sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Med urvalsträffar menar vi utbetalningar som har valts ut i myndig- hetens dataanalyser och urval i syfte att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar.1 För vissa urvalsträffar kan myndigheten direkt bedöma att det kan antas vara en felaktig utbetalning medan det för andra urvals- träffar kan vara motiverat att myndigheten vidtar en kompletterande utredning. Vid en sådan utredning kan myndigheten behöva begära in ytterligare underlag, vilket utgör ett större integritetsintrång för berörda enskilda än om granskningen endast görs utifrån uppgif- terna från uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval. Denna möjlighet till kompletterande utredning bör därför endast finnas i de fall det är befogat. Granskningen bör därför utgöras av två delar, inledande och fördjupad granskning. I den inledande granskningen kan myndigheten kontrollera att urvalen håller hög kvalitet och tillförlitlighet genom att granska urvalsträffarna. Urvalsträffarna bör bedömas för att säkerställa att endast de urvalsträffar där ytterligare åtgärder är motiverade går vidare i hanteringen till en fördjupad granskning. För att myndighetens verksamhet med granskning ska fungera på ett bra sätt krävs att det utarbetas gemensamma rutiner med beslu- tande myndigheter och arbetslöshetskassor så att det finns kontakt- ingångar hos myndigheterna och även en struktur för att ta emot underrättelser från såväl de inledande som de fördjupade gransk- ningar som Myndigheten för utbetalningskontroll gör. Det är upp till myndigheten att i samverkan med beslutande myndigheter och arbetslöshetskassor utarbeta rutiner för detta. 1I kapitel 2 definieras vad vi avser med urvalsträffar, felaktiga utbetalningar, samt förmåner och stöd. Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar Myndighetens granskning ska regleras i lag Granskningen utgör ett intrång i den personliga integriteten och myndigheten kan i verksamheten med granskningar ha behov av att ta del av kompletterande information. Ramarna för myndighetens granskning bör därför regleras i en särskild lag. Fokus för granskningen bör vara felaktiga utbetalningar, dvs. förmån, stöd eller skatt och avgift som har beslutats, betalats ut eller tillgodoräknats felaktigt eller med ett för högt eller lågt belopp. Med förmån avses detsamma som i lagen (2008:206) om underrättelse- skyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Som framgår i avsnitt 2.4.1 använder vi en bredare definition av stöd än den som anges i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga ut- betalningar. Denna bredare definition av stöd innebär att gransk- ningarna omfattar en större del av utbetalningarna av välfärdsmedel2 och ger en mer heltäckande bild av utbetalningar av välfärdsmedel till företag och andra juridiska personer i jämförelse med den snävare definitionen i lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetal- ningar. Det innebär t.ex. att kompensation från för den del av sjuklönekostnaden som överstiger en viss andel av den totala lönekostnaden omfattas av vårt förslag. 7.2.1Inledande granskning behövs för att hantera och granska myndighetens urvalsträffar Utredningens förslag: Inledande granskning innebär hantering och sortering av de urvalsträffar som har lämnats över från myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval. Skälen för utredningens förslag: Vi gör bedömningen att Myndig- heten för utbetalningskontroll behöver granska urvalsträffarna. Dataanalyser och urval är en bra och effektiv arbetsmetod för att identifiera felaktiga utbetalningar och andra misstänkta fel men 2Lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen gäller endast ekonomiskt stöd som avser en enskild person (men betalas ut till eller tillgodoräknas någon annan än den enskilde) (1 § andra stycket). Vår definition av stöd är inte begränsad till att stödet ska avse en enskild person. Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar urvalsträffarna bör hanteras och sorteras. Detta för att säkerställa kvaliteten i urvalsträffarna och sålla bort träffar som inte är relevanta eller av annan orsak inte bör lämnas vidare. En sådan behandling innebär även att utfallet av de urvalsträffar som hanteras inom verksamheten med granskning inte kan anses vara resultatet av ett rent automatiserat beslutsfattande.3 En sådan inledande granskning utgör enligt vår bedömning inget större intrång i den personliga integriteten. De uppgifter som behand- las är uppgifter som redan behandlas i myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval. Granskningen ska säkerställa att den personliga integriteten värnas och att myndighetens uppgiftsläm- nande till andra myndigheter och arbetslöshetskassor präglas av en proportionalitetstanke. Den inledande granskningen ska vara ett led i att förhindra att uppgifter lämnas vidare till de beslutande myndigheterna i onödan. Vi anser det därför motiverat att samtliga urvalsträffar som lämnas över från myndighetens data- analyser och urval blir föremål för inledande granskning. 