sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — När eleven söker till högre utbildning görs detta utifrån ett uträknat examinationsgenomsnitt av samtliga betyg. Yrkesutbildning på gymnasial nivå ges på yrkesskola och finns i två olika inriktningar: erhversunddannelse och studiekompetence- givende eksamen i forbindelse med erhversuddannelse. Den senare utbildningen innebär att eleven kompletterar med studier i ämnen inom de teoretiska gymnasiala utbildningarna. Utbildningarna inne- håller generellt sett färre teoretiska examinationer än de teoretiska Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontext gymnasieutbildningarna, men oftast har eleverna, förutom praktiska prov, också ett slutprov i danska. Eleverna bedöms antingen utifrån den sjugradiga skalan eller med betygen godkänd och icke godkänd. Studentexamen krävs vanligtvis för att bli behörig till högre utbildning, men för vissa högskolutbildningar kan behörighet upp- nås med examen från yrkesutbildning. Den norska betygsskalan är sexgradig och används i både grund– och gymnasieskolan. Betygsskalan som används i grund– och gymnasieskolan i uttrykkjer at eleven har framifrå kompetanse i faget uttrykkjer at eleven har mykje god kompetanse i faget uttrykkjer at eleven har god kompetanse i faget uttrykkjer at eleven har nokså god kompetanse i faget uttrykkjer at eleven har låg kompetanse i faget uttrykkjer at eleven har svært låg kompetanse i faget. Bedömningen är målrelaterad och utgår från de kompetensemåla som finns i läroplanen. Det finns övergripande betygskriterier; veiledende kjenntegn på måloppnåelse, som påminner om betygskriterierna som hade för betygen G, VG och MVG. Varje ämnesplan beskriver också fem grundläggande färdigheter som eleverna ska undervisas i. Dessa är att kunna uttrycka sig muntligt, att kunna läsa, att kunna uttrycka sig skriftligt, att kunna räkna och att kunna använda digitala verktyg. Kompetensmålen påminner om det svenska centrala innehållet och färdigheterna har sin motsvarighet i förmågorna i de svenska kurs- och ämnesplanerna. Betygen måste inte sättas på något särskilt vis, men exempelvis kollegialt samarbete anses som ett bra sätt att nå likvärdig bedöm- ning. Kriterierna är medvetet utformade så att lokala tolkningar kan Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontext göras, och riktlinjerna anger att bedömningen inför betygssätt- ningen måste vara allsidig. genomför just nu en läroplansreform med nya läroplaner för och gymnasieskolan. läroplaner års- kurs 1–9 införs , läroplaner för års- kurs 10 och gymnasieskolan införs i etapper respektive . Den norska är tioårig. Betyg sätts från och med års- kurs 8. I slutet av årskurs 10 skriver eleverna examensprov i ett av följande ämnen: norska (alternativt samiska), engelska eller mate- matik. Proven bedöms externt och resultaten förs in i elevernas slut- betyg. Efter har alla elever rätt till gymnasie- utbildning, oavsett betyg. Inga underkända betyg ges i den norska . Gymnasial nivå och behörighet till högre utbildning Norsk gymnasial utbildning består av tre nivåer som normalt varar ett läsår vardera. Elever som läser studieförberedande program är samtliga i skolan, medan yrkeselever vanligen läser i skolan och därefter ett eller två som lärling på en arbetsplats. Alla utbildningars innehåll är reglerat i detalj, det vill säga vilka ämnen som ingår, hur många timmar de ska läsas och på vilken nivå. Eleven får skriftliga terminsbetyg, ”halvårsvurdering”, i de ämnen där undervis- ningen ska fortsätta och slutbetyg, standpunktskarakter, när under- visningen i ämnet avslutats. I gymnasieskolan räknas betyget 1 som underkänt betyg och 2 – 6 som godkända betyg. Eleverna ska skriva examensprov i minst tre ämnen och elever på studieförberedande program måste skriva ett examensprov i norska. Proven kan vara både skriftliga, muntliga och praktiska. Skriftliga prov bedöms externt av censorer och muntliga prov genomförs av undervisande lärare men bedöms av censorer. Vid de praktiska yrkes- proven används inte den sexgradiga skalan utan i stället används betygen väl godkänt, godkänt och icke godkänt. Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontext Examensbeviset efter genomförda gymnasiestudier med god- kända betyg kallas för vitnemål för videregående opplærning. Yrkes- programmen leder fram till ett yrkesintyg (gesällbrev). Vitnemålet innehåller både standpunktskaraktererna och betygen från examens- proven. För elever som inte uppfyller kraven för vitnemål eller gesällbrev utfärdas dokumentation över vad eleven gjort och bedöm- ning av elevens prestationer. Elever som har examensbevis från studieförberedande program är behöriga att söka till högre utbildning. Elever som har ett yrkesintyg eller ett gesällbrev kan få behörighet till högre utbildning genom att genomföra ett ytterligare års kompletterande studier på gymnasial nivå. Den finska betygsskalan som används i grund– och gymnasieskolan har sex steg och går från 4 till 10 där 4 är det lägsta och enda under- kända betyget. Betygsskala som används i Utmärkta kunskaper och färdigheter Berömliga kunskaper och färdigheter Goda kunskaper och färdigheter Nöjaktiga kunskaper och färdigheter Försvarliga kunskaper och färdigheter Hjälpliga kunskaper och färdigheter befinner sig i början av en läroplansreform. En ny läroplan för kom 2014 och en ny läroplan för gymnasieskolan börjar tillämpas . Den nya läroplanen för påminner mycket om den svenska. Det finns ett antal övergripande kompetensmål; förmåga att tänka och lära sig, kulturell och kommunikativ kompetens, Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontext vardagskompetens, multilitteracitet, digital kompetens, arbetslivs- kompetens och entreprenörskap samt förmåga att delta, påverka och bidra till en hållbar framtid. Därtill finns ett angivet centralt innehåll som kopplas till mål för undervisningen, vilka förmågor som ska bedömas och vilka kriterier som gäller för vitsordet 8 (goda kun- skaper). Kriterierna innehåller inga värdeord. I läroplanens skriv- ningar framgår att bedömningen ska vara formativ och allsidig, och även att höga prestationer i ett delområde kan kompensera för lägre prestationer i ett annat delområde av ämnet. läroplan är den av de nordiska ländernas som tydligast beskriver hur lärarna ska arbeta med bedömning. har betygsskalan i alltså bara kriterier för ett betygssteg, och lärarna får ansvar för att själva hitta de övriga betygsnivåerna. Själva betygssystemet har inte ändrats i och med reformen. Det tillåter fortsatt ett stort lokalt inflytande. Förutom nationella rikt- linjer för betygssättning ska även varje utbildningsanordnare göra egna riktlinjer gällande tyngdpunktsområden för utvecklandet av bedömningskulturen och hur bedömning under studierna genom- förs (såsom formativ bedömning, självbedömning, bedömning av uppförande med mera). Systemet skiljer sig i detta avseende från det svenska, där det enbart finns nationella kunskapskrav. Alla finska elever ska så långt det är möjligt ta del av den reguljära undervis- ningen. Stöd ska direkt ges till elever som uppvisar ett behov, och stödet delas upp i tre nivåer (allmänt, intensifierat och särskilt). Stöd kan även innefatta stöd till högt begåvade elever. I pågår nu ett arbete med att bland annat utarbeta nog- grannare kunskapskrav och utöka antalet definierade vitsord (betyg) till tre, varav ett för betygsskalans lägsta godkända betyg (skalan har sex godkända betyg). Syftet är att öka likvärdigheten i bedöm- ningen samt vitsordens jämförbarhet, och skapa mer enhetliga prin- ciper för bedömningen.117 117www.oph.fi/sv/utbildning-och-examina/fornyandet-av-bedomningen-i-den- grundlaggande-utbildningen (). Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontext Finsk grundskola är men elever som behöver extra förberedelse inför gymnasieskolan kan gå ett tionde år. I praktiken fortsätter elever efter ett tionde år oftast till yrkesskolor. I får elever rapporter om hur de ligger till i alla ämnen i slutet av varje läsår, och de kan också få delrapporter terminsvis. Under årskurs 1–7 kan skolan själv välja om rapporten ska ges ut i form av betyg, skriftligt i form av ett omdöme eller en kombination av betyg och omdöme. Efter årskurs 7 måste rapporteringen innehålla ett betyg men kan kompletteras med omdöme. Avgångsbetyg från ges om eleven uppnått godkänt resultat (lägst vitsordet 5) i alla ämnen som ingår i elevens studieprogram. Det finns inga nationella prov i grund- skolan. Elever tas in till gymnasieskolan på basis av sina betyg från grund- skolan. Gymnasieutbildningen i har ett allmänbildande uppdrag och innehåller ingen yrkesutbildning. I läroplanen finns allmänna mål för undervisningen, mål för undervisningen i respektive ämne samt mål och centralt innehåll för varje kurs. Utbildningen är, likt den svenska gymnasieutbildningen, uppdelad i kurser vilket gör att den kan läsas , men vanligtvis tar den . En gymnasieutbild- ning ska bestå av minst 75 kurser varav 50 är obligatoriska och minst tio ska väljas bland fortsättningskurserna (så kallade specialiserings- kurser). De finska kurserna är alltså väsentligt kortare än kurserna i den svenska gymnasieskolan. Det finns inga nationella kriterier för de olika betygsstegen. Efter varje kurs får eleverna ett betyg. I avgångsbetyget redovisas hur många kurser eleven har läst i varje ämne, men de enskilda betygen framgår inte. Där ges i stället ett medelvärde av de olika kursbetygen i form av ett ämnesbetyg. Eleven har rätt att genomgå prövning för att höja betyget på en eller flera kurser. Alla elever i gymnasieskolan genomför dessutom examensprov. För dessa används en annan betygsskala. Denna skala är relativ och poänggränserna för de olika betygen på proven bestäms när samtliga prov är bedömda, det vill säga utifrån elevernas resultat på proven. Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontextSOU 2020:43 Tabell 8.5 Finska betygsskalan för examensprov De vitsord som ges för examensproven och de poängtal som motsvarar respektive steg E: Eximia cum laude Med utmärkt beröm godkänt M: cum laude C : Cum laude approbatur Icke utan beröm godkänd B :Lubenter approbatur Studentexamen är ett bevis på att en elev tillägnat sig de kunskaper och färdigheter som anges i läroplanen samt uppnått tillräcklig mognad enligt målen för gymnasieutbildningen. Examen består av fyra prov. Det enda obligatoriska provet är i elevens modersmål (finska, svenska eller samiska) och övriga tre prov väljer eleven själv. Det går att välja prov i det andra inhemska språket, i ett främmande språk, i matematik samt ett prov i något samhällsvetenskapligt, natur- vetenskapligt eller humanistiskt ämne (realprovet). Proven bedöms preliminärt av läraren i ämnet och granskas sedan av en nämnd (samma instans som konstruerar själva proven). En elev som har blivit god- känt på examensproven samt fått ett avgångsbetyg från gymnasie- skolan eller betyg från en yrkesinriktad examen (se nedan) kan få ett studentexamensbetyg enligt den latinska skalan ovan. Elever kan i stället för en gymnasieutbildning välja att gå en grund- läggande yrkesutbildning, som endera kan studeras som lärling (läroavtalsutbildning) eller på skola med vissa moment på arbetsplats (inlärning på arbetet). Utbildningen avslutas med en yrkesinriktad grundexamen. Elevens yrkeskunnande bedöms främst med hjälp av yrkesprov, det vill säga med hjälp av konkreta arbetssituationer och arbetsuppgifter. Bedömarna av yrkesproven utses av ett organ med företrädare från den aktuella branschen, utbildningsanordnaren, Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontext lärarna och de studerande. Den undervisande läraren bedömer andra delar inom utbildningen. Eleven måste nå examensgrunderna för att få ut en examen, och dessa innehåller krav på yrkesskicklighet, bedömningskriterier för de tre betygen (berömlig – 3, gott – 2 och nöjaktigt – 1) samt en beskrivning av hur eleven kan visa sin yrkes- skicklighet. Antagning till högre utbildning beslutar själva om grunderna för antagning. Beroende på utbildningsbakgrund delas de sökande in i olika grupper och likvärdiga antagningsgrunder ska tillämpas på alla sökande i samma grupp. Den vanligaste antagningsformen är en kombination av studentexamensbetyg och särskilda intagningsprov. Det före- kommer även att sökanden tas in enbart på intagningsprov eller enbart på studentexamensbetyg.118 Yrkeshögskolorna tillämpar särskilda antagningsgrunder vilka beslutas utifrån riksomfattande rekommendationer om antagningsgrunder. Dessa kan vara betyg, urvalsprov, arbetserfaren- het eller annat som exempelvis tidigare studier. Yrkeshögskolorna följer vanligtvis rekommendationerna. Likt har även och underkända betyg i . Underkända betyg får däremot lite olika konsekvens i de olika länderna eftersom länderna har olika behörighetsregler gällande antagningen till den gymnasiala nivån (gymnasieskola eller yrkesskola). I måste eleverna ha ett antal godkända betyg för att komma in på ett nationellt program inom gymnasieskolan, minst åtta godkända betyg för yrkesprogram och minst tolv godkända betyg för högskoleförberedande program. Eleverna måste alltid ha ett godkänt betyg i svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. I övrigt har olika program lite olika behörighetskrav. De elever som inte når behörighet till ett nationellt program kan 118Från och med 2020 görs systemet för antagning om och studentexamen kommer att utgöra enda antagningsgrund för finska högskolor och universitet. Bedömning och betygssättning i en svensk och nordisk kontext erbjudas plats på gymnasieskolans introduktionsprogram. I erbjuds elever som inte klarar ett tionde år i grund- skolan, och många av dessa elever fortsätter sedan till de finska yrkesskolorna. I krävs ett betygssnitt på 5,0 och att eleven har klarat slutproven för att komma in på gymnasieskolan, men möjligheter till undantag från reglerna finns. Danska elever kan erbjudas ett extra år i eller olika förberedande utbild- ningar. är det enda land som har omfattande och detaljerade kunskapskrav, där vissa kunskapskrav måste uppfyllas i sin helhet för att ge ett godkänt betyg. krav för lägsta godkända betyg är att eleven ska uppvisa minimalt acceptabla kunskaper i relation till ämnets mål. har inga kriterier för det lägsta godkända vits- ordet (5), endast vitsordet 8 har kriterier.119 Läraren avgör själv när en elev går från ett underkänt betyg till ett godkänt. är i detta sammanhang ensamt om att inte ha något under- känt betyg i . Alla elever erbjuds alltså en plats i gymnasial utbildning. Vid våra kontakter med norska skolmyndig- heter har det framkommit att elever som tas in med låga eller inga grundskolepoäng dock har en låg genomströmning (andel som tar examen) på 20–. Alla tre länder utom har examensprov i slutet av gym- nasieskolan, och i alla länder bedöms proven helt eller delvis externt. är i en internationell kontext relativt ensamt om att i slutet av gymnasieskolan inte ha examensprov som endera sammanvägs med betygen eller redovisas separat. De svenska nationella proven är inga examensprov men de ska numera särskilt beaktas vid betygs- sättningen. Det innebär att de kan sägas ha en relativt stor betydelse för elevernas betyg. , och i detta fall, är unikt genom att proven rättas av elevernas egna lärare och inte av någon extern examinator som i övriga länder. Sammanfattningsvis är praktik gällande betyg och bedöm- ning både lik och olik sina nordiska grannländer, men de delar som kan sägas vara specifika för är tröskeleffekterna i vårt betygs- system och kunskapskravens omfattning och detaljeringsgrad. 119Det finska betygssystemet ska som nämndes tidigare reformeras och antalet definierade vitsord ska utökas till tre, bland annat med kriterier för det lägst godkända betyget. 