sou · H8B356 · 2020-09-30 00:00:00 — East StratCom Task Force. , (2020). Förtroende för samhällsinstitutioner i de nationella SOM-undersökningarna 1986–2018. Feinberg, Ayal, Branton, , , (2019). Countries that hosted a 2016 Trump rally saw a 226 percent increase in hate crimes. Fernquist, , , , Akrami, Nazar, , (2018). Automatiserade konton: En studie av botar på Twitter i samband med det svenska riksdagsvalet . Beställare: Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. Fernquist, , , , Akrami, Nazar, , (2019). Ansiktet bakom hatet. Beställare: TU-Medier i . First Draft (2019). First draft’s Essential Guide to Understanding Information Disorder. (2018). Freedom on the Net 2018. The of Digital Authoritarianism: Fake news, data collection and the challenge to democracy. (2019). Freedom in the world 2019: Democracy in retreat. Friends (2017). , , , (2019). Internet är trasigt. Natur och kultur, . Giandomenico, , , (2020). Virtuell lobbyism: att påverka makthavare i den digitala eran. Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid – En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. , , , (2011). Sociala medier och politiskt engagemang. Ingår i: , (red) Lycksalighetens ö. , . , (2013). Leetocracy: Political participation, social network sites and inequality. political studies nr. , , , (2019). Invisible Search and Online Search Engines: The ubiquity of search in everyday life. Routledge, , Abingdon, Oxon. , (2012). Underlagsrapport 3 till . , , , Bo (2016). Mellanmänsklig tillit bygger goda samhällen. Ingår i: Ekvilibrium. , , (red.). , , , (2013). Det viktiga institutionsförtroendet. Ingår i: Vägskäl. , och (red.). Hope not hate (2017). Breitbart: A Rightwing plot to shape Europe’s future. Hosanagar, Kartik (2019). A Human’s Guide to Intelligence: How Algorithms Are Shaping Our Lives and How We Can Stay in Control. Huguet, , , , , , , (2019). Exploring Media Literacy Education as a Tool for Mitigating Truth Decay. , (2020). Håll huvudet kallt i desinformationspandemien. Debattartikel publicerad i . (2018a). Svenskarna och internet 2018. En årlig studie av svenska folkets internetvanor. (2018b) Svenskarna och internet – valspecial 2018. (2019). Svenskarna och internet 2019. En årlig studie av svenska folkets internetvanor. ITU (2018). Measuring the Report. Volym 1, 2018. , , , , , (2012). Media Literacy Interventions: A . , 62(3), s. 454–472. JMG (2019). , medier och kommunikation, . (2018). Hot, våld och trakasserier, mot medarbetare i rättsväsendet och andra utsatta myndigheter. , , Frenkel, Sheera (2018). to 87 Million Users. April 4, 2018. Kaati, (red.) Akrami, Nazar, , , , , , , , (2017). Det vita hatet – radikala nationalistiska miljöer på nätet. Kaati, , , (2018). Hat och hot mot journalister. , (2016). The Politically Motivated Reasoning Paradigm, Part 1: What Politically Motivated Reasoning Is and How to Measure It. Emerging Trends in the Social and Behavioral Sciences. Kamarck, , , (2015). The news today: 7 trends in old and new media. , , , , , (2020). The Digital Dictators. Klefbom, , , (2018). Därför hatar vi på nätet: natet/ . (2019). Demokratins skattkammare: Förslag till en nationell biblioteksstrategi. , (2020). Vad innebär digitalisering och autonoma teknologier för individer och samhälle? Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid – En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. , , , , , (2020). Upphettning – Demokratin i klimatkrisens tid. Fri tanke, . LSU (för ungdomsorganisationer) (2020). Vi sluter oss inåt – En kartläggning av hat och hot mot ungdomsrörelse. Lööw, , , , , (2017). Den ensamme terroristen. , , , (2019). 