesämnena är oklart. Kraven på snabb genomströmning och etablering kan medföra att undervisningen i sfi framför allt bygger vidare på de köns- och yrkes- roller som redan är befästa hos eleverna men också i det svenska sam- hället för att vägen till ett arbete ska bli så kort som möjligt. Eleverna, såväl kvinnor som män, har sina erfarenheter och kunskaper om yrkes- och samhällsliv från hemlandet. Enligt styrdokumenten ska det ses som en resurs i utbildningen och individanpassningen av undervisningen i sfi ska utgå från individernas erfarenheter och kun- skaper när eleverna lär det nya språket. Förutom de kvinnor med kort eller ingen formell utbildning som ovan konstateras ha svårt att etablera sig på arbetsmarknaden finns det även en grupp män som återkommer både i arbetslöshetsstati- stiken och i sfi-statistiken som kvar i utbildningen . Dessa män är i huvudsak utomeuropeiskt födda, har kort utbildning och flyktingstatus samt var vid ankomsten till . De yrken de hade i hemlandet saknar motsvarighet eller har helt andra krav i och de har svårt att lära sig svenska språket9. 9Även äldre kortutbildade kvinnor är kvar i sfi i högre grad men sett till antalet är männen fler. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning De har förlorat sin status som familjeförsörjare och kanske be- härskar svenskan sämst i familjen. Detta leder inte sällan till ett lång- varigt utanförskap och en obalans i familjerelationerna som även kan drabba kvinnorna och deras möjligheter till studier och arbete. Ut- redningen har inte funnit något studie som beskriver hur denna mål- grupp bland män ser på utbildning och framtida arbete och vad för slags stöd och stimulans de skulle behöva erbjudas inom vuxen- utbildningen. Utredningen kan utifrån sina egna erfarenheter av sfi-undervis- ning konstatera att ett inte försumbart antal manliga sfi-elever i den ovan beskrivna gruppen har svårt att känna sig hemma i en klass- rumssituation och förhåller sig bitvis passivt till undervisningen. Detta kan beskrivas med följande elevcitat från Att hantera praktiken –Om sfi-studerandes möjligheter till interaktion och lärande på praktikplatser.10 I intervjusamtalet efter avslutad praktikvistelse formulerade sin syn på undervisningen: Hon [läraren] skriver där på tavlan, du skriver av där [på pappret]. För- står du eller du inte förstår, det spelar ingen roll, och /…/ man lär sig inte så mycket av att man har skrivit ner på ett papper /…/ det finns ju ingen kommunikation i skolan /…/ Det är bara att skriva ner allting och sen är det klart. Det är så . En undervisning som inte upplevs som relevant riskerar att ha en negativ inverkan på sfi-elevers vilja att investera i studierna, vilket citatet av illustrerar. uppgivenhet gällde också syste- met med praktikplatser i sfi där han kände sig utnyttjad. Svårig- heterna att få jobb i bidrog även till att han inte tyckte att studierna var meningsfulla eftersom undervisningen inte kopplades till praktik eller arbetsliv. Utredningen har i detta kapitel beskrivit en komplex problembild som bakgrund till våra förslag och bedömningar av vad som behöver (2013) Att hantera praktiken – om sfi-studerandes möjligheter till interaktion och lärande på arbetsplatser (Avhandling). Göteborgsstudier i nordisk språkvetenskap 20. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning göras för att villkoren för utrikes födda kvinnor och män kan bli mer jämställda avseende studier och etablering på arbetsmarknaden. Utredningen har gått igenom ett flertal rapporter som studerar utrikesfödda kvinnors arbetsmarknadsetablering ur olika perspektiv och delgrupper; utrikesfödda, utomeuropeiskt födda och kvinnor med flyktingbakgrund. De sistnämnda sammanfaller till stor del med gruppen utomeuropeiskt födda. Begreppet nyanlända kvinnor an- vänds också och då åsyftas kvinnor som ingår i den arbetsmarknads- politiska insatsen etablering av nyanlända invandrare. Rapporterna innehåller analyser och enkätundersökningar och några förslag till åt- gärder för att underlätta kvinnornas etablering på arbetsmarknaden men konstaterar att det saknas forskning på området som fullt ut kan stödja de föreslagna åtgärderna. Detta visar sig inte minst i att man i rapporterna citerar eller refererar till andra rapporter när det gäller förslag och bedömningar utan att man redovisar några nya undersökningar eller resultat. har flera ”kvinnoprojekt” genomförts, inte sällan med externa medel från exempelvis euro- peiska socialfonden eller via s.k. § 37-medel11. Trots att vissa projekt förefaller lyckosamma har ingen permanentning av verksamheten skett. Utredningen erfar att den kostnad som de extra medlen har täckt inte prioriteras inom ramen för de egna medlen för att åstad- komma en fortsättning. Trots att är ett av världens mest jämställda land där av kvinnorna i åldern 20–arbetar är den svenska arbetsmarknaden fortfarande starkt