sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — När en köpare anlitar en fysisk person som inte har godkännande för F-skatt och som inte bedriver näringsverksamhet motsvarar rut- avdraget de arbetsgivaravgifter som redovisas för privatpersonen i en förenklad arbetsgivardeklaration.47 Personen som utför arbetet får inte heller vara skattskyldig för mervärdesskatt i fråga om verksam- het som avser rot- eller rutarbete.48 För att den enskilde i dessa fall ska kunna få skattelättnaden direkt slipper den enskilde betala arbets- givaravgifterna. 45Bestämmelser om underrättelse om felaktig utbetalning och beslut om återbetalning finns i 13och 14 §§ lagen om förfarandet vid skattereduktioner för hushållsarbete. 4661 kap. 2 § inkomstskattelagen. 47Enligt 26 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244). 4867 kap. 16 § inkomstskattelagen. ska skriftligen meddela köparen den preliminära skattereduktionen som motsvaras av de redovisade arbetsgivaravgifterna i fråga.49 är en självständig rättsordning. utgör unions- rätten en del av varje medlemsstats rättsordning och medlemssta- terna är skyldiga att tillämpa och ge effekt åt regler och principer. Förhållandet mellan och de nationella rätts- ordningarna behandlas inte uttryckligen i de två grundfördragen, dvs. fördraget om Europeiska unionen () och fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som utgör EU:s rättsliga grund. I fördragen regleras unionens principer, befogen- heter och funktioner. Genom rättspraxis har emellertid utvecklats till ett överordnat rättssystem som utgör en integrerad del av medlemsstaternas nationella rättssystem och som skapar rättig- heter och skyldigheter för enskilda. Medlemsstaterna ska säkerställa att de skyldigheter som följer av grundfördragen och av unionens institutioners akter fullgörs. En betydande del av är direkt tillämplig i medlems- staterna genom s.k. direkt effekt. Detta gäller inte minst EU- och EUF-fördragen. Denna direkta effekt, i kombination med den all- männa samarbets- och lojalitetsförpliktelsen, innebär att bestäm- melser i grundfördragen och bestämmelser med direkt effekt i andra av unionens institutioners akter kan åberopas direkt i en nationell domstol samt att nationell rätt som strider mot bestämmelserna måste sättas åt sidan och inte tillämpas av medlemsstaterna. Med- lemsstaterna har också en skyldighet att inte behålla eller införa natio- nell rätt som är oförenlig med unionsrätten. 4919 § första stycket 3 lagen om förfarandet vid skattereduktioner för hushållsarbete. Skatterätten är ett rättsområde som i stor utsträckning påverkas av . Detta gäller särskilt den indirekta beskattningen. Det området styrs nästan uteslutande av direktiv på unionsnivå. Såväl mervärdesskatten som de mest centrala punktskatterna ligger inom det harmoniserade området. Annorlunda förhåller det sig med den direkta beskattningen. Den långtgående harmonisering som ägt rum på den indirekta beskattningens område saknar motsvarighet inom den direkta beskattningen. Detta innebär emellertid inte att saknar betydelse på den direkta beskattningens område. Exempelvis har de grundläggande fördragsbestämmelserna om fri rörlighet och icke-diskriminering fått stor betydelse på den direkta beskatt- ningens område, framför allt sedan i ett flertal fall funnit att olika inslag i medlemsstaternas nationella inkomstskatte- lagstiftningar varit oförenliga med de s.k. fördragsfriheterna.50 I EUF-fördraget fastslås unionens grundläggande målsättning att upprätta en harmoniserad inre marknad med fri rörlighet för varor, tjänster, personer (inklusive fri etableringsrätt) och kapital inom unionen, fri från diskriminering och olikbehandling, där hindren för den fria rörligheten avskaffas. Även om det inte annat än för fri rörlighet för varor särskilt föreskrivs att det även omfattar fiskala hinder följer det av rättspraxis att det gäller samtliga fördragsfriheter. På skatterättens område kan en skatteregel som negativt särbe- handlar