1986–2018. Medieakademin (2019). Allmänhetens förtroende för institutioner, politiska partier, massmedier . Medieakademin (2019). Förtroendebarometern 2019 – Allmänhetens förtroende för institutioner, politiska partier, massmedier . Medietilsynet (2019). Kampanje om å avdekke falske nyheiter og undersøking om kritisk medieforståing. MSB (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) (2016). Mediebranschen 2016 – hot, risker och sårbarheter. MSB (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) (2019). Att möta informationspåverkan: . MSB (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) (2020). Om MSB:s arbete med informationspåverkan. /sv/amnesomraden/msbs-arbete-vid-olyckor- kriser-och-krig/psykologiskt-forsvar/om-msbs-arbete-med- informationspaverkan/ Publicerad: . MUCF (Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällsfrågor) (2019). Unga med attityd 2019, del 1, Samhällsfrågor och demokrati. Myndigheten för kulturanalys (2015) Samhällstrender och kulturvanor: en omvärldsanalys. Myndigheten för kulturanalys (2016). En undersökning om hot, trakasserier och våld mot konstnärer och författare i . Myndigheten för kulturanalys (2017). En kartläggning av skadegörelse, våld och hot mot museer i . Myndigheten för kulturanalys (2019). Kulturanalys 2019: En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen. Myndigheten för kulturanalys (2020). Kulturanalys 2020: En lägesbedömning i relation till de kulturpolitiska målen. Nord, , , . (2019). Gamla och nya medier i samspel i de lokala valrörelserna. Ingår i: Storm och stiltje. , , , (red). Nord, , , (2018). Väljare, medier och partier . Nordicom (2018). Medie- och informationskunnighet i den digitala tidsåldern. Kartläggning, analys, reflektioner. Nutley, (2019). Distraherad: hjärnan, skärmen och krafterna bakom. Natur & Kultur, . , , , (2014). Landsbygd i medieskugga: Nedmonteringen av den lokala journalistiken och bilden av landsbygden i . , (2018). En komplicerad lokal medieekologi. Ingår i: Sprickor i fasaden. , , (red.). , , (2019) Swedish teenagers’ difficulties and abilities to determine digital news credibility. Volym 40, nummer 1. , , , , , (2019). Diversity and credibility in young people’s news feeds: A and learning citizenship in a digital era. , 18(2), s. 87–109. , , , , Liberoline; Guath, (2020a). Motiverar elever sina bedömningar av trovärdiga och vilseledande digitala nyheter? Nordidactica: Science Education, 2020:2, s. 153–178. , , , , , , , (2020b). Students assessing digital news and misinformation. Publicerad i samband med MISDOOM 2020, 2nd Symposium on Disinformation in Open Online Media, . Näthatsgranskaren (2019). arbete med demokrati- och hatbrott – en skuggrapport. (2019). The ’s Society at a Glance 2019 report. , , , (2020). –Desinformation i skuggan av Coronakrisen. Oreskes, , , (2010). Defeating the merchants of doubt. Nature 465, s. 686–687. , , , , , , , G. Lu; , . (2020). Fighting COVID-19 Misinformation on Social Media: Experimental Evidence for a Scalable Accuracy-Nudge intervention. 31. s. 770–780. Poitras Von, , Rosenbach , , (2013). US Intelligence Watches Closely. /international/world/germany-is-a-both-a- partner-to-and-a-target-of-nsa-surveillance-a-916029.html Publicerad: . (2019a). Näthat – lagar och fakta. relaterade-brott/nathat/ Granskad . (2019b). Hatbrott – lagar och fakta. brott/hatbrott/ Granskad: . (2019c). Åtgärder för skydd av den fria åsiktsbildningen. Redovisning till regeringen enligt uppdrag Psykologifabriken (2019). Hjärnan i informationsflödet. logiskt perspektiv på program för att motverka desinformation. Ranstorp, , , , , , , (2017). Mellan salafism och salafistisk jihadism –Påverkan mot och utmaningar för det svenska samhället. Rapacioli, (2018). Good , Bad : The Use and Abuse of Swedish Values in a Post-Truth World. Rapacioli, (2020). Nyheter: samhällets svagaste länk? Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid – En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. (2014). Strategiska trender i globalt perspektiv. 