sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Utredningens förslag: Ett tillgodohavande på ett transaktions- konto som inte kan betalas ut ska stå kvar på transaktionskontot. Ett tillgodohavande som inte har kunnat betalas ut från det att det registrerades på kontot tillfaller staten. Skälen för utredningens förslag Utbetalning som inte kan genomföras Om nödvändiga betalningsuppgifter saknas så kan det hända att en utbetalning av tillgodohavande på transaktionskontot inte kan genomföras. Det kan exempelvis vara så att den enskilde inte har lämnat uppgift om bankkonto och hens adress inte är känd. Då ska tillgodohavandet fortsatt stå kvar på transaktionskontot. Som vi redogjort för i avsnitt 5.4 kommer utbetalningen anses verkställd för den beslutande myndighetens del när angivet utbetal- ningsdatum passerats, oavsett om utbetalningen har kunnat genom- föras till den enskilde av Myndigheten för utbetalningskontroll eller inte. Detta betyder också att i de fall utbetalningen från besluts- myndigheten har inneburit att ett fordringsförhållande uppkommit mellan staten och den enskilde, t.ex. utbetalning av studielån, kvar- står detta fordringsförhållande även om Myndigheten för utbetal- ningskontroll inte kan genomföra utbetalningen till den enskilde. Med andra ord kvarstår skyldigheten att återbetala en studieskuld även om den enskilde inte har mottagit själva utbetalningen av studielånet. Vår bedömning är att systemet med transaktionskonto kommer att leda till att fler utbetalningar än kan genomföras, främst efter- som Myndigheten för utbetalningskontroll ska ha ett centralt regis- ter över bankkonton. Det kommer dock fortfarande att finnas utbetalningar som inte går att genomföra. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen ret kommer därmed att innefatta en sammanställning över ännu inte genomförda utbetalningar till enskilda. Över tid kommer många av dessa utbetalningar att kunna genomföras, men sannolikt kommer det att finnas ett mindre antal utbetalningar som även inte går att verkställa. Preskriptionslagen (1981:130) gäller i fråga om preskription av fordringar i allmänhet om inget annat är särskilt föreskrivet. Huvud- regeln är att en fordran preskriberas efter tillkomsten, om inte preskriptionen avbryts . Preskriptionstiden är dock i vissa fall när det gäller fordringar mot en konsument. För fordran på pension räknas preskriptionstiden från den dag fordringen tidigast kan göras gällande.22 Preskription innebär att fordringshavaren efter en viss given tid förlorar sin rätt att vidta åtgärder för att få betalt för sin fordran, s.k. indrivningspreskription. Fordringsförhållandet kvarstår efter att preskription har inträtt men, i det här fallet, så skulle Myndigheten för utbetalningskontroll inte längre vara skyldig att betala fordrings- ägaren. Om en enskild inte har gjort anspråk på ett tillgodohavande på transaktionskontot och myndigheten har gjort utbetalningsförsök som har misslyckats kan hen alltså inte med framgång kräva att få det utbetalt. Fordringsägaren kan dock avbryta preskriptionstiden, s.k. preskriptionsavbrott, genom att höra av sig och göra klart för motparten att hen gör anspråk på den aktuella fordran. Preskriptionsavbrott innebär att en ny preskrip- tionstid, räknat för preskriptionsavbrottet, börjar löpa.23 Det är skillnad på regler om förverkande och regler om preskription Flera av de lagar och förordningar som reglerar de utbetalningar som Myndigheten för utbetalningskontroll ska administrera har bestäm- melser som reglerar den enskildes möjlighet att göra anspråk på rätten till en förmån eller ett bidrag. Exempelvis är rätten till studie- medel i princip förverkad om den studerande inte före utgången av den tidsperiod som studiemedlen avser har styrkt att hen bedriver studier.24 Ett annat exempel är bestämmelser som anger att en an- 222 § första - tredje stycket preskriptionslagen. 232 § preskriptionslagen. 