sou · H8B325 · 2020-04-28 00:00:00 — Därför föreslår utredningen att Trans- portsstyrelsen, inom sitt nuvarande mandat, ska efterfråga realtids- data avseende positionsdata och prognoser i relation till tidtabell från kollektivtrafikföretag som har det i digitalt format (maskinellt läsbart). För att underlätta användningen av data från GTI föreslår vi att Transportsstyrelsen även tar fram ett regelverk för sättet att lämna denna information, som bland annat omfattar regler avseende dataformat. Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet Enligt 2 kap. 8–11 §§ kollektivtrafiklagen (2010:1065) ska RKM regelbundet i ett trafikförsörjningsprogram fastställa mål för den regionala kollektivtrafiken. Programmet är således ett strategiskt dokument, som ska uppdateras vid behov. Ett trafikförsörjningsprogram ska innehålla en redovisning av: 1.behovet av regional kollektivtrafik i länet samt mål för kollek- tivtrafikförsörjningen, 2.alla former av regional kollektivtrafik i länet, både trafik som bedöms kunna utföras på kommersiell grund och trafik som myndigheten avser att ombesörja på grundval av allmän trafikplikt, 3.åtgärder för att skydda miljön, 4.tidsbestämda mål och åtgärder för anpassning av kollektivtrafik med hänsyn till behov hos personer med funktionsnedsättning, 5.de bytespunkter och linjer som ska vara fullt tillgängliga för alla resenärer, samt 6.omfattningen av trafik enligt lagen (1997:736) om färdtjänst och lagen (1997:735) om riksfärdtjänst och grunderna för prissätt- ningen för resor med sådan trafik, i den mån uppgifter enligt dessa lagar har överlåtits till den regionala kollektivtrafikmyndig- heten. Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet Enligt 4 kap. 2 § samma lag ska information om trafikutbud lämnas till ett gemensamt system för trafikantinformation. Regeringen har med stöd av lagens 4 kap. 4 § och förordning (2011:1126) delegerat denna uppgift till Transportstyrelsen. Myndigheten har i sin tur genom sina föreskrifter (2012:2) reglerat vilken trafikantinformation som ska samlas in och att det är Samtrafiken som ska samla in den. ITS-direktivet och EU-förordningen om specifikationer för trafikinformation Det så kallade ITS-direktivet (2010/40/EU) syftar i första hand till att påskynda den samordnade användningen av intelligenta trans- portsystem för vägtransporter över hela . Direktivet har imple- menterats i svensk lagstiftning genom ITS-lagen (2013:315) och ITS- förordningen (2016:383). Fem delegerade EU-förordningar har an- tagits av kommissionen mot bakgrund av ITS-direktivet. Det gäller bland annat förordning (2017/1926) om att till- handahålla EU-omfattande multimodala reseinformationstjänster. Enligt förordningens Artikel 3 ska varje medlemsstat ha en natio- nell åtkomstpunkt med trafikinformation (NÅP), som även ska kunna utökas med reseinformationstjänster. 1.Varje medlemsstat ska inrätta en nationell åtkomstpunkt. Den nationella åtkomstpunkten ska utgöra en enda punkt där använ- dare kan komma åt åtminstone de statiska rese- och trafikdata och historiska trafikdata för olika transportslag, inklusive upp- dateringar av data, enligt vad som fastställs i bilagan, som till- handahålls av transportmyndigheter, transportföretag, infras- trukturförvaltare eller leverantörer av behovsstyrda transport- tjänster inom en viss medlemsstats territorium. 2.Nationella åtkomstpunkter ska tillhandahålla söktjänster för användare, till exempel tjänster som möjliggör sökning av önskade data med hjälp av innehållet i motsvarande metadata och som visar sådant innehåll. 3.Transportmyndigheter, transportföretag, infrastrukturförvaltare eller leverantörer av behovsstyrda transporttjänster ska säker- ställa att de tillhandahåller de metadata som behövs för att använ- Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet darna ska kunna söka och använda de datauppsättningar som görs tillgängliga genom de nationella åtkomstpunkterna. Denna NÅP ska stimulera innovation i respektive land och i hela . I tillhandahåller enligt reger- ingens förordning (2016:383) om intelligenta transportsystem vid vägtransporter, som för kollektivtrafikens del inne- håller data för trafikantinformation. NÅP ska enligt EU-förordningen innehålla trafikdata som gör utveckling av reseplanerartjänster möjlig hos tredje part. Åtkomst- punkten ska även innehålla regionala kollektivtrafikmyndigheters biljettutbud och kunna innehålla biljettinformation för andra mobilitetstjänster som taxi, bilpooler och hyrcyklar. Förordningen är också tillämplig på anropsstyrd