2025: en helt annan värld? Kansliet för strategisk analys, . (2016). Att säkerställa en god statsförvaltning. (2017). Handlingsplan: Till det fria ordets försvar –åtgärder mot utsatthet för hot och hat bland journalister, förtroendevalda och konstnärer. (2018). Strategi för en stark demokrati – främja, förankra, försvara. (2020). Digital strategi, och datastrategi. Faktapromemoria 2019/20: FPM23. Roozenbeek, , , , , (2020). Prebunking interventions based on the psychological theory of ”inoculation” can reduce susceptibility to misinformation across cultures. , Volym 1, nummer 2. Sackemark, , , , , , Caicedo , , , (2015). Näthat: rättigheter och möjligheter. , (2018). Väljarnas användning av sociala medier Valforskningsprogrammets arbetsrapport 2018:3. , (2020). Demokratiskadliga nätkränkningar: Dags att se över regelverket? Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid – En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. Skolinspektionen (2018a). Undervisning om källkritiskt förhållningssätt i svenska och samhällskunskap, årskurs 7–9. Skolinspektionen (2018b). Skolbiblioteket som pedagogisk resurs. (2019). Digital kompetens i förskola, skola och vuxenutbildning, uppföljning av den nationella digitaliseringsstrategin för skolväsendet 2018. SKL (Kommuner och Landsting) (2014). Hot och våld mot förtroendevalda. SKL (Kommuner och Landsting) (2018). Digitalt hat: Hat och hot mot kommunalpolitiker. SKL (Kommuner och Landsting) (2019a). Fortsatt stöd till medborgardialog i komplexa frågor. SKL (Kommuner och Landsting) (2019b). Att hantera hot, hat och våld mot förtroendevalda. En analys av styrande dokument i kommuner och regioner. (2014). Medie- och informationskunnighet i : En kartläggning av aktörer. , Myndigheten för press, radio och tv (2017). Kartläggning av insatser som syftar till stärkt medie- och informationskunnighet. Redovisning av regeringsuppdrag Ku2017/01610/MF. (2019a). Ungar och Medier 2019. (2019b). Medieanvändningen bland unga med intellektuell funktionsnedsättning. (2019c). för framtida lärare och bibliotekarier. (2019d). Statens medieråds uppdrag att utveckla former för en förstärkt samverkan av insatser för medie- och informationskunnighet. (Ku2018/01726/MF). (2020). - nätverk för medie- och informationskunnighet. miksverige.3827.html Läst: . Statskontoret (2017). Myndigheternas arbete med psykologiskt försvar. Statskontoret (2018a). Myndigheternas arbete mot trakasserier, hot och våld. Statskontoret (2018b). Analys av verksamhet. Strömbäck, (2015). Medielandskap i förändring. Ingår i: forskarantologi fler forma framtiden! Strömbäck, , , , , , , (2016). Trots varningsklockor, inga tecken på försvagad social sammanhållning. Ingår i: Ekvilibrium. , (2018). Fångad i nätet? Ingår i: Demokratins framtid. , (red.). , (2020). Sociala medier och politiskt deltagande. Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid – En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. , (2015). Invisible Search: Information Literacy in the Swedish curriculum for compulsory schools. , 10, s. 193–209. , (2020). Skolan och biblioteken som aktörer för demokratiska samtal. Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid –En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. Sunstein, (2017) #republic: Divided Democracy in the of Social Media. (2018). Bilden av utomlands . radio (2018). Hoten mot domare ökar. (2018). De anmäler hatbrotten på sociala medier. (2019). (2020). Tipple, (2019) Det demokratiska samtalet. Tufekci, (2017). Twitter and tear gas: the power and fragility of networked protest. Tufekci, (2018). YouTube, the Great Radicalizer. (2019). Report On The Investigation Into Russian Interference In the 2016 Presidential Election. (2019). Erfarenheter från valen 2018. , , , (2015). Medborgerligt engagemang – klassresa eller klassklyfta? Ingår i: forskarantologi fler forma framtiden! , , , , , de Moor, (2019). Protest for a future: Composition, mobilization and motives of the participants in Fridays For Future climate protests on 15 , 2019 in 13 European cities. Wardle, , , (2017). Information Disorder: Toward an interdisciplinary framework for research and policy making. Wikforss, (2017). Vem bryr sig om fakta? Modern Psykologi 8/2017. Wikforss, (2020). Den stora oenigheten. Om faktaresistens och tillit. Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid – En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. Zuboff, (2019). The of Surveillance Capitalism. , (2020). Internet är på riktigt. Ingår i: Det demokratiska samtalet i en digital tid – En antologi om desinformation, propaganda och näthat. Utgiven av kommittén Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet En särskild utredare för att värna det demokratiska samtalet ges i uppdrag att i samverkan med relevanta aktörer arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet (). •samarbeta med relevanta aktörer för att komplettera, förstärka och sprida kunskap om pågående MIK-insatser, •sammanställa och sprida kunskap om digitala miljöers betydelse för kvinnor och mäns, flickor och pojkars delaktighet och deltagande i demokratin med fokus på desinformation, propaganda och näthat, samt identifiera kunskapsluckor på området, •sammanställa och sprida goda exempel på metoder som förebygger och motverkar förekomsten och effekterna av desinformation, propaganda och näthat, •analysera behovet av fortsatta insatser i dialog med berörda aktörer och vid behov föreslå hur utredarens insatser och analyser kan tas vidare inom den befintliga myndighetsstrukturen. Uppdraget ska redovisas . Digitaliseringen innebär en omvälvande samhällsförändring som i grunden påverkar människors möjligheter att kommunicera med varandra. kan alla ta en mer aktiv roll i digitala miljöer genom att t.ex. uttrycka, producera, sprida, ta del av och kommentera olika åsikter, idéer, bilder och information. Internet och sociala medier har på så sätt bl.a. sänkt trösklarna för demokratiskt deltagande och förbättrat människors möjligheter att bilda opinion. Det är i grunden positivt eftersom det demokratiska samtalet syresätter demokratin genom att tillföra åsikter, perspektiv och kunskaper. I den offentliga debatten synliggörs både behov och motsättningar som förtroendevalda och andra makthavare har att förhålla sig till. Åsiktsskillnader och debatt är en central del av den demokratiska processen. Ett öppet och levande demokratiskt samtal förutsätter att det finns tillgång till information och analys om samhällsutvecklingen. har nyhetsmediernas förutsättningar att verka förändrats med digitaliseringen. Nationella och lokala nyhetsmedier har svårare att finansiera sin verksamhet och studier visar att det helt saknas redaktionell närvaro i många kommuner runt om i landet som därmed står utan kvalitativ journalistisk bevakning. får de stora globala företagen och sociala medieplattformarna allt större inflytande. Nyhets- och medieanvändningen har blivit mer fragmenterad som mängden tillgänglig information har ökat kraftigt. Det har blivit enklare för dem som är intresserade av politik och samhälle att ta del av nyheter och information när de vill och via de plattformar och medier de föredrar. Utvecklingen går i riktning mot att andelen personer i befolkningen som aktivt söker upp nyheter har ökat, som det finns en växande grupp som helt undviker nyheter. Flöden i sociala medier är individuellt anpassade, styrda av algoritmer som baseras på bl.a. tidigare sökningar och uttryckta preferenser hos den enskilda användaren. Detta blir särskilt problematiskt i sammanhang där vedertagna uppfattningar som bygger på kunskap och