243 kap. 30 § tredje stycket studiestödslagen (1999:1395). Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen sökan eller anmälan måste ske inom för att rätt till ersätt- ning ska kunna göras gällande.25 Dessa bestämmelser påverkas inte av införandet av ett transaktionskonto. På transaktionskontot ska det registreras beslutade förmåner och stöd, dvs. tillgodohavanden från förmåner och stöd som beslutande myndigheter har bedömt att den enskilde har rätt till. Det som behöver klargöras gällande transaktions- kontot är när den enskildes fordran på ett inte utbetalt tillgodo- havande preskriberas. Vi föreslår alltså inte att bestämmelserna för när en enskild senast ska ansöka om en förmån eller ett stöd ska ändras. Förslaget rör bara beslutade utbetalningar som överlämnats till Myn- digheten för utbetalningskontroll. Socialförsäkringsbalkens bestämmelser om preskription påverkas inte… I socialförsäkringsbalken finns en rad regler om preskription med olika preskriptionstider för olika förmåner.26 Reglerna är formu- lerade på ett sådant sätt att preskription inträder om ersättning inte lyfts inom från det att beloppet blev tillgängligt för lyft- ning. Efter att en beviljad ersättning överlämnats till Myndigheten för utbetalningskontroll för utbetalning och angiven utbetalnings- dag har passerat är utbetalningen verkställd för den beslutande myndigheten och får därmed anses ha lyfts. Det är efter denna tidpunkt som vår föreslagna bestämmelse om preskription för transaktionskontot inträder. Som framgår ovan är det alltså inte tiden för när en förmån eller stöd senast ska sökas som avses utan förslaget rör bara beslutade utbetalningar som över- lämnats till Myndigheten för utbetalningskontroll. 25Se t.ex. 42 kap. 6 § socialförsäkringsbalken angående arbetsskadeersättning och 27 kap. 17 § socialförsäkringsbalken angående sjukpenning. 26Huvudregeln enligt 107 kap. 12 § socialförsäkringsbalken är att om en ersättning inte har lyfts före utgången av andra året efter det då beloppet blev tillgängligt för lyftning, är fordran på beloppet preskriberad. För barnbidrag gäller, enligt 13 §, att om barnbidrag inte har lyfts före utgången av året efter det då bidraget blev tillgängligt för lyftning är fordran preskriberad. För underhållsstöd gäller, enligt 14 §, att om underhållsstöd inte har lyfts efter utgången av den månad då beloppet blev tillgängligt för lyftning, är fordran preskriberad. Vidare gäller för bilstöd, enligt 15 §, att om bilstöd inte har använts från det att den som beviljats bilstöd fått besked om att stödet kan betalas ut är fordran preskriberad. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen …och inte heller skatteförfarandelagens preskriptionsbestämmelser fanns det cirka 167 200 skattekonton på vilka inga transaktioner hade förekommit , men där det fanns ett överskott. av överskotten på dessa passiva skattekonton var mindre än 100 kronor.27 Enligt skatteförfarande- lagen ska ett överskott stå kvar på skattekontot i tio år.28 Precis som för ersättningar enligt socialförsäkringsbalken ska de utbetalningar av överskott som överlämnas till Myndigheten för utbetalnings- kontroll för del anses vara betalda i och med att angiven betaldag inträtt. Av skatteförfarandelagen framgår att belopp understigande inte ska återbetalas.29 Det innebär att sådana småbelopp som huvudregel inte kommer att överlämnas till transaktionskontot utan stå kvar på skattekontot och omfattas därmed av preskriptions- reglerna i skatteförfarandelagen. Skälen för tioårig preskriptionsfrist på skattekontot Tioårsfristen i bestämmelsen om belopp som inte har kunnat åter- betalas från skattekontot valdes med tanke på att de allmänna reglerna om preskription i preskriptionslagen tillämpades vid åter- betalning av skatt enligt uppbördslagen (1953:272).30 Regeringen bedömde vid införandet av skattekontot att det var rimligt med för preskription av den enskildes fordran på skatt som om den enskilde hade haft en fordran mot ett exempelvis ett företag. Kort sagt ansåg regeringen den allmänna preskriptionstiden skulle gälla även för en fordran på skatt. Att statens fordran på skatter och avgifter mot den enskilde preskriberas efter utgången av det kalenderår den 2010/11:165, Skatteförfarande, s. 523. 