gränsöverskridande förhållanden jämfört med motsvarande rent inhemska förhållanden, om det inte endast är ett resultat av att medlemsstaterna parallellt utövar sin beskattningsrätt, strida mot fördragsfriheterna. Några undantag från förbudet mot direkt diskri- minering medges inte. I vissa fall kan skatteregler som innebär indirekt missgynnande och i princip utgör hinder för fördragsfriheterna dock rättfärdigas. Då ska regeln kunna motiveras på de grunder som anges i fördraget eller som utvecklats i rättspraxis.51 Utrymmet för 50Ståhl, m.fl., EU-skatterätt, s. 21 ff. och 70 ff., med där angivna hänvisningar, samt Derlén, m.fl., Grundläggande EU-rätt, s. 56 ff. med där angivna hänvisningar. 51Rättfärdigandegrunder som har godtagits är önskemålet att hindra skatteflykt, upprätt- hållande av en effektiv skattekontroll och skatteuppbörd, skattesystemets inre sammanhang, territorialitetsprincipen, att bevara fördelningen av beskattningsrätten samt risken att för- luster beaktas två gånger. Se , m.fl., EU-skatterätt, s. 70 ff., med där angivna hän- visningar. att godta skatteregler som hindrar fördragsfriheterna är emellertid begränsat. EUF-fördragets regler säkerställer primärt den fria rörligheten inom EU-området men genom att motsvarande regler om fri rör- lighet finns även i gäller den fria rörligheten även inom EES. Utgångspunkten är att bestämmelserna om fri rörlighet i EES- avtalet tolkas på samma sätt som motsvarande bestämmelser i fördraget.52 Fri rörlighet för personer Den fria rörligheten för personer omfattar fri rörlighet för arbets- tagare (artiklarna 45 EUF-fördraget) och etableringsfriheten (arti- kel 49 EUF-fördraget). För fysiska personer gäller både etablerings- friheten och den fria rörligheten för arbetstagare, medan endast etableringsfriheten kan aktualiseras för juridiska personer. Iartikel 45 punkterna 1 och 2 EUF-fördraget anges att fri rör- lighet för arbetstagare ska säkerställas inom unionen och att denna fria rörlighet ska innebära att all diskriminering av arbetstagare från medlemsstaterna på grund av nationalitet ska avskaffas vad gäller an- ställning, lön och övriga arbets- och anställningsvillkor. Vilka akti- viteter som omfattas av den fria rörligheten för arbetstagare utveck- las i punkten 3. Där anges att den fria rörligheten för arbetstagare innefattar en rätt att anta erbjudanden om anställning, att förflytta sig fritt inom medlemsstaternas territorium för detta ändamål och att uppehålla sig i en medlemsstat i syfte att inneha anställning. skyddas inte endast arbetstagare av fördraget utan även den som endast flyttar sin bosättning. I artikel 21 punkt 1 EUF-för- draget om unionsmedborgarskap anges att varje unionsmedborgare ska ha rätt att fritt röra sig och uppehålla sig inom medlemsstaternas territorier, om inte annat följer av de begränsningar och villkor som föreskrivs i fördragen och i bestämmelserna om genomförande av fördragen. När det gäller etableringsfriheten anges i artikel 49 i EUF-för- draget att inskränkningar för medborgare i en medlemsstat att fritt etablera sig på en annan medlemsstats territorium ska förbjudas. 52Se t.ex. mål C-452/01 Ospelt, punkt 29 och mål C-286/02 Bellio, punkt 34. budet ska även omfatta inskränkningar för medborgare i en medlems- stat som är etablerad i någon medlemsstat att upprätta kontor, filialer eller dotterbolag. Etableringsfriheten ska innefatta rätt att starta och utöva verksamhet som egenföretagare samt rätt att bilda och driva företag på de villkor som etableringslandets lagstiftning föreskriver för egna medborgare, om inte annat följer av bestämmelserna i kapit- let om kapital. När det gäller skatteregler som utgör hinder för den fria rörlig- heten kan sådana förekomma både i verksamhetsstaten och i hem- staten. Med verksamhetsstaten avses den stat dit personen som utnyttjar rätten till fri rörlighet har sökt sig för att t.ex. ta en an- ställning eller genomföra en etablering och med hemstaten avses helt enkelt personens