fakta ifrågasätts, s.k. faktaresistens. Det finns en risk att anpassade flöden, skräddarsydda nyheter och medhåll från likasinnade tenderar att ensidigt bekräfta de egna åsikterna och att dessa s.k. filterbubblor har negativ inverkan på demokratin. Sammantaget har de förändrade medievanorna ökat behovet av att alla utvecklar medie- och informationskunnighet, dvs. förmågor som krävs för att finna, analysera, kritiskt värdera och skapa information i olika medier och sammanhang. och Myndigheten för press, radio och tv har kartlagt vilka insatser som har genomförts för att öka medie- och informationskunnigheten i landet (dnr Ku2018/01610/MF). Kartläggningen visar att antalet aktiva aktörer är stort men att många insatser är av kortsiktig karaktär och ojämnt fördelade över landet. Med kartläggningen som grund har Nordicom tagit fram en fördjupad kunskapsöversikt som visar på behovet av långsiktig och systematiserad nationell samordning av MIK-insatser. Regeringen anser att arbetet med medie- och informationskunnighet behöver systematiseras och byggas upp på lång sikt, med stöd i förslag om en svensk modell för MIK-arbetet. Mot den bakgrunden ser regeringen över möjligheten att ge en myndighet ett permanent samordnande uppdrag att arbeta långsiktigt med medie- och informationskunnighet. Utöver detta finns ett behov av en utredare för att på kort sikt stärka arbetet med inriktat specifikt på individers förmåga att identifiera och stå emot näthat, propaganda och desinformation, genom en särskild utåtriktad satsning. I regeringens demokratistrategi Strategi för en stark demokrati – främja, förankra, försvara (dnr Ku2018/01406/D) beskrivs desinformation, propaganda och näthat som utmaningar som riskerar att ha en negativ inverkan på det demokratiska samtalet och som kan bidra till att underminera demokratin . Desinformation, propaganda och näthat sprids snabbt via sociala medier. Debattklimatet har blivit hårdare och det finns människor som undviker att delta i det demokratiska samtalet på grund av rädsla för hot och hat. I förlängningen finns en risk att det demokratiska samtalet blir mer ensidigt och polariserat. Barn, unga och vuxna behöver därför stärka sina kunskaper och förmågor för att bli mer motståndskraftiga mot desinformation, propaganda och näthat. Uppdrag att värna det demokratiska samtalet En särskild utredare för att värna det demokratiska samtalet får i uppdrag att arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, t.ex. genom medie- och informationskunnighet. Uppdraget ska inriktas på att stärka i befolkningen som helhet och i specifika grupper, samt erbjuda ett kunskapsstöd för relevanta aktörer. Arbetet ska ske i samverkan med relevanta aktörer, bl.a. , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Kommuner och Landsting, Kungl. samt relevanta aktörer inom skolväsendet, biblioteksväsendet, folkbildningen och det civila samhället. Komplettera och förstärka pågående MIK-insatser På grund av förändrade medievanor har det blivit särskilt viktigt att utveckla och stärka vissa förmågor. För att kunna vara aktiv och delta i samhället och demokratins processer behöver alla oavsett ålder vara utrustade med . Det finns ett behov av att komplettera och förstärka insatser på MIK-området genom ett utåtriktat arbete mot desinformation, propaganda och näthat. •samarbeta med relevanta aktörer för att komplettera, förstärka och sprida kunskap om pågående MIK-insatser med särskild inriktning på desinformation, propaganda och näthat, •analysera behovet av fortsatta insatser i dialog med berörda aktörer och vid behov lämna förslag på hur utredarens insatser och analyser kan tas vidare inom den befintliga myndighetsstrukturen. Sammanställa och sprida kunskap om digitala miljöers betydelse i demokratin Det finns begränsad kunskap om de digitala miljöernas