sou · H8B373 · 2020-11-30 00:00:00 — Naturliga återväxtmetoder har en given plats i skogs- bruket och kan bland annat tillämpas på gynnsamma ståndorter i goda klimatlägen eller där det av andra skäl är motiverat. Röj vid rätt tid och till rätt täthet. Röjningens utförande beror av markägarens mål för beståndet och är en investering för att skapa framtida hög avkastning. Röjningen utförs normalt vid 2–3 meters trädhöjd och bör senast vara utförd innan beståndet når 5 meters medelhöjd. Genom att röja minskas konkurrensen mellan träden om vatten, näring och ljus. Varje träd blir snabbt mer robust och mer motståndskraftigt gentemot skador. Röjning medför även att en förhållandevis står till förfogande för dimensionsutveckling innan det är dags för första gallring. Röjning skapar förutsättningar för väl avvägda framtida gallringsingrepp. Gallra i rätt tid med rätt styrka Gallring är en förutsättning för längre omloppstider utan att förlora mycket i virkesproduktion. Längre omloppstider kan bidra till högre rekreationsvärden och biologisk mångfald. Gallring ökar flexibili- teten för kommande beståndsbehandling och val av omloppstid. En ogallrad skog måste föryngringsavverkas inom ett relativt kort tids- intervall. Om man väntar med slutavverkning leder självgallringen till betydande förluster i gagnvirkesvolym. Har inte förstagallringen satts in kan det vara svårt att gallra över huvud taget eftersom man riskerar stormskador efter gallring i hög och tät skog. Trots att exempelvis björk växer lika snabbt på höjden som tall i ungdomen är produktionen sett över en omloppstid väsentligt lägre än för barrträden. Lövträd kan i flera situationer ha stor betydelse för andra samhällsmål än skogsproduktion. Det finns emellertid minst fyra situationer där lövet bidrar till ökad produktion: Lövträd kan utgöra utfyllnad till önskat stamantal efter röjning i barrbestånd. Lövträd får fylla in luckor efter döda kulturplantor om naturligt föryngrat dugligt barrträd saknas på platsen. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen får dock inte bli så högt att barrproduktionen hämmas. En lövin- blandning på 10–kan vara lämpligt. Lövträd kan utgöra lågskärm över gran. Skötselmodellen är om- ständlig men ger en merproduktion. Det kan visa sig problematiskt att småningom få ut det mesta av lövet med lönsamhet utan att skada underbeståndet av gran. Lövträd kan utgöra mer eller mindre trädslagsrena bestånd i sur- dråg eller på övergiven jordbruksmark. En stor andel av aktuell areal bedöms vara otillfredsställande skött. Betydande produktions- värden kan vinnas genom att röja och gallra i dessa bestånd. Odling av och hybridasp vilket oftast sker på nedlagd jord- bruksmark är ett av få verkligt högproduktiva odlingssystem i . Forskning pågår kring och hybridasp för att med avancerad växtfysiologi skapa ännu bättre växande lövträd. Följande förslag till åtgärder för skogsskötsel för hög tillväxt och högt virkesvärde anges i rapporten. Vad bör göras och av vem? •Skogsstyrelsen: Målbilder för god skogsproduktion bör utformas. •Skogsstyrelsen och skogsbruket: Rådgivning utökas för föreslaget skogsskötselprogram. •Entreprenörer: Använd automatisk gallringsuppföljning. •Staten: Ökade forskningsresurser för utveckling av kostnads- effektiva och skonsamma metoder för föryngring och bestånds- vård, inklusive sambandet dem emellan, för olika ståndorter. •Skogsstyrelsen: Tillägg och ändring i Återväxt- uppföljning med skattning av medelhöjd och registrering av stam- brev för framtida utvärderingar avseende effekter och klimatanpass- ning. •Alla berörda: Rådgivning och kunskapsuppbyggnad om hur löv- skog sköts på bästa sätt för lönsam och hög produktion. •Staten: Se över lagstiftningen kring ädellövskog så det blir attrak- tivare att anlägga och sköta ädellövskog. •Skogsägaren: Skogsbruksplaner skapas, utvecklas och uppdateras. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen •Skogforsk: Produktions- och miljöeffekter av skyddsdikning bör undersökas. •Alla berörda: Rådgivning om vattenvårdande åtgärder enligt mål- bilder i samband med skyddsdikning. •Ökad skogsproduktion och stärkt ekonomi för skogsbruket. •Ökad täckning av botten-, fält- och buskskikt för biologisk mång- fald och viltfoder. •Skogens sociala värden kan stärkas. •Likriktning av skogsskötseln. •Minskad variation i den framtida skogsråvarans egenskaper. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen 7.9Hur kan potential för ökad produktion av skogsråvara infrias? Som beskrivs ovan har det genomförts många studier, analyser och forskningsprojekt , i syfte att bedöma potentiell ökad till- växt och produktion i skogen. Nuvarande skogsskötselsystem ger också en tillväxtökning , där klimatförändringen kommer ha en betydelse i sig, men för att en skapa en tillväxt som kan möta en del av den förväntade ökade efterfrågan på biomassa krävs ytterligare insatser. På ett övergripande plan vet vi vilka åtgärder som kan öka tillväxten och hur dessa ska genomföras. En mycket viktig utgångspunkt för skogsbruket är dock klimat- anpassning av skogarna inför framtida potentiella effekter av ett för- ändrat klimat. Risken är annars den klimatpositiva effekten för till- växten tas ut av ökade skogsskador vilket i slutändan mycket väl kan leda till en negativ nettoeffekt. Skogsbrukets ekonomiska förutsättningar kan innebära ett hinder för ökad produktion fanns ett nära samband mellan netto- betalningen för virket vid avverkning och fastighetspris. Priset på fastigheten styrdes av den avkastning fastigheten beräknades ge. Sam- bandet bröts . En bidragande orsak var slopan- det av prisprövningen vid köp av jordbruksfastigheter.68 Därefter har gruppen möjliga köpare ökat kraftig. Marknaden för skogsfastigheter präglas av ett stort under- skott av objekt. Det finns generellt sett betydligt fler som vill köpa skogsfastigheter än som vill sälja. Antalet skogsfastigheter (bruknings- enheter) ägda av fysiska personer var cirka 225 000. Dessa fastigheter ägs av cirka 320 000 skogsägare som i snitt behåller ägan- det vilket innebär att cirka 11 200 skogsfastighet byter ägare . Tre fjärdedelar av dessa ärvs eller säljs inom familj och släkt. Det innebär att endast cirka 3 000 skogsfastigheter säljs på en helt öppen marknad.69 1990/91:155. 69Skogsstyrelsens, Statistik om skogsägande 2017, rapport 2018:12. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Cirka två tredjedelar av skogsägarna har inga lån alls på sin skogs- fastighet och cirka hälften av landets skogsägare uppger att de skulle köpa mera skog om möjlighet gavs.70 Redan detta innebär drygt 100 000 spekulanter till de 3 000 fastigheterna som säljs på öppen marknad. Till detta kommer givetvis ett mycket stort antal speku- lanter som inte äger skog. Trots att antalet möjliga köpare har ökat kraftig är den typiska köparen oftast en rågranne som köper genom sammanläggning med befintlig fastighet. Antalet skogsägare har därför minskat med 16 000 och antalet skogsfastigheter har minskat med 6 100 . Tabell 7.3 Privat skogsägande Antal privata ägare och sammanlagd areal produktiv skogsmark per landsdel (miljoner hektar) Källa: 2018:12, Statistik om skogsägande 2017. Antalet privata skogsägare och därmed spekulanter är högst i . Men där finns det lägst areal av produktiv skogsmark. För- hållandet är det motsatta i . Detta bidrar till en stor pris- spridning över riket. Andra tunga prisfaktorer är närhet till större ort samt avstånd från skogen till industri. Skogsbarometern är en årlig undersökning som KANTAR utför på uppdrag av , och . En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Figur 7.10 Skogsmarkspriser 1995–2019 Inflationsjusterat pris (kr/m3sk) fördelat på landsdel Källa: Prisstatistik från som är största mäklare av skogsfastigheter. Även det betydande räntefallet som började har omkullkastat gamla principer för värdering av skogsfastigheter. i historisk tid är låneräntan för köp av skogsfastighet ofta lägre än volymtillväxten