ursprungliga hemstat. Om det finns ett hinder för den fria rörligheten i verksamhetsstaten medför detta att utländska personer utestängs från denna stat eftersom de inte tillåts att verka där på samma villkor som inhemska personer. Ett hinder i hemstaten leder däremot till att inhemska subjekt tvingas stanna i det egna landet och hindras från att ta anställning eller etablera sig i andra medlems- stater.53 Fördragsbestämmelserna tar i första hand sikte på att förbjuda öppen diskriminering av medborgare från andra medlemsstater. EU- domstolen har emellertid i flertalet mål slagit fast att bestämmel- serna även förbjuder indirekt diskriminering. Fri rörlighet för tjänster Den fria rörligheten för tjänster regleras i artikel 56 EUF-fördraget. Där anges att inskränkningar i friheten att tillhandahålla tjänster inom unionen ska förbjudas beträffande medborgare i medlemsstater som har etablerat sig i en annan medlemsstat än mottagaren av tjänsten. För att artikeln ska vara tillämplig krävs att den som tillhanda- håller tjänsten dels är medborgare i ett EU-land, dels är etablerad 53Ståhl, m.fl., EU-skatterätt, s. 103. inom unionen.54 Artikel 56 gäller inte endast för den som tillhanda- håller tjänsten utan även mottagaren av en tjänst har rätt att göra gällande de rättigheter som följer av artikeln.55 Som ”tjänster” i fördragens mening ska enligt artikel 57 i EUF- fördraget anses prestationer som normalt utförs mot ersättning, i den utsträckning de inte faller under bestämmelserna om fri rörlig- het för varor, kapital och personer. Enligt rättspraxis innebär artikel 56 att det är nödvändigt att avskaffa all form av diskriminering på grund av natio- nalitet av en tjänsteleverantör som är etablerad i en annan medlems- stat. Artikeln innebär även att det är nödvändigt att avskaffa varje inskränkning – även om den är tillämplig på inhemska tjänsteleve- rantörer och tjänsteleverantörer från andra medlemsstater utan åt- skillnad – som innebär att den verksamhet som bedrivs av en tjänste- leverantör som är etablerad i en annan medlemsstat, där denne lagligen utför liknande tjänster, förbjuds, hindras eller blir mindre attraktiv. EUF-fördraget innehåller, förutom regler om fri rörlighet, regler som ska säkerställa en väl fungerande konkurrens på den inre marknaden. Bland dessa finns bestämmelser om statligt stöd. Bestämmelserna återfinns i artiklarna 107–109 i fördraget och har till syfte att för- hindra att konkurrensförhållandena inom unionen snedvrids genom att medlemsstaterna gynnar vissa företag eller viss produktion eko- nomiskt. Statligt stöd är enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget som ut- gångspunkt förbjudet. Ett stöd kan emellertid efter prövning av Europeiska kommissionen bedömas vara förenligt med den gemen- samma marknaden. Medlemsstaterna ska anmäla planer på att vidta eller ändra stödåtgärder till kommissionen för granskning och får 54Se t.ex. mål C-290/04 Scorpio som visar att den fria rörligheten för tjänster inte omfattar en tjänstesäljare som är medborgare i tredje land trots att denne är hemmahörande, och att tjänsten tillhandahålls, inom unionen. Med EU-medborgare likställs enligt artikel 62 i EUF- fördraget jämförd med artikel 54 i EUF-fördraget juridiska personer som bildats i överens- stämmelse med en medlemsstats lagstiftning och som har sitt säte, sitt huvudkontor eller sin huvudsakliga verksamhet inom unionen. 