betydelse för människors deltagande i demokratin och om digitaliseringens betydelse för det demokratiska samtalet och för demokratin som helhet. Regeringen ser därför ett behov av att särskilt följa utvecklingen och skapa en samlad bild vad gäller kunskap om desinformation, propaganda och näthat. •sammanställa och sprida kunskap om digitala miljöers betydelse för kvinnor och mäns, flickor och pojkars delaktighet och deltagande i demokratin med fokus på utmaningar som desinformation, propaganda och näthat, •identifiera kunskapsluckor på området och lämna förslag på hur dessa kan åtgärdas inom den befintliga myndighetsstrukturen. Sprida kunskap om metoder för att förebygga och motverka desinformation, propaganda och näthat Var och en ska ha möjlighet att nyttja den digitala utvecklingens potential till demokratisk delaktighet, deltagande och inflytande. Statliga aktörer, forskare och organisationer i det civila samhället har arbetat fram MIK-relaterade metoder och verktyg som bl.a. syftar till att förebygga och motverka näthat, propaganda och desinformation. Det finns ett behov av att sprida dessa metoder och verktyg till så många som möjligt. Syftet är att öka människors motståndskraft genom att öka medvetenheten om utmaningarna, öka enskilda individers förmåga att identifiera, hantera och motverka näthat, propaganda och desinformation, samt öka kunskapen om möjliga konsekvenser för både individen och för demokratin som helhet. •sammanställa metoder som förebygger och motverkar desinformation, propaganda och näthat, •sprida kunskap om goda exempel på metoder som förebygger och motverkar desinformation, propaganda och näthat genom att arbeta utåtriktat mot olika målgrupper. Utredaren ska redovisa konsekvenserna av de förslag som redovisas i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474). Om förslaget beräknas innebära ökade kostnader eller intäktsminskningar för det allmänna ska utredaren föreslå hur dessa ska finansieras. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska bl.a. samråda med , Myndigheten för samhällsskydd och beredskap, , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Kommuner och Landsting, Kungl. , relevanta aktörer inom skolväsendet, biblioteksväsendet, folkbildningen, det civila samhället samt och kommittén Demokratin – samling för en stark demokrati (Dir. 2018:53).Utredaren ska hålla sig informerad och beakta relevant arbete som pågår inom och kommitté- väsendet samt förhålla sig till inrättandet av en myndighet för psykologiskt försvar. Uppdraget ska slutredovisas i sin helhet tillsammans med en analys av resultat och utfall av utredarens arbete. Av slutredovisningen bör det framgå hur många och vilka särskilda grupper man har nått ut till, uppdelat på män och kvinnor. Listor med aktörsmöten, utåtriktade aktiviteter m.m. Tabell 1 Aktörsmöten med offentlig förvaltning, civilsamhällesorganisationer, media och företag Forum för levande historia Kommittén Demokratin 100 år Myndigheten för press, radio och TV Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) Post och () kommuner och regioner (SKR) SWEDAC – Styrelsen för ackreditering och teknisk kontroll Säkerhetspolisen () () Utredningen om en mer likvärdig skola Utredningen om ny myndighet för psykologiskt försvar Facket för kultur, kommunikation och kreativ sektor (DIK) Filmpedagogerna i (LO) för Kvinnojourer & Tjejjourer i (ROKS) Svenska hockeyligan (SHL) ungdomsorganisationer (LSU) Svenska Tornedalingars Riksförbund-Tornionlaaksolaiset elevkårer museer Svenskt näringsliv Akademiker () kristna råd () Ung Media Unionen Vision #ViMåstePrata Vetenskap och allmänhet för mediestudier (numera ) TU – Medier i Utbildningsradion (UR) Viralgranskaren (numera Källkritikbyrån) Deltagande i och arrangerade utåtriktade aktiviteter RAÄ och nätverket för V8 Skolledare – samverkans-