sou · H8B34 · 2020-01-29 00:00:00 — Vid sidan av några av länderna i G20-kretsen samt har även , och visat intresse för att genomföra samarbetsinsatser enligt artikel 6 som en del i genom- förandet av sina nationella klimatplaner. och har tidigare formulerat villkorade mål om klimatneutralitet Inför klimatmötet i gjorde både och villkorade utfästelser om att nå klimatneutralitet till 2030 genom en kombination av åtgärder inom landet och investeringar i utsläpps- begränsningar i andra länder. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Det norska klima- og miljødepartementet har i uppdrag att presentera en rapport (melding) om målet om klimatneutralitet till . Tanken är att ambitionen ska vara knuten till utsläppen utanför EU:s handelssystem och att åtgärderna utomlands successivt ska avta i omfattning då i stället utsläppen i ska nå netto noll. Hur bokföringen av upptaget i LULUCF-sektorn ska behandlas är inte klart . Eventuellt kan även kolsänkan i LULUCF-sek- torn kunna räknas med när målet om klimatneutralitet beräknas. Det skulle i så fall minska behovet av åtgärder i andra länder. Om väljer att finansiera ytterligare åtgärder i andra länder för att nå netto noll 2030 betraktar landet det som en resultatbaserad finansiering, eftersom ambitionsnivån höjs över nivån i landets ovill- korade klimatplan. Landet planerar oavsett detta att begära en justering av utsläppsutrymmet hos värdlandet för att undvika dubbelräkning.35 I har målet om klimatneutralitet ersatts av ett mål om att minska utsläppen till 2030 jämfört med , varav ska genomföras i landet och utanför landet. har infört en klimatlag som bl.a. föreskriver att leve- rantörerna av drivmedel ska ta ut en avgift och genomföra en viss andel klimatkompensation kopplad till drivmedelsförsäljningen i landet. Systemet ska träda i kraft och gälla perioden –2030. 15.2.4Hur kan efterfrågan från några möjliga köparländer utvecklas? Om den möjliga efterfrågan från , , och perioden –2030 och summeras, tillsam- mans med efterfrågan som kan uppstå från några G20-länder, blir totalsumman inte så stor (se tabell 15.2). 35Sigurd Klakeg Klima- och , personlig kommunikation (2019). Tabell 15.2 Avstånd till uppsatta mål hos köparländer med intresse för artikel 6-enheter 2030. Ackumulerad volym 2021–2030 Förvärv 2021–2030 (Mton CO2e) (Mton CO2e) (WEM och WAM (Mton CO2e) syn på artikel 6 ambition Har en inhemsk kolsänka som minskar i omfatt- nettonoll mål 2050 för artikel 6 för att nå landets mål förutsatt att de uppfyller inte metan från djur- (25) i . 31 (nettonoll) 48 (om hela Nettonoll är villkorat. 1990 (nettonoll) genomförande inom EU. och därefter fram till COP (25) i . 35 (om hela Inköp av off-sets regleras i två femtedelar nås med åtgärder i andra länder, skyldiga att genomföra kom- ETS (NC7) med max 10 mil- joner ton 2030. en särskild fond inrättats, höjts efter NC7. genomför upphandlingar av artikel 6 projekt i andra länder. Undertecknare av Principerna vid COP (25) i . … utsläppsminskningar verifierade av överföring för potentialer och Marknader Förvärv 2021–2030 (Mton CO2e) (Mton CO2e) (WEM och WAM (Mton CO2e) syn på artikel 6 ambition åtgärder inom landet. med spridning av japansk JCM på mellan 50 och 100 miljoner enheter i NDC:n. lands, vill använda LULUCF och ETS- sektorn (76–161) av ytterligare åtgärder i landet, Kommer räkna med torn, 20–. max 3,7 av 10 Se kapitel 3 om det Ingen särskild inriktning mot att bidra till ambitionshöjning med artikel 6. Intervallet 2021–2030 påverkas främst av om- verkas främst av ut- Källa: Egen bearbetning av underlag från Climate Action Tracker (2018), Greenhouse gas and air pollutants emissions projections (2019), UNFCCC 7th national communication reports samt ländernas nationella klimatplaner. … utsläppsminskningar verifierade av Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Vid sidan av de möjliga köparländerna i tabellen ovan finns även några länder som vill verka för att de bidrag