7.2.2Tre möjliga utfall av en inledande granskning Utredningens förslag: En inledande granskning ska vidtas innan myndigheten inleder en fördjupad granskning, underrättar en annan myndighet eller arbetslöshetskassa om urvalsträffen eller avlutar en urvalsträff utan åtgärd. Skälen för utredningens förslag Den inledande granskningen syftar till att utifrån arbetet med data- analyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll ta ställning till om ytterligare åtgärder bör vidtas. Detta kommer att ha inslag av hantering. Även om den inledande granskningen 3I artikel 22 .1 i och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän data- skyddsförordning) finns ett skydd för registrerade från att bli föremål för ett beslut som enbart grundas på automatiserat beslutsfattande, inbegripet profilering, vilket har rättsliga följder för hen eller på liknande sätt i betydande grad påverkar hen. Se avsnitt 6.1.2 för våra resonemang om varför myndighetens verksamhet inte innebär ett sådant automatiserat beslutsfattande. Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar innefattar individualiserad bedömning förutsätter inte detta någon närmare analys i det enskilda fallet utan det kan vara en mer gene- raliserad bedömning av en lista med urvalsträffar. Det är upp till myndigheten att hitta formerna för detta arbete. Hanteringen av urvalsträffarna ska avgöra om det finns skäl att gå vidare eller om någon åtgärd inte ska vidtas. Vi menar att den inledande granskningen av urval kan resultera i tre olika bedömningar. Urvalsträffen avslutas utan åtgärd Om det vid den inledande granskningen framstår som troligt att någon felaktig utbetalning inte föreligger går myndigheten inte vidare med urvalsträffen. Urvalsträffen avslutas då utan åtgärd. myndighetens urvalsmodeller utvecklas är det troligt att fler urvalsträffar avslutas utan åtgärd. I takt med att modellerna för- finas kommer träffsäkerheten att bli högre och andelen urvalsträffar som felaktigt faller ut minskar. Urvalsträffen överlämnas till berörd myndighet eller arbetslöshetskassa Den inledande granskningen kan resultera i att infor- mation om urvalsträffarna, utan ytterligare åtgärder, överlämnas till beslutande myndigheter eller arbetslöshetskassor för utredning. Myndigheten för utbetalningskontroll kan behöva genomföra kompletterande kontroller, inom ramen för den inledande gransk- ningen. Detta för att kunna bedöma om det finns anledning att anta att det finns felaktigheter eller för att säkert kunna identifiera berörda myndigheter. Det kan i så fall ske genom sökningar i upp- giftssamlingen för dataanalyser och urval. I de fall det direkt, eller efter sökningar i uppgiftssamlingen, finns anledning att anta att det finns en felaktighet ska information om det lämnas över till beslutande myndighet eller arbetslöshetskassa. Det kan exempelvis handla om kolliderande ersättningar eller om misstänkt identitetsmissbruk. Myndigheten avslutar då den in- ledande granskningen genom att överlämna information om urvals- träffen till beslutande myndigheter och arbetslöshetskassor för Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar Vår uppfattning är att detta kommer vara det van- ligaste utfallet vid inledande granskning. Underrättelsen till andra myndigheter och arbetslöshetskassor kan i regel ske med stöd av lagen om underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen, eller med stöd av de föreslagna bestämmelserna om underrättelseskyldighet för Myndig- heten för utbetalningskontroll (se avsnitt 11.4 och 11.5). Under- rättelse till andra myndigheter kan i enskilda fall även komma ske med stöd av annan grund, t.ex. den s.k. generalklausulen i offentlig- hets- och sekretesslagen (2009:400), OSL.4 Vid underrättelse om felaktig utbetalning eller vid underrättelse enligt de föreslagna bestämmelserna ska det framgå vilka omständig- heter som ligger till grund för antagandet. En viktig uppgift vid den inledande granskningen kommer att vara att omvandla de kriterier som använts vid urvalen till omständigheter som ligger till grund för antagandet om felaktighet. Detta för att underrättelsen ska kunna ligga till grund för mottagande myndigheters och arbetslöshets- kassors utredningar och utgöra underlag till eventuella beslut. Urvalsträffen lämnas vidare internt för fördjupad granskning Myndigheten för utbetalningskontroll kan