55Se t.ex. mål C-118/96 Safir. inte genomföra åtgärderna förrän kommissionen gett sitt godkän- nande (genomförandeförbudet). Genomförandeförbudet följer av artikel 108.3 i fördraget och har direkt effekt, vilket innebär att det ger upphov till rättigheter för enskilda som kan åberopas även inför nationella domstolar. Kommissionen är den enda instans som får god- känna statligt stöd inom EU. För att underlätta och förenkla hante- ringen av statligt stöd inom EU har kommissionen dock beslutat om vissa undantag från genomförandeförbudet. För stöd som uppfyller förutsättningarna i kommissionens för- ordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (gruppundantagsförordningen) eller kommissionens förordning (EU) nr 1407/2013 av om tillämpningen av artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt på stöd av mindre betydelse, finns undantag från anmälningsförfarandet. Det finns dock regel- verk och rapporteringsskyldigheter som måste följas för att dessa undantag ska vara tillämpliga. Konsekvenserna av att inte följa bestämmelserna avseende genom- förandeförbudet hanteras i lag (2013:388) om tillämpningen av Euro- peiska unionens statsstödsregler. Statligt stöd som lämnas i strid med genomförandeförbudet ska medlemsstaten återkräva från stödmot- tagaren med ränta så att konkurrensförhållandet återställs. 4Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget I detta kapitel redovisas rutavdragets utveckling , vilka som utnyttjar rutavdraget och i vilken omfattning. Vidare diskuteras vilka effekter ett rutavdrag kan förväntas få på sysselsättning, arbetade timmar och svartarbete. Utredningen belyser även vilka som arbetar i några av dagens rutbranscher. Avslutningsvis sammanfattas tidigare utvärderingar och rapporter kring rutavdraget. Kapitlet syftar till att ge en bild av det nuvarande rutavdraget och att ge en bakgrund till bedömningarna av utredningens förslag. Det utgör också ett under- lag för utredningens konsekvensutredning. I tabell 4.1 nedan framgår rutavdragets utveckling –2017. Tabellen visar totalt antal folkbokförda , antal rutköpare samt andelen rutköpare i förhållande till antalet folkbok- förda. Andelen rutköpare mellan 18–är försumbar och redo- visas inte.1 Tabellen visar också antal utförare respektive år. 1Uppgifter hämtade från () databas hushållens eko- nomi, området inkomster och skatter förutom uppgifter om utförare som hämtats 2019-11- 28från webbplatsen , och rut, senast uppdaterad . Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Källa: och (antal utförare). *) Utredningens beräkning. Tabellen visar att köp av ruttjänster har ökat . uppgick rutavdraget till totalt medan det uppgick till totalt . Vid en jäm- förelse med året innan var ökningen , vilket motsvarar . var ökningen , vilket motsvarar . köpte knappt 190 000 personer ruttjänster medan antalet köpare var drygt 890 000. Detta motsvarar 2,5 re- spektive av antalet folkbokförda . Medelvärdet för ruttjänster har ökat . var medelvärdet för köpta tjänster och var medelvärde . Ökningen är större än vad som motsvaras av den allmänna prisökningen i ekonomin (mätt med konsumentprisindex). Antalet utförare av ruttjäns- ter har också ökat, förutom då det blev cirka 500 färre utförare. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget 4.2.2Vilka ålders- och inkomstgrupper som använder rutavdraget Som framgår av föregående avsnitt uppgick antalet rutköpare till drygt 890 000 personer . Av dessa var drygt 550 000 rutköpare i åldersgruppen 20–, vilket motsvarar av rutköparna. Drygt 340 000 köpare var i åldersgruppen , vilket mot- svarar av rutköparna.2 I tabell 4.2 nedan redovisas andelen beviljade rutavdrag i förhål- lande till samtliga folkbokförda inom olika åldersgrupper. Även medel- värdet för rutavdraget inom respektive grupp redovisas. Tabellen visar också fördelningen mellan män och kvinnor. Uppgifterna om- fattar personer . Antalet personer i ålders- gruppen 18–som beviljades rutavdrag var försumbart och redovisas därför inte. Källa: , Skattereduktion för ROT-arbete och hushållsarbete () 2017 efter ålder som senast uppdaterats . 2Uppgifter hämtade från SCB:s databas om hushållens ekonomi. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Uppgifterna i tabell 4.2 åskådliggörs i nedanstående diagram. Medelvärde för rutavdrag fördelat på samtliga samt män Medelvärde samtliga (kr) Medelvärde kvinnor (kr) Av tabell 4.2 och figur 4.1 kan man utläsa att medelvärdet var lägst i åldersgruppen 20–där det var och högst i ålders- gruppen 40–där det var . Medelvärdet för kvinnor i åldersgruppen 40–var högre än för män i samma åldersgrupp. I de efterföljande åldersgrupper sjunker medelvärdet och i gruppen 70–uppgår det till . Medelvärdet ökar återigen i åldersgruppen , då till . Kvinnor har ett högre medelvärde än män fram till åldersgruppen 55–. Medelvärdet är därefter något högre för män än för kvinnor. I åldersgruppen är medelvärdet för män högre än för kvinnor. Hur rutavdraget används i olika inkomstklasser redovisas i tabell 4.3. Tabellen innehåller uppgifter om nyttjandet av rutavdrag i olika inkomstintervall för köpare . Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Källa: databas om hushållens ekonomi, området inkomster och skatter. *) Utredningens beräkning. Det kan noteras att andelen rutköpare var i inkomstklassen . Inom denna klass köptes rut- tjänster till ett belopp om . Vidare kan noteras att det stora antalet köpare, nästan 750 000 personer, fanns bland köpare med inkomster . Dessa köpte ruttjänster till ett belopp om . Medelvärdet var dock lägre i inkomstklasserna med inkomster jämfört med inkomstklasserna med inkomster . Att få barn påverkar användningen av rutavdraget om skattesystemets utveckling – 20153 visar på att kvinnor samt höginkomsttagare med barn är överrepresenterade i användningen av rutavdrag. En iaktta- gelse som görs i rapporten är att andelen som använder rutavdraget gradvis ökar till och med första barnets födelseår, för att sedan minska, främst för kvinnor men också för män, och därefter åter öka. Skillnaden mellan andelen kvinnor och män som gör avdraget tycks inte påverkas långsiktigt av att bli förälder. Skillnaden är ungefär lika 3Hämtad från webbplatsen , Skattesystemets utveckling – 2015 Del II, daterad . Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget stor efter att man blivit förälder som det var innan. I rap- porten anges även att behovet av rut- och rottjänster verkar öka med antal barn upp till tre barn. Detta indikerar sammantaget att rut- avdraget i hög grad används för att underlätta barnfamiljers vardag. 4.2.3Fler kvinnor än män köper ruttjänster Det är inte bara för ett enstaka år som kvinnor använder rutavdraget mer än män. Även sett över dominerar kvinnor som köpare av ruttjänster, även om de senaste årens utveckling indikerar av viss utjämning mellan könen. Detta framgår av tabell 4.4 som visar hur rutavdraget fördelat sig mellan kvinnor och män –2017. Källa: databas om hushållens ekonomi, området inkomst och skatter. *) Utredningens beräkning. Andelen kvinnliga rutköpare var under ovan redovisad tidsperiod större än andelen manliga rutköpare. Till exempel utgjorde andelen kvinnliga rutköpare medan de manliga ut- gjorde . sjönk andelen kvinnliga rutköpare till , medan andelen manliga rutköpare ökade till . Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Nedanstående figur illustrerar förändringen av antalet rutköp för kvinnor respektive män. Figuren visar bl.a. att ökningen av andelen manliga rutköpare var förhållandevis jämn åren 2010–2016. sker däremot en betydande ökningen, nästan 3 procent- enheter, av andelen manliga rutköpare jämfört innan. Förändring av antal rutköp, kvinnor respektive män 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 Antal kvinnor totalt 20+ med rut Antal män totalt 20+ med rut genomfördes ett flertal förändringar av rutavdraget. Taket för rutavdraget begränsades till för den som var vid årets ingång. Vidare begränsades avdraget till att endast inne- fatta enklare städning eller annat rengöringsarbete samt flyttstädning. Möjligheten till skattereduktion för matlagningshjälp, annat än av enklare slag, slopades. Rutavdraget utvidgades till att om- fatta fler typer av trädgårdsarbete samt flytt- och enklare it-tjänster. Dessa förändringar kan sammantaget ha påverkat utvecklingen av rutavdraget i positiv riktning som framgår av figur 4.2. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget 4.2.4Få personer slår i taket för rutavdraget Utredningen har hämtat in uppgifter om hur många som använde rutavdraget fullt ut, dvs. maximala för per- soner upp till respektive för personer , samt antalet av dessa med en sambo eller make/maka4 med utrymme kvar att använda för köp av ruttjänster (och med skatt kvar att redu- cera), se tabellen 4.5 nedan. Det sammanlagda taket för rut- och rot- avdragen uppgick för båda grupperna till . Källa: simuleringsmodell FASIT, STAR-urvalet . Uppgifterna avser de rutavdrag som individerna gjort avdrag för . Uppgifterna tar inte hänsyn till om den som gjort avdraget haft skatt att reducera eller inte, dvs. huruvida a vdraget getts i den slutgiltiga taxeringen. *) Det totala beloppet har summerats baserat på icke avrundade belopp, vilket förklarar varför delkomponenterna i tabellen inte summerar till totalen. Som framgår av ovanstående tabell var det förhållandevis få, endast 11 900 personer, som slog i taket för rutavdraget. Av dessa hade 7 900 personer en sambo eller make/maka med utrymme kvar att använda för köp av ruttjänster. 4En person definieras som make/maka om den är gift eller har ingått partnerskap enligt partner- skapslagen. Personer som har gemensamt barn, utan att vara gifta med varandra eller vara regi- strerade partner, och är folkbokförda på samma fastighet eller lägenhet räknas som samman- boende i sambopar (sambo). Personer som saknar gemensamma barn och är folkbokförda på samma fastighet eller lägenhet räknas som sambo om: personerna är , personerna är av olika kön, åldersskillnaden mellan personerna är mindre än , personerna inte är nära släkt och endast ett möjligt sambopar kan bildas inom hushållet. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget 4.2.5Hur rutavdraget används i olika delar av Under uppgick rutavdraget, som nämns ovan, till . Av tabell 4.6 nedan framgår hur rutavdraget fördelade sig mellan län under detta år. Källa: databas om hushållens ekonomi, området inkomst och skatter . *) Utredningens beräkning. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Av tabellen framgår att det var i som flest personer gjorde rutavdrag. Det var också här som rutavdraget var störst totalt sett. Inom uppgick rutavdraget till , vilket utgjorde av hela rutavdraget. var också det län där flest invånare i förhållande till den egna befolkningen gjorde rutavdrag, av länets folkbok- förda gjorde rutavdrag. Efter följer län med cirka 700 miljoner i rut- avdrag, vilket motsvarar av det totala rutavdrag . Det län med lägst rutavdrag i kronor var där avdraget uppgick till . av befolkning gjorde rutavdrag . De län där lägst antal personer gjorde rutavdrag i förhållande till den egna befolkningen var och vardera. har högst rutavdrag och kommun har lägst Av tabell 4.7 framgår vilka 10 kommuner som har högst respektive lägst rutavdrag. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Källa: databas om hushållens ekonomi, området inkomst och skatter. Av tabellen 4.7 framgår att rutavdraget användes mest i , medan det i kommun användes endast till ett belopp om . Dande- ryds kommun hade högst medelvärde, , medan var kommunen med lägst medelvärde, . 4.2.6Vilka rutarbeten köps mest? Tabellerna 4.8 och 4.9 visar antalet utförda arbetstimmar inom olika rutarbeten . Det är intressant att jämföra dessa år då effekterna av införandet av flyttjänster, som infördes , ingår . Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget Källa: som hämtat uppgifterna från sitt informationslager. Uttaget har gjort utifrån betalningsår, godkänt belopp och status på ärendet. Köpare som saknar person-/organisationsnummer (på grund av skyddad identitet), har samordningsnummer eller har ett organisationsnummer (företag) har exkluderats. Källa: som hämtat uppgifterna från sitt informationslager. Uttaget har gjort utifrån betalningsår, godkänt belopp och status på ärendet. Köpare som saknar person-/organisationsnummer (på grund av skyddad identitet), som har samordningsnummer eller organisationsnummer (företag) har exkluderats. Statistik, sysselsättning och effekter av rutavdraget