landet ger till klimat- finansiering blir mer resultatbaserade genom regelverket under arti- kel 6. Till denna grupp hör främst och . Den sammanlagda efterfrågan på koldioxidekvivalenter 2030 som sammanräkningen i tabell 15.2 resulterar i, kan exempelvis jämföras med avståndet mellan de (ovill- korade) klimatplanerna och IPCC:s 2- respektive 1,5-gradersscenarer, se ovan. Totalt minskade utsläpp motsvarar av gapet mellan en bana där de nationella klimatplanerna uppnås och en bana som tar sikte på att begränsa den globala tempe- raturökningen med . För att den här marknaden ska kunna bidra till en global ambitions- nivåhöjning behöver ländernas mål bli betydligt ambitiösare, som de potentiella värdländerna öppnar för handel med utsläpps- begränsningsenheter i högre utsträckning än . Om formerna för artikel 6-samarbeten också utvecklas på ett sätt som understödjer styrmedelsskärpningar och andra ambitionsnivåhöjningar i värdländer- nas klimatplaner (se kapitel 13 och 14) kan handeln dessutom poten- tiellt ge en större utväxling, dvs. bidra till en ökad ambitionsnivå som överstiger antalet utsläppsenheter som förvärvas. Bestämmelser om att delar av förvärven måste annulleras skulle också kunna bidra till en global ambitionshöjning. Vid klimatmötet i COP (25), tillhörde , , , , och den grupp av ett trettiotal länder som skrev under ett gemensamt dokument med ett antal principer som växthusgasmarknader under artikel 6 behöver uppfylla för att säkerställa en hög miljöintegritet och möjliggöra ett ambitiöst resultat, de s.k. principerna.36 Bland de som undertecknade dokumentet märktes även en rad ytter- ligare EU- länder. Det är dock sammantaget svårt att se, utifrån situationen 2019, att länder inom och andra höginkomstländer kommer efterfråga några större mängder utsläppsbegränsningsenheter från andra länder enligt artikel 6 utifrån nuvarande nivå på 36https://cambioclimatico.go.cr/press-release-leading-countries-set-benchmark-for-carbon- markets-with-san-jose-principles/ Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … ländernas klimatplaner och de potentiella skärpningar som kan vara aktuella och diskuteras i närtid. och ska ambitionsnivåerna i klimatplanerna skärpas enligt Parisavtalet.37 Då skulle den flexibilitet som åtgärder i andra länder bidrar med dels kunna erbjuda en väg framåt för länder, och potentiellt även regioner, som vill skärpa sina nationella bidrag, dels ha goda chanser att leva upp till dem, även om utvecklingen nationellt inte skulle lyckas helt i enlighet med de uppsatta skärpta målen. Om fler höginkomstländer dessutom skulle inrikta sig på att kanalisera delar av sina bidrag till klimatfinansiering på ett sätt som innebär att minskningsåtgärderna uppfyller artikel 6-regelverket, s.k. resultatbaserad klimatfinansiering, skulle de möjliga volymerna kunna öka ytterligare. 15.2.5Internationell flygfart en större köpare av internationellt verifierade utsläppsminskningar än länder under FN:s gemensamma luftfartsorganisation beslutade att införa det globala, marknadsbaserade styrmedlet CORSIA. CORSIA innebär att ökade koldioxidutsläpp från flyget, utöver utsläppsnivån , efter 2021 måste kompenseras med utsläpps- minskande åtgärder. Eftersom åtgärderna inom flygsektorn bedöms som mer kostsamma relativt sett, ger överenskommelsen möjlighet att helt eller delvis kompensera ökningen med utsläppsbegränsnings- enheter från åtgärder utanför flygsektorn.38 CORSIA omfattar endast internationellt flyg och reglerar endast utsläppen av koldioxid, inte flygets höghöjdseffekter, och det inleds med två infasningsperioder: en pilotfas 2021–2023 och en första fas 2024–2026. Systemet blir obligatoriskt 2027. En stor del av parterna till avtalet, motsvarande av utsläppen, har dock uttalat att de avser delta i systemet från start. 37Parter kan genomföra skärpningar även vid andra tillfällen. 38Om systemet även hade omfattat det internationella flygets befintliga utsläpp hade kompensationsåtgärderna i stället behövt uppgå till koldi- oxid redan från startåret. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Systemet kommer att ses över och ändras vid behov. Det finns därmed i princip möjlighet att skärpa systemet efter hand. Kraven på de minskningsenheter som ska få handlas inom systemet har fastställts inom ICAO.39 Det åligger sedan varje medlemsstat att genomföra dessa regler i sina nationella regelverk. För att ett klimatkompensationsprogram eller system ska få sälja sina verifierade utsläppsminskningar till flygbolag inom CORSIA krävs bl.a. att utsläppsminskningarna inte redan planerats att genom- föras inom ramen för andra åtaganden. Utsläppsminskningarna måste alltså vara additionella för att accepteras. Både enheter framtagna inom ramen för olika FN-system, nationella system och sådana som utvecklats för den s.k. frivilligmarknaden kan komma att godkännas inom CORSIA. En stor del av de CDM-projekt och program som är aktiva och som har startats (se avsnitt 15.2.8 nedan) kan komma att bli den typ av projekt som de flygbolag som ingår i CORSIA förvärvar utsläppsminskningsenheter från i inledningen. Även insatser inom REDD+ är uppe till diskussion. Det pågår även en diskussion om hur gamla redan aktiva program kan tillåtas vara för att godkännas inom CORSIA, denna gränsdragning kommer bli betydelsefull för hur efterfrågan på nya åtgärder kan komma att utvecklas under de närmaste åren.40 Även enheter från nya insatser som utvecklas i enlighet med bestämmelserna under artikel 6 kan bli aktuella. Flygbolagen kan på detta sätt komma att vilja förvärva enheter från utsläppsbegränsningsåtgärder som de (ganska få) län- der som under också kan komma att efterfråga. I och med ikraftträdandet av förutsätts i stort sett alla världens länder behöva minska sina utsläpp i enlighet med sina egna klimatplaner (se kapitel 14). Flygbolagens egna regler ställer bl.a. krav på att det ska gå att veri- fiera att de projekt som ingår i olika typer av klimatkompenserings- program eller system som godkänns för CORSIA verkligen bidrar 39De kvalitetskriterier som enheterna måste uppfylla anges i ett särskilt kriteriedokument. (Attachment B to SL ENV 6/1 – 18/110). Enligt kriterierna ska enheterna vara: additional, based on a realistic and credible baseline., quantified, monitored, reported and verified, have a clear and transparent chain of custody, represent permanent emissions reductions, assess and mitigate against potential increase in emissions elsewhere, only counted once towards a mitigation obligation, do no net harm. Personlig kommunikation (2019). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … med additionella utsläppsminskningar. Flygbolagen finner det också angeläget, men ser det inte primärt som deras ansvar, att de utsläpps- enheter som förvärvas inte också tas i anspråk av det värd- land där utsläppsminskningen genomförs.41 Det är denna risk för dubbelräkning (double claiming) som regelboken under försöker hantera med s.k. corresponding adjustments när det gäller över- föringar av enheter från utsläppsbegränsningar mellan parter under avtalet (se kapitel 14). Enligt tidigare beräkningar kan CORSIA behöva förvärva utsläpps- minskningsenheter motsvarande 1,6–3,7 miljarder ton42 under perio- den –2035. –2030 kan systemet samman- lagt komma att efterfråga omkring 1 miljard ton utsläppsenheter. Om efterfrågan från det internationella flyget antas öka linjärt, men med en något lägre anslutningsnivå under systemets första två faser, kan efterfrågan uppskattas komma att uppgå till omkring 200– 2030. Det innebär i så fall att CORSIA kan komma att stå för en något större efterfrågan än den möjliga efterfrågan som summerats i tabell 15.2 från några höginkomstländer, dvs. 140–220 mil- joner ton just 2030. Noteras bör också att flera av de potentiella köparländerna under enbart har formulerat punktmål till 2030, varför ländernas kumulativa efterfrågan perioden –2030 blir lägre jämfört med flygbolagens. Flygbolagen inom CORSIA behöver dessutom kunna förvärva utsläppsenheter eftersom systemet startar . Det är osäkert i hur hög utsträckning CORSIA kan komma att påverka efterfrågan av enheter under artikel 6. Hur stort detta samspel kommer bli påverkas bl.a. av om flygbolagen inom CORSIA kommer att kunna välja att förvärva enheter från redan aktiva projekt som startat tidigt samt projekt inom markanvändning och skogsbruk (REDD+) samt hur strikta reglerna om correspond- ing adjustments kommer att bli. 41IATA inlaga till . 