28Enligt 64 kap 9 § skatteförfarandelagen ska ett överskott stå kvar på ett skattekonto om det inte har kunnat betalas tillbaka på grund av att kontohavarens adress inte är känd för Skatte- verket eller på grund av någon annan omständighet som beror på kontohavaren. Enligt 64 kap. 10 § samma lag ska ett överskott som inte har kunnat betalas tillbaka tillfalla staten. Om det registreras en transaktion på kontot, t.ex. en ny inbetal- ning, startar en ny tioårsperiod efter detta datum. Om överskottet, utan hänsyn till intäkts- ränta, understiger , ska det dock tillfalla staten om inga andra registrer- ingar än ränta har gjorts på skattekontot under den tiden och ett försök att betala tillbaka beloppet har misslyckats. Om ett överskott ska tillfalla staten, gäller det även intäktsräntan. 2964 kap. 4 § punkten 1 skatteförfarandelagen. 1996/97:100 Ett nytt system för skattebetalningar, m.m. s. 620. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen lämnades till för indrivning31 ansåg reger- ingen inte skulle föranleda en kortare preskriptionstid. En tioårig preskriptionsfrist framstår också som rimlig eftersom en fordran på skatt eller avgift som den enskilde har på grundar sig på att den enskilde har betalat för mycket i skatt eller avgift eller på att tidigare inbetald skatt eller avgift har tagits ut i strid med gällande lagstiftning. Det skulle kunna strida mot egendoms- skyddet i 2 kap. 15 § regeringsformen om den enskilde inte hade möjlighet att göra en fordran på skatt eller avgift gällande under minst lika som om det hade rört sig om en civilrättslig fordran. Det skulle även kunna komma i strid med egendomsskyddet i artikel 1 första tilläggsprotokollet.32 Ett tillgodohavande på transaktionskontot som inte har kunnat utbetalas ska tillfalla staten Det är viktigt att det är enkelt för den enskilde att förstå vilka bestämmelser som gäller för tillgodohavande på transaktionskontot. Därför bör samma preskriptionsbestämmelser gälla för alla tillgodo- havanden på ett transaktionskonto, detta oavsett vilken som är beslutande myndighet. Detta underlättar även administrationen för myndigheten. Reglerna i socialförsäkringsbalken vad gäller preskription är inte enhetliga.33 För övriga välfärdssystem finns inte heller någon tydlig enhetlighet. Vi menar att en utgångspunkt för att åstadkomma ett effektivt system med transaktionskonton bör vara enhetlighet. Vi föreslår att ett tillgodohavande på transaktionskontot som inte har kunnat betalas ut från det att tillgodohavandet skulle betalats ut tillfaller staten. Den tioåriga fristen är vald med hänsyn till bestämmelserna om allmänna preskriptionstider i preskriptions- lagen. Vi menar att de avvägningar som gjorts om preskription för skatteförfarandelagen, och som motsvarar preskriptionslagens regler- ing, också är applicerbara vad gäller ett system för transaktionskonto. Vi menar att det inte finns några tungt vägande skäl till att ha en annan preskriptionstid för tillgodohavanden på transaktionskontot jämfört 313 § lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. 32Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande fri- heterna. För ett mer utförligt resonemang om egendomsskyddet i regeringsformen och Europa- konventionen se SOU 2018:13 Finansiering av infrastruktur med skatt eller avgift? 53–74. 33Se fotnot 26. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen med vad som i stort gäller för andra fordringar. Det kommer vara ytterst få utbetalningar som inte kommer att kunna genomföras. Ett system med olika preskriptionsregler inom samma utbetalnings- system skulle vara svårhanterligt för myndigheten och svårt för den enskilde att förstå. Detta i kombination med de få utbetalningar som det gäller anser vi starkt talar för en enhetlig preskriptionstid inom ramen för transaktionskontot. Införandet av transaktionskontot påverkar inte de regler som styr enskildas möjlighet att göra gällande en rätt till en viss ersättning eller förmån. Det kommer alltså inte innebära att en enskilds möjlig- het i detta avseende förbättras eller försämras. Införandet av trans- aktionskontot påverkar inte heller de preskriptionsregler som gäller mellan den enskilde och beslutande myndighet fram till betalningen verkställts av beslutande myndighet. Införandet av transaktions- kontot innebär att ett överlämnade av en utbetalning av beslutande myndighet till Myndigheten för utbetalningskontroll motsvarar det steg i handläggningen som sker hos beslutande myndighet när ett betalningsuppdrag överlämnas till utbetalande bank. Skulle det visa sig att stora mängder utbetalningar som är avsedda att vid en viss aktuell tidpunkt underlätta ekonomiskt för den enskilde inte kan verkställas utan ligger kvar kan det finnas anledning att se över om det ska införas en kortare preskriptionstid för sådana bidrag. Sådana överväganden kan också behövas om andra utbetalningar, t.ex. ekonomiskt bistånd, ska ingå i trans- aktionskontot. Förslaget innebär en balans mellan myndighetens skyldighet att försöka betala ut tillgodohavandet och den enskildes egna ansvar att ta till vara sin rätt. Myndigheten ska försöka att göra utbetalningar i enlighet med myndighetens uppdrag fram till dess att preskription inträder. Myndigheten för utbetalningskontroll ska, utifrån myndig- heters allmänna dokumentationsskyldighet, kunna styrka vilka för- sök till utbetalning som har gjorts. Om den enskilde anser att en fordran har preskriberats felaktigt får det hanteras i enlighet med vad som följer av allmänna förvalt- ningsrättsliga principer och förvaltningslagen. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen Preskriptionstiden ska beräknas för beslutad betalning Genom att välja dagen för beslutad utbetalning som utgångspunkt för preskription behöver varken Myndigheten för utbetalningskon- troll eller den enskilde fundera på när fordran uppkom. Fordrans uppkomst är annars bland det vanligaste sättet att beräkna preskrip- tion enligt preskriptionslagen. Med dagen för beslutad utbetalning som utgångspunkt kommer inte heller någon konflikt att uppstå med beslutsmyndigheternas preskriptionstider, eftersom deras regelverk upphör att gälla i samband med dagen för beslutad betalning eftersom betalningen då är verkställd för deras del. Med utgångspunkt för beslutad utbetalning blir det lätt att förstå och beräkna när preskription inträder. Detta borde vara det sätt som är enklast att administrera och är lätt att förstå för den enskilde. På samma sätt som att det enligt preskriptionslagen finns möjlighet till preskriptionsavbrott i andra fordringsförhållanden bör det även kunna göras avseende tillgodohavanden på transaktionskontot. Pre- skriptionsavbrott görs för att en fordran inte ska preskriberas. Att någon enskild skulle behöva göra preskriptionsavbrott avseende en fordran på transaktionskonto framstår som osannolikt. Det är svårt att på förhand se något skäl till att någon enskild skulle höra av sig för att göra en preskriptionsinvändning i stället för att lämna upp- gifter så att tillgodohavandet kan betalas ut. 5.8Utmätning av fordran på transaktionskonto Utredningens förslag: Utsökningsbalkens bestämmelser är till- lämpliga vid utmätning av tillgodohavande på ett transaktions- konto. En upplysningsbestämmelse om detta införs i den före- slagna lagen. Ett tillgodohavande får utmätas när det finns registrerat på ett transaktionskonto även om det inte får överlåtas. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen Skälen för utredningens förslag: Den som har ett beslut eller en dom som ger rätt till betalning kan begära verkställighet av betal- ningen hos Kronofogdemyndigheten.34 Myndigheten för utbetalningskontroll kommer att vara av intresse för verkställighetsarbete eftersom det kan finnas tillgodohavanden på transaktionskonton som myndigheten vill utmäta. Även när systemet med transaktionskonto är i drift bör i första hand fråga varje enskild myndig- het från vilken en gäldenär kan tänkas få en förmån eller ett bidrag beviljat om det finns ett tillgodohavande där. Kronofogdemyndig- heten får även göra förfrågningar hos Myndigheten för utbetalnings- kontroll.35 Om gäldenären har en fordran hos Myndigheten för ut- betalningskontroll kan besluta att hela eller delar av fordran ska utmätas. Utmätning av månatliga utbetalningar som pension och sjukpenning m.m. bör även i fortsättningen göras genom att ålägger beslutande myndighet att innehålla och betala ut en viss del av ersättningen till Krono- fogdemyndigheten. Det kan gälla beslutad men ännu inte utbetald ersättning men även framtida utbetalningar.36 Vi föreslår inte någon särskild bestämmelse om att tillgodo- havanden på transaktionskontot ska vara undantagna från utmät- ning. Dessa tillgodohavanden kan alltså vara möjliga att utmäta. En sådan situation kan t.ex. vara att det finns ett tillgodohavande som inte har kunnat utbetalas till mottagaren och där det till Krono- fogdemyndigheten inkommer en begäran om verkställighet. Vid den tillgångsundersökning som ska ske, ska utreda samtliga utmätningsbara tillgångar vilket innebär att förfråg- ningar kan ställas både till den beslutande myndigheten och till Myndigheten för utbetalningskontroll.37 34Det innebär att tvångsvis genomför den betalning som följer av beslutet eller domen. När verkställer ett beslut eller en dom tillämpas bestämmelserna i utsökningsbalken. Utmätning får enligt 4 kap. 1 § utsökningsbalken äga rum när verkställighet avser betalningsskyldighet som är medgiven enligt 3 kap. Kronofogdemyn- digheten får genom utmätning ta egendom i anspråk om den inte är undantagen från utmät- ning på grund av bestämmelser i utsökningsbalken eller på grund av särskild föreskrift, 4 kap. 4 kap. 15 § utsökningsbalken. 367 kap. 1–3 §§ utsökningsbalken. 37Vid tillgångsutredningen måste naturligtvis ta hänsyn till om fordran på transaktionskontot härrör från vad som förbehållits gäldenären vid löneutmätning eller annan verkställighet och därmed ska vara fredad från utmätning. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen Vi gör sammantaget bedömningen att utsökningsbalkens bestäm- melser kommer att vara tillämpliga avseende utmätning av en fordran på transaktionskontot. En upplysningsbestämmelse om detta bör därför införas. Vi föreslår också att ett tillgodohavande får utmätas när det finns registrerat på ett transaktionskonto även om det inte får överlåtas (jfr med avsnitt 5.5). För den enskilde kommer situationen i princip att vara oföränd- rad. En fordran som skulle kunna utmätas hos den beslutande myn- digheten kan i stället utmätas hos Myndigheten för utbetalnings- kontroll. Det finns en del administrativa frågor om hur en utmätning ska redovisas för gäldenären. Utsökningsbalken och utsökningsförord- ningen reglerar hur detta ska ske. 5.9Uppgiftslämnande som behövs för administration av transaktionskontosystemet 5.9.1Uppgifter från beslutande myndigheter till Myndigheten för utbetalningskontroll Utredningens förslag: De myndigheter vars utbetalningar ska administreras via systemet med transaktionskonto ska lämna de uppgifter som behövs för att utbetalningen ska kunna admi- nistreras av Myndigheten för utbetalningskontroll. Skälen för utredningens förslag: För att säkerställa att utbetal- ningarna hanteras på ett ändamålsenligt sätt behöver den beslutande myndigheten lämna uppgifter till Myndigheten för utbetalningskon- troll. Det bör avse uppgifter om namn, person-, samordnings- eller organisationsnummer, postadress, belopp som ska betalas ut, datum för utbetalning, vad utbetalningen avser och vilken period som utbetalningen avser. Även uppgifter om konto hos kreditinstitut, telefonnummer och e-postadress kan behöva lämnas till myndig- heten. Vi föreslår att det införs en bestämmelse om att de myndigheter vars utbetalningar ingår i systemet med transaktionskonto ska lämna de uppgifter som behövs för att Myndigheten för utbetalnings- kontroll ska kunna administrera utbetalningarna. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen föras in i lagen om transaktionskonto. En sådan uppgiftsskyldighet tydliggör att de beslutande myndigheterna kan lämna uppgifter som omfattas av sekretess till Myndigheten för utbetalningskontroll. Be- stämmelsen gör det också tydligt att myndigheterna kan utföra nöd- vändig personuppgiftsbehandling i samband med överförandet av information till Myndigheten för utbetalningskontroll. 5.9.2Uppgifter från Myndigheten för utbetalningskontroll till betalningsförmedlande banker Utredningens bedömning: Myndigheten för utbetalningskontroll kan med stöd av 10 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen lämna sådana uppgifter som behövs för att betalningsförmedlande kredit- institut ska kunna genomföra utbetalningar. Det behövs därför inte införas någon sekretessbrytande bestämmelse. Skälen för utredningens bedömning: Myndigheten för utbetalnings- kontroll behöver i sin tur lämna uppgifter till den betalningsförmed- lande banken. Det bör minst avse identifikationsuppgifter för den enskilde, uppgift om konto hos kreditinstitut, dag för utbetalning och belopp. Uppgifterna omfattas av sekretess hos Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Vi gör bedömningen att Myndigheten för utbetal- ningskontroll kan lämna dessa uppgifter med stöd av en bestämmelse i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).38 Av bestämmelsen framgår att sekretess inte hindrar att en uppgift lämnas till en enskild eller till en annan myndighet, om det är nödvändigt för att den ut- lämnande myndigheten ska kunna fullgöra sin verksamhet. Bestäm- melsen innebär en möjlighet för myndigheter att utan hinder av sekretess lämna uppgifter till andra under särskilda förutsättningar. Bestämmelsen kan vara tillämplig där det inte finns någon annan sekretessbrytande regel. Bestämmelsen är tänkt att tillämpas restrik- tivt, myndigheter får inte av rena effektivitetsskäl tillämpa bestäm- melsen.39 3810 kap. 2 § offentlighets- och sekretesslagen. 39Lundgren, , Offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 10 kap. 2 §, Karnov (). Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen lämnar sekretessbelagda uppgifter från skatte- kontot till betalningsförmedlande bank med stöd av samma bestäm- melse. Det är ett led i fullgörande av sin verksamhet eftersom uppgifterna måste lämnas för att betala ut ett överskott från skattekontot. Något som ska göra enligt lag.40 Det finns inte skäl att resonera på ett annat sätt vad gäller de uppgifts- lämnande som krävs för att administrera utbetalningar via trans- aktionskontot. 5.10Krav på myndigheter som ansluts till systemet med transaktionskonto Utredningens förslag: Myndigheten för utbetalningskontroll får föreskriva krav på teknik och säkerhet för anslutning till systemet med transaktionskonto. Skälen för utredningens förslag: Transaktionskontot kommer att vara en samhällsviktig funktion som hanterar en stor del av statens utbetalningar från välfärdssystemen. Detta gör att kraven på säker- het enligt vår mening behöver ha högsta prioritet. En bristande säkerhet hos en av de anslutna myndigheterna skulle kunna påverka säkerheten i hela systemet. Vi anser därför att krav ska kunna ställas på anslutande myndigheters säkerhet. För att verksamheten ska kunna bli effektiv menar vi att systemet behöver vara enhetligt och i möjligaste mån bygga på standarder. Riksgäldens föreskrifter ställer krav på de statliga myndig- heter för vilka betalningsförordningen gäller. Föreskrifterna gäller bl.a. frågor som rör effektiv och säker hantering av betalningar.