9 Betygs- och elevstatistik I detta kapitel sammanfattar utredningen statistik av bland annat resultat- och betygsutvecklingen i , grundsärskolan, specialskolan, sameskolan, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildning. Syftet är att först ge en samlad bild av utvecklingen inom respektive skolform, för att sedan ge en djupare bild av resultaten genom att belysa elevers betyg i olika ämnen och kurser. är den obligatoriska skolform där majoriteten av elever går. Elevantalet i växer till följd av en övergripande demografisk utveckling som gör att antalet barn i skolåldern ökar. Totalt gick cirka 1 090 000 elever i /20, varav 530 000 flickor och 560 000 pojkar. Kommande år förväntas en fortsatt svag ökning av elevantalet enligt prognos.1 Behörigheten till fortsatta studier i gymnasieskolan är ett centralt uppföljningsmått för eftersom behörigheten avgör elevernas möjlighet att antas till gymnasieskolans nationella pro- var av eleverna behöriga till något 1De osäkerheter som finns i prognosen gäller främst storleken på invandringen. Denna kan påverka hur precis prognosen är. Att det sker en ökning av elevantalet är dock säkert eftersom detta beror på födelsekullarna. av gymnasieskolans nationella program, jämfört med då andelen var . Minskningen av andelen behöriga elever till de nationella programmen beror främst på att en större del av avgångskullarna under dessa år invandrat till relativt sent under skolgången. För barn födda i , både med svensk och utländsk bak- grund, har andelen med behörighet knappt förändrats under dessa år vilket framgår av de uppdelade tidsserierna i diagrammet nedan. Även bland elever som invandrat efter skolstart har andelen som uppnått behörighet varit stabil. Betydligt mindre stabil är dock andelen behöriga i elevgrupper som invandrat till relativt sent eller i nära anslutning till att betyg sätts i årskurs 9. Detta gäller framför allt elever som invandrat efter 2013. Diagrammet nedan visar ut- vecklingen totalt samt uppdelat efter vilken migrationsbakgrund eleverna har. Figur 9.1 Andelen behöriga till nationella program uppdelat efter migrationsbakgrund finns statistiken uppdelad eleven invandrat. Därmed synliggörs skillnaden i behörighet mellan individer som kommit till vid olika åldrar. Det är viktigt att komma ihåg att dessa jämförelser av skolresultat uppdelat efter migrationsbakgrund påverkas mycket av hur invandringen ser ut respektive år. Det är olika karaktär på invandringen under olika år, både när det gäller utbildningsbakgrund och åldern vid invandring. Migrationsbakgrunden bland avgångseleverna är viktig att redogöra för då den förklarar den minskning av andel behöriga till gymnasie- skolans nationella program som har skett. Familjebakgrundens betydelse för grundskoleresultaten har ökat som förklaringsfaktor för resultaten i hela populationen. Detta beror dock främst på en växande andel utrikes födda elever. För elever födda i har familjebakgrundens betydelse för grundskole- resultaten inte ökat under de senaste 20 åren.2 uppfyllde av eleverna med minst en eftergymnasialt utbildad för- älder behörighetskraven och av eleverna vars föräldrar högst hade gymnasieutbildning eller motsvarande. har andelen behöriga minskat i gruppen med eftergymnasialt utbildade föräldrar. Minskningen är större i gruppen som har högst gymnasialt utbildade föräldrar, där andelen minskat med . Minskningen i den senare gruppen har dock ett samband med utbildningsbakgrunden bland grupper som invandrat till . Matematik är det ämne flest elever har ett underkänt betyg i Eleverna som inte är behöriga till gymnasieskolans nationella program har underkända betyg i olika utsträckning, men gemensamt för i princip alla är att de inte har godkänt betyg i minst ett av ämnena svenska, svenska som andraspråk, engelska och matematik. Totalt saknade godkänt betyg i matematik, i svenska och i engelska. I tabellen nedan redovisar vi olika kom- binationer av saknade godkända