i skogen. Detta kan, särskilt i med hög tillväxt, innebära att alternativet till en avverkningslikvid är att behålla virket växande på rot och i stället till en låg räntekostnad belåna fastigheten. Den möjligheten fanns inte . Den låga räntan driver särskilt upp skogsmarkspriserna i med den högsta tillväxten. I motsats till vad som indikeras av skogsmarkspriserna har inte lön- samheten i skogsbruket utvecklats på samma sätt. Stigande priser för sågtimmer och massaved äts till stor del upp av ökade kostnader för skogsbruket. En låg lönsamhet inom skogsbruket, i kombination med en hög värdestegring för skogsbruksfastigheter, kan medföra att incitamenten för skogsbruksåtgärder som en del av en näringsverk- samhet, får stå tillbaka. I stället kan ett synsätt anläggas som innebär att en skogsbruksfastighet som alternativ till en näringsverksamhet utgör en kapitalplacering. Motiven för att vidta tillväxthöjande åtgär- der, som innebär en kostnad på kort sikt, kan därför vara lägre. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen der som innebär att virkesbeståndet minskar på fastigheten, som gall- ring, innebär dessutom en svårmotiverad kapitalförlust. Figur 7.11 Skogsmarksprisernas förhållande till skogsbrukets lönsamhet Årligt genomsnitt för riket. Inflationsjusterade värden (kr/m3sk). Anmärkning: Det återstående värde är ett belopp, framräknat av , som motsvarar det värde som kvarstår efter att kostnaderna för skogsvårdsåtgärder dragits av från rotnettovärdet, till exempel kostnader för markberedning och röjning. Värdet av grenar och toppar är inräknat. värde omräknats från m3fub till m3sk. Genomsnittliga skogsmarkspriser för riket avser slutpriser från de försäljningar som mäklats av . En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen 7.10Hur påverkas skogsnäringen av skydd av skog? Den svenska skogsnäringen är en bransch som exporterar närmare 80procent av de produkter som tillverkas. Det medför att omvärlds- faktorer och marknadskrav är ständigt närvarande vid de strategiska beslut som fattas på företagsnivå. Ett tydligt exempel på detta är de system för certifiering av ansvarsfullt skogsbruk och spårbarhet av råvaror, inom FSC och PEFC som beskrivits i kapitel 4.5. I den utsträckning efterfrågan på produkter från ett hållbart och ansvarsfullt skogsbruk även fortsättningsvis är stark kommer det vara lönsamt för företagen att ansluta sig till sådana certifieringssystem och bedriva skogsbruk i linje med certifieringskraven. För det fall marknaden i första hand efterfrågar råvara till så lågt pris som möjligt kan skogscertifieringarnas starka ställning i successivt komma att urholkas till förmån för ett skogsbruk som enbart sker i enlighet med lagens lägre krav på hänsyn. Svenska företag påverkas också av den generella bilden av hur skogs- bruk bedrivs i och hur arbetet med att bevara och utveckla biologisk mångfald i skogen bedrivs. Det innebär att frågan om hur förutsättningarna för produktion av skogsråvara påverkas av behovet av skydd av skog behöver belysas ur fler aspekter. Den ena aspekten är det konkreta konstaterandet att när skogsmark avsätts för natur- vård minskar den tillgängliga arealen för rationellt och aktivt skogs- bruk. Den andra aspekten är mer svårdefinierad och på en mer över- gripande nivå. Den har att göra med marknadens tilltro till det svenska systemet för bevarandet av biologisk mångfald. I det följande hante- ras i första hand den första aspekten genom att övergripande belysa hur förutsättningarna för produktion av skogsråvara påverkas av att ytterligare arealer avsätts för naturvård. ligger den årliga avverkningen och förbrukningen av svensk skogsråvara mycket nära den maximala nivån av långsiktigt hållbart uttag av biomassa. Eftersom de avsättningar för naturvård som görs gäller äldre, avverkningsmogen skog blir effekten på kort sikt större än om det hade varit skogsmark generellt som ingick i avsättningarna. Beräkningar visar att en procent avsatt skogsmark mot- svarar av den avverkningsmogna skogen. För varje ytterligare hektar skogsmark som avsätts för naturvård minskar möj- ligheterna till ett ökat uttag av skogsråvara med cirka fem m3sk. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen skogsindustrins råvarubas begränsas kan även industrins investerings- vilja i påverkas. Det går även att göra översiktliga beräkningar av kostnaden i form av uteblivet förädlingsvärde, för avsatta områden. Skogsindustrins genomsnittligt förädlingsvärde per m3sk är cirka 1 000–. per hektar i avverkningsmogen skog är i medeltal 220 m3sk per hektar vilket ger ett förädlingsvärde på i medeltal 220 000–per hektar. Värdena varierar naturligtvis från norr till söder och öster till väster, men kan ge en indikation på att det, i teorin, rör sig om betydande förädlingsvärden som inte kan reali- seras när områden undantas från skogsproduktion genom att avsät- tas för naturvård. Åandra sidan är den skog som avsätts för naturvård i de allra flesta fall skogsbiologiska värdekärnor och andra områden med mycket höga naturvärden där marknadskraven på råvara från ett hållbart skogs- bruk ofta gör att dessa områden inte är möjliga att avverka. För till exempel den fjällnära skogen kan det även röra sig om områden som ligger långt från industri där framför allt transportkostnaden i något skede blir så pass hög att lönsamheten i att avverka blir för låg. Det gör att det inte är relevant att i varje enskild situation se dessa områ- den som en potentiell råvarubas för industrin. Om den framtida skogs- näringen har hållbarhet och bevarande av skogsbiologiska värdekärnor som en grundförutsättning kan det i stället vara relevant att anlägga synsättet om att skogar med mycket höga naturvärden i realiteten inte utgör en råvarubas för skogsindustrin i . Detta oavsett om sådan skog är avsatt för naturvård eller inte. Det saknas vid detta synsätt potentiellt förädlingsvärde för en slutavverkning genom trakt- hyggesbruk, vilket emellertid inte motsäger att skogen ändå kan ha ett högt värde för andra alternativa brukandeformer. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen 7.11Hur påverkas förutsättningarna för att nå mål med närings- och landsbygdspolitiken av behovet av skydd av skog? Regeringen har formulerat ett övergripande mål för näringspolitiken: Att stärka den svenska konkurrenskraften och skapa förutsättningar för fler jobb i fler och växande företag. Till detta övergripande mål är tre delmål kopplade: •Stärkta förutsättningar för innovation och förnyelse. •Stärkt entreprenörskap för ett dynamiskt och diversifierat när- ingsliv. •Ramvillkor och väl fungerande marknader som stärker företags konkurrenskraft. Regeringen har även formulerat ett övergripande mål för lands- bygdspolitiken tillsammans med tre delmål.71 Det övergripande målet för den sammanhållna landsbygdspoli- tiken är; En livskraftig landsbygd med likvärdiga möjligheter till företagande, arbete, boende och välfärd som leder till en långsiktigt hållbar utveck- ling i hela landet. De tre delmålen integrerar de tre dimensionerna av hållbar utveck- ling och ligger i linje med Agenda 2030. Det första delmålet är; Landsbygdernas förmåga att ta till vara förutsättningarna för företag- samhet och sysselsättning är långsiktigt hållbar, som miljö- målen nås. Landsbygderna bidrar till en positiv utveckling av ekonomi. 2017/18:179. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Det andra delmålet är; Landsbygderna bidrar till att stärka konkurrenskraft i en ut- veckling mot en cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi och till ett hållbart nyttjande av naturresurserna samt till att relevanta miljökva- litetsmål uppfylls. Det tredje delmålet är; Likvärdiga förutsättningar för människor att arbeta, bo och leva i lands- bygderna. Förutsättning för att nå mål för politikområdena Närings- respektive landsbygdspolitiken innebär i korthet att det ska finnas förutsättningar för entreprenörskap och diversifierat före- tagande