42Ökoinstitut (2017). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … 15.2.6Utsläppshandelssystem och annan koldioxidprissättning driver i viss utsträckning på utvecklingen av marknader för åtgärder i andra länder Genomgången i tabell 15.1 ovan pekade i några fall även på att han- delssystem som införts på delstatsnivå i och samt på nationell nivå, exempelvis i , även skulle kunna bidra till viss efterfrågan av utsläppsbegränsningar genom projekt i andra länder. genomgång av utvecklingen av marknader med koldioxidprissättning världen över visar att den här typen av system ökar i omfattning och täcker av de samlade utsläp- pen av växthusgaser i världen.43 Andelen bedöms dessutom komma att öka till om inför sitt planerade utsläppshandels- system 2020. Koldioxidprissättningen världen över utgörs i 28 fall av utsläpps- handelssystem, främst regionala sådana, och i 29 fall i form av kol- dioxidskattning, främst på nationell nivå. De regionala handelssyste- men ökar förutsättningarna för att utveckla internationell handel och inkluderar även ofta vissa möjligheter att delta i system för klimat- kompensation. Koldioxidpriserna i systemen är på en nivå som ligger relativt långt under den nivå som bedöms krävas för en utveckling i linje med Paris- avtalets temperaturmål. Prisnivåerna har dock gått upp . Några av systemen har därtill kopplingar till internationella meka- nismer (, ) eller mekanismer i regioner (, ). Industri- och energianläggningar i , , och ingår i EU:s utsläppshandelssystem. Handelssystemen i har också vissa länkningar mellan sig. I av de nationella klimatplanerna uttrycks dess- utom tankar och ambitioner i riktning mot att använda koldioxid- prissättning som ett av styrmedlen för att nå uppsatta mål.44 43Världsbanken (2019). 44Men det är fortfarande betydligt vanligare att tillämpa andra styrmedel för att ge incitament till åtgärder och indirekt prissätta koldioxidutsläpp på olika marknader. Inom energipolitikens område finns det exempelvis förnybarhetsmål i 179 länder på någon nivå. Så kallade feed-in tariffer används i 113 länder medan omvända auktioner används i 84 länder. Produktlagstift- ning driver på en utveckling mot successivt ökande energieffektivitet och lägre koldioxid - utsläpp från olika varor på allt fler marknader (byggnader, energieffektivare apparater, bränsle- förbruknings- och CO2 krav på personbilar och lastbilar). Förbud har också börjat tillämpas på några områden (F-gaser, glödlampor). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … 15.2.7Osäkert hur frivilligmarknaden för klimatkompensation utvecklas Begreppet frivilligmarknad har uppstått för att tydliggöra skillnaden mot den reglerade marknaden för utsläppsminskningar i andra länder som skapades genom Kyotoprotokollet, där länderna med utsläpps- begränsningsåtaganden har kunnat förvärva och använda utsläppsrät- ter för att möta del av sina bindande åtaganden. Frivilligmarknaden utgörs av enskilda system för att utfärda verifierade och certifierade utsläppsminskningsenheter som kan förvärvas av privata köpare (in- divider eller organisationer) som vill kompensera sin klimatpåverkan. Frivillig klimatkompensation har förekommit sedan början av 2000- talet och ett flertal standarder har utvecklats, exempelvis The Verified Carbon Standard (VCS)45 och Gold Standard. Även utsläppsminsk- ningsenheter från CDM-aktiviteter kan förvärvas respektive