i den inledande gransk- ningen identifiera utbetalningar som myndigheten bör utreda när- mare, en så kallad fördjupad granskning. Det kan exempelvis göras om det är oklart vilken myndighet som är berörd av felaktigheten, om den bakomliggande orsaken till felaktigheten är komplicerad eller om det är flera olika myndigheter eller arbetslöshetskassor som berörs. Ett annat skäl kan vara att myndigheten behöver analysera en ny företeelse. Urvalsträffen väljs då ut för fördjupad granskning i samband med att Myndigheten för utbetalningskontroll informerar en eller flera myndigheter eller arbetslöshetskassor om att det finns anledning att anta att det har skett en felaktig utbetalning. En när- mare beskrivning av fördjupad granskning följer nedan. 4Generalklausulen regleras i 10 kap. 27 § OSL. Enligt bestämmelsen får sekretessbelagd uppgift, med vissa nu inte tillämpliga undantag, lämnas till en myndighet, om det är uppenbart att intresset av att uppgiften lämnas har företräde framför det intresse som sekretessen ska skydda. Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar Återrapportering av resultatet internt Myndigheten bör kunna ta tillvara den kunskap som genomförda granskningar ger. Kunskap från den inledande granskningen kan därför återrapporteras till verksamheten med dataanalyser och urval för att t.ex. förbättra existerande urvalsmodeller (se avsnitt 6.2.12). 7.3.1Fördjupad granskning kommer att vara ett viktigt stöd i myndigheters och arbetslöshetskassors kontrollarbete Utredningens förslag: Fördjupad granskning innebär en när- mare analys av urvalsträffar. Fördjupad granskning ska vara ett stöd för beslutande myn- digheters och arbetslöshetskassors kontroll av utbetalningar. Med beslutande myndighet eller arbetslöshetskassa avses den myndighet eller arbetslöshetskassa som har fattat beslut om utbetalning som har valts ut för fördjupad granskning. Skälen för utredningens förslag: För vissa urvalsträffar kommer det att finnas behov av en närmare analys för att säkerställa vilka myndigheter eller arbetslöshetskassor som är berörda eller för att kunna göra en mer samlad utredning av en felaktighet som rör flera myndigheter. En fördjupad granskning är i detta fall en förutsättning för att myndighetens arbete ska kunna utgöra ett effektivt stöd för de beslutande myndigheterna och arbetslöshetskassorna i deras kontrollarbete. Syftet med de fördjupade granskningarna bör vara att på ett mer effektivt sätt än utreda och analysera felaktigheter som rör mer än en myndighet eller arbetslöshetskassa. Den fördjupade granskningen ska inte ses som en överprövning av de beslutande myndigheternas beslut och inte heller som tillsyns- verksamhet. Granskningen syftar primärt till att skapa beslutsunder- lag för de beslutande myndigheterna och arbetslöshetskassorna och därmed utgöra ett stöd i deras kontrollverksamhet. Beslutande myn- digheter och arbetslöshetskassor ansvarar för eventuella åtgärder när myndigheten upptäcker felaktigheter. Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar farande ligga kvar hos beslutande myndigheter och arbetslöshets- kassor, en annan ordning vore varken önskvärd eller lämplig. I den fördjupade granskningen kan även andra typer av fel än fel- aktiga utbetalningar upptäckas, exempelvis en felregistrering i folk- bokföringsdatabasen eller i register. Information om felaktigheten bör även i dessa fall lämnas till berörd myndighet och det bör vara upp till den myndigheten att åtgärda felet. 7.3.2Fördjupad granskning får inledas om det finns anledning att anta att det skett en felaktig utbetalning Utredningens förslag: En fördjupad granskning får inledas om det finns anledning att anta att det har skett en felaktig utbetal- ning. Vid bedömning av vilka urvalsträffar som ska väljas ut för för- djupad granskning ska det särskilt beaktas om det finns anledning att anta att fler än en myndighet eller arbetslöshetskassa berörs av det förhållande som ligger till grund för antagandet att det har skett en felaktig utbetalning och effektivitetsskäl talar för att granskningen genomförs av Myndigheten för utbetalningskontroll i stället för av berörda myndigheter eller arbetslöshetskassor. Skälen för utredningens förslag Fördjupad granskning kan inledas när det finns anledning att anta att det skett en felaktig utbetalning En fördjupad granskning får inledas om det finns anledning att anta att en felaktig utbetalning har skett. Att det ska finnas anledning att anta innebär att tröskeln för att kunna inleda en fördjupad gransk- ning är relativt låg. Det ska dock finnas konkreta omständigheter som pekar på att det har skett en felaktig utbetalning. Det kan handla om olika indikatorer på att ett bolag använder sig av målvakt, t.ex. att bolaget använder olika kontaktuppgifter i förhållande till väl- färdsmyndigheter som företrädaren förekommer i ett stort antal bolagsledningar och är hårt skuldsatt. Detta kan i sin tur ge anledning att anta att det har skett en felaktig utbetalning. Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar Det är alltså samma krav som uppställs som för att myndigheten vid den inledande granskningen ska kunna underrätta en beslutande myndighet med stöd av lagen om underrättelseskyldighet vid fel- aktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Vi bedömer att samma kriterier ska gälla i båda situationerna. Myndigheten för utbetal- ningskontroll ska informera beslutande myndighet i samband med att en fördjupad granskning inleds om att det kan antas ha skett en felaktig utbetalning samt att myndigheten har påbörjat en fördjupad granskning. Vägledande principer för myndighetens prioritering Som nämnts ovan är tanken att endast vissa urvalsträffar ska föras vidare till fördjupad granskning. Vi anser därför att det är motiverat att i lagen närmare ange kriterier till stöd för vilka urvalsträffar som framför allt ska lämnas över till fördjupad granskning. Myndigheten för utbetalningskontroll kommer i sina dataanaly- ser och urval att ha en bättre möjlighet att upptäcka felaktigheter som berör flera myndigheter än vad de enskilda välfärdsmyndig- heterna har . Vi anser därför att urvalsträffar som indikerar denna typ av felaktigheter ska prioriteras för fördjupad granskning. Vi anser också att frågan om effektivitet i användningen av resur- ser bör vara vägledande för såväl om en fördjupad granskning ska inledas som hur omfattande utredningen blir. Myndigheten för ut- betalningskontroll bör endast granska ärenden så långt som myndig- heten bedömer att det ur resurssynvinkel är effektivt att det är myndigheten som gör det. Detta kan anses följa av de allmänna principerna om att myndigheters verksamhet ska bedrivas effektivt och att myndigheter ska hushålla väl med statens medel.5 En annan aspekt av detta är att myndigheternas specifika kom- petens bör tas till vara. Med effektivitet menar vi därför i detta avseende effektivt användande av resurser där respektive myndighets särskilda kompetens tas till vara. Myndigheten för utbetalnings- kontroll bör enligt vår bedömning kunna arbeta upp särskild kom- petens vad gäller myndighetsövergripande felaktigheter och särskilt sådana som har koppling till företag och id-missbruk. Myndigheten för utbetalningskontroll bör i regel inte gå in och bedöma de för- 3 § myndighetsförordningen (2007:515). Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar månsspecifika förutsättningarna för att beviljas en förmån. Som exempel bör inte myndigheten bedöma om en person genom läkar- intyg visat att hen uppfyller kriterierna för att beviljas sjukpenning. Denna bedömning är bäst lämpad att utföra. För en sådan form av analys skulle det krävas omfattande förmåns- specifik kompetens hos myndigheten. Vi bedömer också att en sådan ordning skulle skapa svåra gränsdragningsproblem och även innebära omotiverat stora integritetsintrång. Myndighetens möjlighet att inleda fördjupad granskning bör enligt vår bedömning inte uteslutande begränsas till de situationer som vi har redogjort för ovan. Det kommer finnas urvalsträffar som inte omfattas av dessa kriterier men där det ändå är motiverat att genomföra en fördjupad granskning. För att myndigheten ska kunna följa med i utvecklingen av nya företeelser och sätt att angripa väl- färdssystemen är det viktigt att detta kan utredas inom ramen för fördjupad granskning. Urvalsträffar bör därför kunna väljas ut för granskning om myndigheten behöver bygga upp sin kunskap, t.ex. när nya företeelser uppstår. En sådan kunskap är viktig för att myn- digheten ska kunna förebygga fel. Kunskapen kan sedan införlivas i verksamheten med dataanalyser och urval för att kunna fånga upp nya företeelser. Kunskapen är också viktig i uppdraget med att stödja och följa andra myndigheters arbete (jfr avsnitt 8.1). Exempel på situationer där fördjupad granskning är motiverad •För att identifiera vilken myndighet som är den drabbade. Det kan vara ett städbolag som får omfattande anställningsstöd men i stort sett inte redovisar någon omsättning enligt mer- värdesskattedeklarationer. Det är då troligt att Arbetsförmed- lingen eller (eller båda) har fattat ett felaktigt beslut, ett beslut på felaktiga grunder eller att förändringar inte anmälts till myndigheterna. Däremot går det kanske inte att vid en första anblick säga vari felet ligger och därmed vilken myndighet som kan antas ha fattat ett felaktigt beslut. För att undvika dubbelarbete hos respektive myndighet är det moti- verat