betyg. Familjebakgrunden i denna studie är den samling faktorer som fångas upp genom syskonkorrelation, dvs. all korrelation i utfallen som finns mellan syskon. Tabell 9.1 Andel elever som saknar godkända betyg i matematik, engelska, svenska eller svenska som andraspråk av eleverna som ej uppnådde behörighet till nationellt program Andel (%) Antal ej behöriga till nationella program Elever som saknar godkänt betyg i: Engelska och sv. Matematik och sv. Engelska, matematik och svenska Engelska, matematik och sv. Inget av ovanstående ämnen Jämfört med 2012 är det en något högre andel av eleverna utan behörighet som saknar betyg i svenska eller svenska som andraspråk bland avgångseleverna 2019. Elever som inte hade godkänt betyg i svenska som andraspråk utgjorde av de elever som inte vara behöriga 2018 medan andelen var 2012. Unge- fär lika stor andel saknade godkänt betyg i engelska 2012 som 2018 och något högre andel () saknade godkänt betyg i mate- matik. När undersöker eleverna som börjar på introduk- tionsprogram framgår det att en stor andel av de som ligger närmast behörighetsgränsen enbart saknar godkänt betyg i matematik. Enligt utgör matematik som enskilt ämne den största ut- maningen i för elever som börjat på introduktions- program.4 3Tabellerna innehåller specialbearbetad statistik som utredningen har fått från . 4Skolverket (2019d). vi har haft vårt nuvarande betygssystem har två olika utvecklingar skett mellan 2013–2019 i fördelningen över betygs- stegen. Det har, som tidigare nämnts, skett en förändring i elev- populationens migrationsbakgrund vilket påverkar betygsfördel- ningen i ett flertal ämnen. har den genomsnittliga betygs- poängen ökat, vilket indikerar att det sker en generell förskjutning mot högre betygssteg i nästan alla ämnen. Förskjutningen är dock inte lika stor i alla ämnen och det sker heller inte en generell ökning från varje enskilt betygssteg. I följande avsnitt beskriver vi utveck- lingen i ämnen , då betygsskalan A–F började tillämpas. Ökande andel elever med höga betyg Andelen elever som får höga betyg stiger kontinuerligt i flera ämnen. Denna utveckling syns i samtliga ämnen, förutom matematik, i form av en jämn och kontinuerlig ökning av andelen som får betygen A eller B. I matematik är dock betygsfördelningen i stort sett oför- ändrad sedan införandet av betygsskalan A–F. visar i en jämförelse5 över betygsfördelningar att de flesta ämnen delar samma utveckling, det vill säga att de högsta betygsstegen B och A ökar. Matematik skiljer sig alltså från detta mönster genom att betygen har blivit lite lägre i genom- snitt. I följande diagram redovisas betygsfördelningen i matematik och engelska.6 Engelska får här representera mönstret i de flesta ämnen utöver matematik, med ökande andel höga betyg. 5Arensmeier (2019). 6Diagrammen är ursprungligen framtagna av till den rapport som refereras ovan och har uppdaterats med senare års data som kommer från officiella statistik. Figur 9.2 Betygsfördelning i matematik − slutbetyg i årskurs 9, 2013–2019 Figur 9.3 Betygsfördelning i engelska årskurs 9, 2013–2019 Not: AS betyder att eleven inte läst ämnet på grund av anpassad studiegång. De allra flesta av dessa elever läser dock matematik, engelska och svenska. Engelska är det ämne där högst andel uppnår betyget A. Andra ämnen som många elever får betyget A i är estetiska ämnen (slöjd, bild, musik) moderna språk och svenska. Även om alla övriga ämnen har lägre andel med betyget A än engelska delar de flesta ämnen mönstret med ökning på de högre betygsstegen. Matematik är näst efter svenska som andraspråk det ämne där flest elever får betyget F. Motsvarande bild gällde även med betygen G–MVG, det vill säga samma ämnen hade högre och lägre betyg som . är dock betyget A vanligare än betyget MVG var. Om man bortsett från ökningen av andelen som fått betyget F, som hänger samman med ökningen av invandring , hade ökningen av höga betygssteg varit ännu något tydligare.