med konkurrenskraftiga villkor i hela landet. Innovationer ska främjas liksom hållbarhet och cirkulära biobaserade näringar ska bidra till landets ekonomi. Det ska finnas förutsättningar att bo och leva på landsbygden. Noterbart är att målen inom landsbygdspolitiken har tydligare kopplingar till hållbarhet, cirkularitet och att miljömålen ska nås än näringspolitiken i stort. Det beror sannolikt på att verksamheter på landsbygden ofta har koppling till markanvändning och därmed betydelse för att nå vissa av miljömålen medan näringspolitiken hålls på ett mer generellt plan. Sammantaget är målen dock tydligast rela- terade till företagande, konkurrenskraft och jobbskapande, vilket är av betydelse vid en analys av hur avsättning av områden för naturvård påverkar möjlighet att nå dessa mål. Skogsnäringens sammanlagda betydelse för svensk ekonomi totalt beräknat i bland annat BNP, förädlingsvärde och arbetstillfällen är fortsatt stor, även om de senaste årens strukturförändringar och effektiviseringar i hela värdekedjan har minskat näringens betydelse för framför allt arbetstillfällen totalt sett. På lokal eller regional nivå kan dock det enskilda sågverket, hyvleriet, byggföretaget eller massa- bruket vara av mycket stor betydelse för ortens arbetstillfällen och skatteintäkter för kommun och region. gjorde 2018 med hjälp av offentlig statistik en beräkning av skatteintäkter som sysselsatta inom skogsnäringen betalar till kommun och dåvarande landsting.72 72Skogsindustrierna, Skogsnäringens betydelse för välfärden. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Detta sattes därefter i relation till antal offentliga tjänster inom väl- färden som skatterna kan finansiera. Beräkningarna omfattade samt- liga län och fem kommuner; , , , och . Beräkningarna visar att i åtta av landets län kan fler än 2 000 väl- färdstjänster finansieras av skatteintäkter från direkt och indirekt sysselsatta i skogsnäringen. I och betalar direkt och indirekt sysselsatta i skogsnäringen in av kommunal- och landstingsskatterna. I kommun står skatte- inkomsterna från de sysselsatta inom skogsnäringen för nästan var femte anställd inom kommunen. Det visar att om råvarubasen för en enskild industri blir så begränsad att verksamheten tvingas stänga kan det ha stor betydelse för den enskilda kommunen. Det i sig kan medföra att möjligheten att nå mål för landsbygdspolitiken och när- ingspolitiken försvåras. Om sådana begränsningar för skogsnäringen inte ska ha negativ inverkan på möjligheterna att nå näringspolitiska mål krävs det att det skapas nya jobb och företag i samma, eller större, omfattning, inom andra sektorer. Turist- och besöksnäringen är en växande när- ing och det finns en potential att skapa fler jobb och nya företag inom den branschen. Detta kräver dock ett stort mått av entreprenörskap inom en rad verksamheter som boende, aktiviteter, guidning, mat, med mera för att realiseras. Att det finns gott om områden avsatta för naturvård eller skog som brukas mer extensivt, kan vara en viktig komponent för både turism- och besöksnäringen som för andra näringar med bas i skogen. Detta är dock självklart inte det enda som krävs för att alternativa näringar ska växa fram. Utbildning, entreprenörskap, samverkan och infrastruktur är andra exempel på faktorer som kan krävas för att realisera att nya branscher etableras i skogen. 8Svensk miljöpolitik och internationella åtaganden om biologisk mångfald Utredningen ska enligt direktiven sammanställa internatio- nella åtaganden om biologisk mångfald i skogen. Utredningen har upp- fattat att uppdraget även omfattar den EU-rättsliga reglering om bio- logisk mångfald som har att följa. Det finns flera internationella överenskommelser som berör frågor om skydd av biologisk mångfald. Utredningen har bedömt att de mest relevanta internationella åtagandena med betydelse för biologisk mångfald i skogen, där inkluderat även EU-rättsliga regleringar, som ingått eller har att följa till följd av