annul- leras46 för frivillig klimatkompensation. Frivilligstandarder saknar internationell tillsyn, och de standarder som förekommer skiljer sig åt när det gäller metodutformning, men de inkluderar som regel krav om additionalitet, permanens och läckage av utsläpp47. I princip alla utsläppsminskningsenheter som utfärdas inom ramen för frivilligstandarder har verifierats av en oberoende tredje part. Några få standarder dominerar marknaden i stort; 2016 svarade enheter som certifierats genom VCS för av alla transaktioner på frivilligmarknaden, Gold Standard för samt CDM och Climate Action Reserve för vardera48. De årliga volymer som har omsatts på frivilligmarknaden har varierat avsevärt . omsattes kol- dioxidekvivalenter på marknaden, vilket växte till toppnoteringen koldioxidekvivalenter 2008. med över koldioxidekvivalenter började mark- naden krympa och har därefter legat på koldioxidekvivalenter . har storleken på frivilligmarknaden ökat igen, trots de osäkerheter som finns om regelboken under Parisavtalet.49 45Tidigare kallad Voluntary Carbon Standard. 46https://offset.climateneutralnow.org 47Med läckage menas i det här sammanhanget när utsläpp som minskas genom en aktivitet i stället uppstår (som en konsekvens av den aktuella aktiviteten) någon annanstans. 48Hamrick och Gallant (2017). 49Voluntary Carbon market insights (2018). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Bland de projektkategorier som dominerar på frivilligmarknaden märks projekt som bidrar till att förhindrad avskogning, ökad energi- effektivisering och förnybar energi på hushållsnivå samt vindkraft och projekt som förhindrar utsläpp av metan. Ungefär hälften av alla utsläppsminskningsenheter som såldes hade sitt ursprung i , en fjärdedel i och resterande marknadsandel delades lika mellan och . startades en experimentell handelsplats för projekt för negativa utsläppstekniker i Skandinavien.50 Eftersom det än så länge saknas utvecklade officiella metoder för att mäta, rappor- tera och verifiera den här typen av åtgärder har de inblandade före- tagen påbörjat en egen metodutveckling. Inledningsvis ingår biokol, användning av trä som byggmaterial och användning av konstruk- tionsmaterial som delvis fångar in koldioxid från atmosfären bland de tre projekttyper som kan generera minskningsenheter för frivillig klimatkompensation på den nya marknadsplatsen. Förutsättningarna för frivillig klimatkompensation kommer att förändras i grunden i och med att börjar gälla . Länder som inte har haft några utsläppsbegränsningsåtagan- den kommer att hamna i en ny situation, när de kommer att behöva räkna av utsläppsbegränsningsåtgärder som genomförts i det egna landet men som överlåtits till någon annan part, mot mål i den egna klimatplanen. Eftersom utsläppsbegränsningsenheter inte får dubbel- räknas kan utsläppsbegränsningar inte både räknas mot ett värdlands mål under och säljas för kompensation av någon annans utsläpp. I teorin kan klimatkompensationsprojekt genomföras i sektorer som inte täcks av mål i den nationella klimatplanen, men det innebär en minskning av den totala potentialen. Successivt bör även en allt större del av de globala utsläppen täckas av mål i nationella klimat- planer. Frivilligmarknadens aktörer kommer att behöva anpassa sig till den nya policykontext som uppstår genom . Detta är en diskussionsfråga, där två huvudalternativ förekommer i diskussionen51. 50www.fortum.com/media/2019/04/worlds-first-marketplace-co2-removals-launched-reverse- climate-change 51Hermwille och Kreibich (2016), (2018). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … En möjlighet är att utveckla rutiner som säkerställer att utfärdande och överföring av utsläppsbegränsningsenheter hanteras i värdländers nationella bokföring och rapportering av växthusgaser och att det i samband med detta görs adekvata justeringar i relation till mål i län- dernas nationella klimatplaner. Länders vilja att ingå sådana överens- kommelser kan dock vara begränsade, eftersom sådan överföring kan äventyra värdländers möjligheter att klara egna nationella klimatmål. Barriären kan dessutom bedömas bli allt större allteftersom poten- tiella värdländers egna mål i de nationella klimatplanerna skärps. Frivilligmarknaden kan då som ett alternativ gå över från klimat- kompensation till stöd för utsläppsbegränsningar som räknas mot värd- länders nationella klimatplaner. I det senare fallet vore det dock inte tillåtet (falsk marknadsföring) för köpare av utfärdade ”stödcertifikat” att kommunicera detta som kompensation för egna utsläpp. Inrikt- ningen skulle i stället kunna ses som frivilligmarknadens bidrag till internationell klimatfinansiering. 15.2.8Enheter från aktiva CDM-projekt kan komma att godkännas under artikel 6 m.fl. har i ett diskussionspapper52 undersökt hur stora volymer i form av ytterligare utsläppsminskningsenheter som pågående CDM-projekt53 skulle kunna bidra med samt till vilka marginalkostnader. Enligt studien finns det en omfat- tande potential på uppemot , vars marginalkostnad är lägre än per ton, främst från pågående projekt för förnybar elproduktion i form av vindkraftverk och vattenkraftverk. Sådana projekt betraktas som robusta, dvs. de skulle inte tas ur drift om CDM-intäkterna skulle utebli54. Ytterligare reduk- tionsenheter kommer från mer sårbara projekt till högre marginal- kostnader. De mer sårbara CDM-projekten kan komma att stoppas om inte ytterligare CDM-intäkter erhålls. Bland dessa finns t.ex. projekt som samlar in och destruerar metangas samt program för introduktion av hushållsspisar med lägre bränsleförbrukning. 52UBA (2018). 53CDM-projekt kan maximalt krediteras av eller alternativt under tre perioder . 54Investeringarna är redan gjorda och den främsta intäktskällan kommer inte från försäljning av utsläppsminskningsenheter. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … I diskussionspapperet konstateras att om ingen inskränkning görs i hur enheter från projekt som inte bedöms behöva ytterligare stöd för sin fortsatta drift får användas framöver, t.ex. inom CORSIA, så kan den bedömda efterfrågan från CORSIA poten- tiellt helt täckas av den här typen av enheter.55 I de internationella förhandlingarna om kopplad till artikel 6 är frågan om överföring av CDM-enheter under fortfarande en öppen fråga. 15.2.9Pågående pilotprojekt ger en inledande bild av handeln under artikel 6 Sammanställningar och analyser av inledande piloter i form av gemen- samma samarbeten mellan länder enligt artikel 6.2, och aktiviteter för att utveckla mekanismen under artikel 6.4, visar att det finns ett växande antal startade samarbeten av den här typen i Latin- , och Asien.56 De är mestadels konceptuella i sin ut- formning, dvs. i grunden virtuella testpiloter som inte behöver re- sultera i konkreta insatser. Den vanligaste projekttypen är åtgärder inom småskalig energiteknik (energieffektiva spisar och mikronät med solel) och åtgärder inom avfallssektorn (insamling och omhän- dertagande av deponigas, i vissa fall för elproduktion). Några exempel på mer storskaliga energiprojekt finns också, t.ex. på området energi- effektivare byggnader. Piloterna är lokaliserade i medelinkomstländer men i mindre utsträckning i länder med relativt stora utsläpp. Bland initiativen finns också sådana som startade innan Paris- avtalet kom på plats men som bedöms kunna komma att uppfylla de kommande kraven under artikel 6. Till denna kategori hör energi- projekt i som utvecklats kopplat till den japanska mekanismen för gemensam kreditering (Joint Crediting Mechanism, JCM). Till denna kategori hör också aktiva CDM-projekt och CDM-program för att utveckla CDM-projekt som kan komma att omformas så de uppfyller kraven under artikel 6.4 eller 6.2 om så blir möjligt. Slutligen finns också några samarbeten som har inletts för att bidra till kapacitetsutveckling i länder och förberedelse för växthus- gasmarknader på olika sätt. 55UBA (2018).