könssegregerad. Könssegreger- ingen brukar förklaras med att har en stor offentlig sektor där många kvinnor arbetar. Kvinnodominerade yrken har generellt sett sämre arbetsvillkor och lägre löner men kräver ofta högre och mer teoretisk utbildning. Stereotypa könsroller gör också att kvinnor fortfarande förväntas ta ett större ansvar för barn och hem. Detta blir tydligt när man ser på fördelningen av föräldraledighet och deltidsarbete. Mer än dubbelt så många kvinnor som män arbetade deltid . De främsta skälen till kvinnors deltidsarbete var vård av barn eller anhöriga eller att arbetet var fysiskt eller psykiskt krävande. Det bör dock påpekas att mer än hälften av de deltidsarbetande kvinnorna uppgav att de arbetade deltid för att heltidsarbete inte fanns att få. Trots att gym- nasieutbildning är en förutsättning för varaktig etablering på den 1137 § i förordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning svenska arbetsmarknaden, finns det fler arbetstillfällen med låga krav på formell utbildning inom de mansdominerade bristyrkena än i de kvinnodominerade bristyrkena. Utbildningar inom exempelvis vård och omsorg och förskola kräver mer formell utbildning och ställer högre krav på språklig kommunikation. När det gäller arbetsmarknadspolitiska insatser får kvinnor inte ta del av dem i samma utsträckning som män. Männen får mer arbetsnära insatser, valideras och får arbetsmarknadsutbildningar i högre grad än kvinnor. Fler män än kvinnor får ta del av anställningsstöd och skyddat arbete. Detta gäller även kortutbildade män såväl inrikes som utrikes födda. Även om andelen kortutbildade nyanlända inom etableringsuppdraget är hög är de nyanlända kvinnorna en särskilt utsatt grupp. Fler nyanlända kvinnor än män saknar utbildning helt (201912) och en stor andel av kvinnorna har ingen er- farenhet av yrkesarbete från hemlandet. De är ofta i barnafödande ålder när de kommer till och det medför ofta att arbets- marknadsetableringen fördröjs. Enligt en undersökning13 som gjort förefaller de tillfälliga uppehållstillstånden som infördes och kravet på tillsvidare anställning för att få perma- nent uppehållstillstånd ha påverkat kvinnornas etablering negativt. Skälen anges vara att mannens möjlighet till fast arbete ses som större inom familjen och därför prioriteras detta. Kvinnor generellt, men även målgruppen utrikesfödda kvinnor, är mer benägna att studera. har andelen kvinnor som studerar på komvux varit . De nu rådande studieekonomiska förutsättningarna för studier är dock osäkra om individen behöver studera och inte vill skuldsätta sig med CSN14-lån för studier på lägre utbildningsnivåer. De individer i etableringsuppdraget som bedöms inom utbildningsplikten kan studera med etableringsersättning . Därefter kan möjlighet till jobb- och utvecklingsgarantin finnas eller eventuellt studie- startsstöd . Dessa bidragsformer är beroende av politiska beslut och omgärdade av detaljerad reglering. För in- divider med ekonomiskt bistånd eller A-kassa finns endast möjlig- heten att studera sfi varav den senare är förknippad med särskilda villkor vad gäller studieomfattning. 12Arbetsförmedlingen (2020). 13Wickström Östervall, L (2019) Lägre andel nyanlända kvinnor kommer till etableringen – konsekvenser av tillfälliga uppehållstillstånd. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning Även när det gäller sfi är andelen kvinnor generellt sett högre och 2018 låg andelen kvinnor på . Kvinnor har något högre betyg på sfi-kurserna och avbryter sina studier mer sällan än männen. Männen avbryter framför allt sina studier på kurserna C och D och den främsta anledningen är övergång till arbete. Färre män gör natio- nella prov i sfi och de män som deltar i nationella provet i kurs D har sämre resultat än kvinnorna på det skriftliga delprovet. På grund- läggande nivå i komvux är andelen kvinnor av de utrikes födda eleverna och på gymnasial nivå utgör kvinnorna av de utrikes födda. Vad som ligger bakom dessa resultat behöver analyseras. Utredningen har enligt de givna direktiven analyserat skillnader mellan män och kvinnor i genomströmningen inom sfi och sfi i kombination med andra kurser i komvux. Utredningen har också gjort överväganden kring vilka åtgärder som kan bidra till att utrikes- födda elever, särskilt nyanlända kvinnor, motiveras och stöttas till fortsatta studier och därigenom får bättre möjligheter till etablering på arbetsmarknaden. Genomgående tycks kvinnor ha större motiva- tion att studera och då blir det framför allt möjligheten till stöd inför och under studierna som bör fokuseras. Utredningen gör bedömningen att utrikes födda män och i syn- nerhet utomeuropeiskt födda män med kort utbildning ofta är i be- hov av stöd och motiverande insatser inom vuxenutbildningen men vet vi för lite om hur studie- och yrkesvägledning och undervisning tillgodoser deras behov. Det finns inte heller studier som fokuserar männens väg genom sfi och vilka olika insatser inom vuxenutbildningen som gynnar männens etablering på lång sikt. Det rör sig om nyanlända män inom etableringen men även män som är arbetslösa eller har en svag ställning på arbetsmarknaden i kombination med bristande kunskaper i svenska. Utredningen anser också att det är viktigt att dessa män uppmuntras och erbjuds att slutföra sina sfi-studier i kombination med sitt arbete. För en lång- siktig etablering på arbetsmarknaden med möjlighet till karriär- utveckling är det av största vikt att männen också når så långt som möjligt när det gäller de grundläggande kunskaper i sfi som de har rätt till. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning 10.7Utredningens förslag och bedömningar Utredningens utgångspunkt för förslagen i hela betänkandet är att de ska gynna både kvinnor och män och förbättra deras möjligheter att få en likvärdig utbildning av hög kvalitet och tillgodose deras in- dividuella behov oberoende av kön. I punkterna nedan sammanfattas de förslag utredningen presenterar i betänkandet. •Stärkt styrning och ansvarsfördelning. •Sammanhållen utbildning enligt KLIVAs förslag i promemorian . •Kommunalt språkansvar; KSA. •Utvecklad studie- och yrkesvägledning både inför studier och kontinuerligt under studierna. •Utvecklad individuell studieplan med en individuell progressions- planering för sfi. •Reglering av distans och fjärr i sfi. •Kompetensutveckling kring andraspråksinlärning och om att studera ämne och yrke på andraspråket. Det kommunala språkansvaret KSA, blir den samlande kraften i kom- munernas arbete med att identifiera kommuninvånarnas behov av sfi och ska därigenom bidra till att flexibla och individanpassade studie- former för sfi möter individernas behov oavsett kön. Tidsbegräns- ningen av sfi till ska motivera både individ och verksamhet att prioritera den tidiga språkinlärningen och öka möjligheterna att studera sfi i kombination med annan utbildning eller aktivitet. För- bättrad planering och uppföljning av såväl komvux-verksamheten som av individens studier ska åstadkommas genom utredningens ovan beskrivna förslag. Genom förslagen om ökad kunskap och kompetens hos verksamma ska kvalitén stärkas och därigenom för- väntas genomströmningen i sfi att öka för såväl kvinnor som män. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning 10.7.1Utredningens förslag och bedömningar med särskilt fokus på jämställda villkor för studier i komvux Utredningen gör nedan några bedömningar ur ett särskilt jämställd- hetsperspektiv och utgår från de faktaunderlag, rapporter och sam- manställningar av kunskapsläget som utredningen tagit del av. När det gäller studier i komvux förefaller de utrikes födda kvinnorna gene- rellt vara motiverade och når tillfredställande studieresultat. Däremot finns det brister när det gäller validering av kompetens inom kvinno- dominerade yrken. Målgruppen utrikesfödda kvinnor behöver sär- skilt uppmärksammas när det gäller att synliggöra och bekräfta deras kompetens i synnerhet om den inte erövrats i ett yrkesliv i hemlandet. När det gäller kortutbildade utrikesfödda menar utredningen att både kvinnor och män behöver insatser som tillgodoser deras behov av relevant undervisning i meningsfulla sammanhang och i detta sammanhang är det männen som sticker ut med fler avbrott, vilka inte alltid kan hänföras till erbjudande om arbete. När det gäller äldre utrikes födda med kort eller ingen formell utbildning och som står utanför både reguljär utbildning och arbets- marknad fordras särskilda insatser. Utredningen har i sitt arbete funnit att det finns behov av att öka kunskapen om både utrikesfödda mäns och kvinnors villkor i sfi och komvux men det har också framkommit att de utrikes föddas eta- bleringsresa behöver synliggöras ur ett individperspektiv och därför föreligger sådana bedömningar nedan. Validering av kvinnors kompetenser Utredningens bedömning: Valideringen av kompetens inom kvinnodominerade yrken behöver utvecklas så att kompetens för- värvad både inom yrket och i andra mer informella sammanhang. Det kan ske i Arbetsförmedlingens regi men även i anslutning till yrkesutbildning inom komvux. Detta gagnar såväl inrikes som utrikes födda kvinnor. Arbetsförmedlingen konstaterar i sina årsredovisningar att validering huvudsakligen görs inom mansdominerade yrken och att det är män som valideras till . Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning saknas i hög grad branschvalidering när det gäller kvinnodominerade yrken generellt t.ex. inom vård- och omsorg, barnomsorg och hotell och restaurang. Utrikes födda kvinnor, framför allt utomeuropeiskt födda, saknar inte sällan yrkeserfarenhet från hemlandet och för dessa är det nöd- vändigt att möjligheter till validering av kunskaper och erfarenheter från hemarbetet bedöms i förhållande till yrkeskompetens men även bedömningar av informella kompetenser är viktiga att genomföra.