med fördjupad granskning hos Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Granskningen syftar till att analysera vilken myndighet som har fattat det felaktiga beslutet. När Myndig- heten för utbetalningskontroll har identifierat vilken myndig- Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar het som kan antas ha fattat ett felaktigt beslut är det förmod- ligen mer effektivt att avsluta den fördjupade granskningen och underrätta den berörda myndigheten. •Komplexa upplägg som berör flera myndigheter. Det kan finnas misstanke om att ett bolag som mottar utbetalningar från flera välfärdsmyndigheter, t.ex. tandvårdsstöd och anställnings- stöd, inte bedriver någon faktisk verksamhet. Detta exempel rör , och . Det är inte effektivt att alla tre myndigheter ska utreda om bolaget bedriver någon faktisk verksamhet. Myndigheten för utbetalningskontroll bör kunna utreda om det faktiskt bedrivs någon verksamhet i det identifierade bolaget, och utredningen kan sedan utgöra underlag för respektive myndighets kontroll- verksamhet. 7.3.3Hur en fördjupad granskning ska genomföras Utredningens bedömning: Myndigheten bör vid fördjupad gransk- ning kunna hämta in kompletterande underlag. Skälen för utredningens bedömning I första hand bör den fördjupade granskningen baseras på den infor- mation myndigheten redan har tillgång till i form av uppgifter från uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval. Myndigheten kan behöva hämta in kompletterande upplysningar från berörda myndig- heter och arbetslöshetskassor samt vissa andra aktörer. Beroende på vilken utbetalning som är föremål för fördjupad granskning kan behovet av kompletterande uppgifter se olika ut. Vid granskningar kopplade till assistansbolag som mottar stöd från Arbetsförmed- lingen kan t.ex. tidrapporter för personliga assistenter behöva begäras in från . Vid granskningar kopplade till välfärdsbolag kan olika former av intyg, t.ex. bankintyg, behöva begäras in från för att bedöma bolagets seriositet. Det kan även vara av betydelse att få ta del av bevis över verkställighet från bevissäkringar genomförda av för att få uppgifter Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar om vilka som företrätt bolaget eller befunnit sig i bolagets lokaler vid förrättningen. Detta är bara några exempel på information som kan behöva begäras in vid fördjupad granskning. Även konto- uppgifter avseende en enskild fysisk eller juridisk person anser vi bör kunna begäras in från kreditinstitut vid fördjupad granskning. Vi återkommer med närmare överväganden och förslag om sekre- tessbrytande bestämmelser angående detta i avsnitt 11.3.9. De kom- pletterande personuppgifterna som hämtas in ska inte kunna föras över till uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval. Vi bedömer att myndigheten inte ska ges några särskilda utred- ningsbefogenheter utöver detta. De beslutande myndigheterna har ett eget utredningsansvar och Myndigheten för utbetalningskontroll ska inte träda in i myndigheternas ställe i detta avseende. Som nämnts ovan ska Myndigheten för utbetalningskontroll endast arbeta med urvalsträffarna så långt det är effektivt att det sker hos myndigheten i stället för hos beslutande myndigheter och arbetslöshetskassor. Fördjupad granskning ska kunna avse mer än endast utbetalningen När väl en fördjupad granskning har inletts anser vi att myndigheten inte ska vara bunden till att endast granska den eller de urvalsträffar där det finns anledning att anta att en felaktig utbetalning från väl- färdssystemen har skett. Granskningen ska kunna omfatta uppgifter om andra utbetalningar eller personer som har koppling till den aktuella urvalsträffen. Vid fördjupad granskning av utbetalningar till ett företag kan det t.ex. finnas skäl att utreda om någon närstående till företagets företrädare är registrerad som företrädare för andra bolag som mottar utbetalningar av välfärdsmedel. Ett annat exempel är om orimligt många personer är skrivna på samma adress. Om ut- betalningar till några av dessa personer är föremål för fördjupad granskning kan det finnas skäl att även kontrollera utbetalningar eller uppgifter som rör de andra personerna skrivna på adressen. Leder granskningen till att det kan antas finnas felaktigheter kopplade till andra utbetalningar kan myndigheten besluta att inleda fördjupade granskningar även rörande dessa. Vid fördjupad granskning kan det även finnas skäl för myndigheten att ta in uppgifter om ett granskat bolags tilldelade uppdrag efter upphandling, t.ex. utbetalningar som sker till en kompletterande aktör hos Arbetsförmedlingen. Inledande och fördjupade granskningar av felaktiga utbetalningar 7.3.4Situationer när en fördjupad granskning ska avslutas