medlemskapet i EU utgörs av Konventionen om biologisk mångfald (Convention on Biological Diversity, CBD), art- och habitatdirektivet1, fågeldirektivet2 och ram- direktivet för vatten3. Av relevans i detta avseende är även de åtaganden ingått under och genom det så kallade . Utredningen kommer inledningsvis att redogöra för vad dessa åtaganden kräver av samt för vissa andra inter- nationella principer som rör biologisk mångfald i skogen. Enligt direktiven ska utredningen analysera vad som krävs för att uppfylla internationella åtaganden om biologisk mångfald i skogen. Denna analys ska göras utifrån befintligt kunskapsunderlag något som utredningen kommer att redogöra för i detta kapitel. 1Rådets direktiv /43/EEG av om bevarande av livsmiljöer samt vilda djur och växter. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /147/EG av om bevarande av vilda fåglar. 3Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. Svensk miljöpolitik och internationella åtaganden om biologisk mångfald redningen ska även använda befintligt kunskapsunderlag och behovs- analyser om skydd av skog och ökande efterfrågan på skogsråvara och med beaktande av det föreslå de åtgärder som behövs för att kunna följa internationella åtaganden om biologisk mångfald och klimat. Det senare kommer utredningen att redogöra för i kap. 9. Utöver nämnda konventioner och EU-rättsliga regleringar finns andra internationella överenskommelser som också berör skydd av biologisk mångfald, däribland om skydd av vissa djur- och växtarter och deras habitat, Bonnkonventionen om skydd av flyttande vilda djur, Konventionen om internationell handel med hotade arter av vilda djur och växter () och Kon- ventionen om våtmarker av internationell betydelse (Ramsar-kon- ventionen) om bevarande och hållbart nyttjande av våtmarker, sjöar, vattendrag och grunda områden. Utredningen har bedömt att dessa överenskommelser inte är centrala i fråga om bevarande av bio- logisk mångfald i skogen och kommer därför inte att närmare redo- göra för dessa. Av utredningsdirektiven framgår att det inte ingår i utrednings- uppdraget att se över frågan om artskydd då detta ska hanteras av en annan utredning.4 Utredningen har dock bedömt att det ligger inom utredningsuppdraget att i viss utsträckning redogöra för de internatio- nella åtaganden samt EU-rättsliga åtaganden har i fråga om artskydd med relevans för skogen. Utredningen kommer även beakta dessa åtaganden i viss utsträckning i sina överväganden och förslag. Däremot är det inte denna utredningens uppgift att identifiera even- tuella brister med det svenska genomförandet eller föreslå ändringar i någon del som avser artskydd. 2020:58, Översyn av artskyddsförordningen. Svensk miljöpolitik och internationella åtaganden om biologisk mångfald 8.2Miljöpolitiken för biologisk mångfald i skogen Hur genomför internationella åtaganden och EU-rättsliga för- pliktelser måste ses mot bakgrund av den svenska miljöpolitikens ut- formning och mål. var tidigt ute med att ta fram övergripande mål för miljön. tog beslut om femton miljö- kvalitetsmål.5 beslöt om det 16:e miljökvalitets- målet Ett rikt växt- och djurliv. Det nationella miljömålssystemet i vilket ett generationsmål, 16 miljökvalitetsmål och etappmål för olika områden ingår har därefter varit utgångspunkt för politikens inrikt- ning, bland annat för biologisk mångfald och ekosystemtjänster. Utredningen återkommer till dessa nedan. Det övergripande målet för den svenska miljöpolitiken, genera- tionsmålet, är att till nästa generation lämna över ett samhälle där de stora miljöproblemen i är lösta, utan att orsaka ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Det övergripande målet förutsätter en ambitiös miljöpolitik i , inom EU och i inter- nationella sammanhang. Arbetet med att uppnå de av antagna miljökvalitetsmålen utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Det miljöarbete som genomförs av alla samhällets aktörer ska bidra till att miljökvalitets- målen nås.