trafik. Kollektivtrafikens biljetter och relevanta trafikantdata ska om möjligt göras tillgängliga med öppen källkod och som öppna data i syfte att öka innovationskraften. Det behöver ske i standardiserade format med standardiserade villkor. Det är viktigt att utbudet presenteras på ett tydligt sätt så att det blir enkelt för externa parter att förstå vad den nationella åtkomstpunktens tjänster och data- källor innehåller. EU-förordningens bestämmelser när det gäller krav på olika aktörer ska successivt genomföras enligt en angiven tidsplan –2023. Öppna data-direktivet (2019/1024/EU) omarbetar och ersätter direktiv /98/EG, det så kallade PSI-direktivet.7 PSI-direktivet införlivades i svensk rätt genom lagen (2010:566) om vidare- utnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen.8 Det nya direktivet gäller och ska senast vara implementerat i respektive medlemslands nationella lag- stiftning. Direktivet bygger på den allmänna principen att offentliga och offentligt finansierade data bör kunna användas för både kom- mersiella och icke-kommersiella ändamål. 7Europaparlamentets och Rådets direktiv (EU) 2019/1024 av om öppna data och vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn. 8Uppdaterades 2013 (se 2013/37/EU). Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet Direktivet syftar till att göra information från den offentliga sektorn mer lättillgänglig för nystartade företag samt för små och medelstora företag. Det kan ske genom att öka utbudet av dyna- miska data med särskilt hög ekonomisk inverkan och genom att främja konkurrens och öppenhet på informationsmarknaden. I direktivet fastställs den rättsliga ramen för att vidareutnyttja offentlig information, som innehas av offentliga myndigheter eller offentliga företag samt offentligt finansierade forskningsdata. Med offentliga myndigheter menas i direktivet statliga, regionala eller lokala myndigheter och offentligrättsliga organ eller samman- slutningar av sådana myndigheter eller offentligrättsliga organ. Definitionen omfattar även företag som bedriver kollektivtrafik på väg och järnväg, lufttrafikföretag och rederier inom EU som upp- fyller förpliktelser vid allmän trafik. 8.3.2Utredningens överväganden, bedömningar och förslag Vi ska bland annat analysera och föreslå lösningar som underlättar spridande av information om och försäljning av biljetter för kollek- tivtrafiken som utförs i andra regioner eller i andra bolag. Direktiven pekar också på att ansvarar för en NÅP, där de lag- stadgade informationsmängderna finns samlade, men där kraven inte omfattar information om priser och produkter för kollek- tivtrafikens biljetter. Inte heller finns det inom åtkomstpunkten så kallade öppna försäljnings-API för försäljning av kollektivtrafikens biljetter. Direktiven anger att vi ska analysera vad som krävs för att NÅP och dess data ska finnas tillgänglig för tredjepartsförsäljning. Köp av en biljett eller ett periodkort för kollektivtrafiken föregås av att resenären söker reseinformation avseende tid- tabeller, pris och mest fördelaktigt alternativ om flera resvägar är möjliga och/eller flera kollektivtrafikföretag är inblandade. Det behövs särskilt vid långväga resande eller då resenären inte har sin naturliga hemvist i området där resan ska genomföras. Vi anser därför att resenären bör få möjlighet till mer välgrundade beslut genom utökad trafikantinformation och fler försäljningskanaler genom möjligheter för tredjepartsförsäljning av kollektivtrafikens biljetter. Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet Tredjepartsförsäljning av RKM:s biljettprodukter Genom att utveckla digitala lösningar och öppna upp möjligheter för externa aktörer – så kallade tredjepartsförsäljare – att sälja kollektiv- trafikens biljetter, skapas möjligheter för helt nya försäljningskanaler med innovativa lösningar. Där kan kollektivtrafikens biljetter säljas i nya och kombinerade former. En tredjepartsförsäljning inträffar när någon annan än kollektiv- trafikföretaget som producerar tjänsten säljer rättigheter att resa med trafiken. Med uttrycket tredjepartsförsäljning avser vi en biljettransaktion, där köparen/resenären är första part, kollektiv- trafikföretaget som producerar tjänsten är andra part och den som förmedlar tjänsten till resenären är tredje part. Vi har redogjort för både och svenska regelverk på området. Med öppna försäljnings-API kan tredje part sälja biljetter för kollektivtrafiken. Kollektivtrafiken i RKM:s regi är grundläggande för allt kollektivt resande. Vi föreslår därför en lagbestämmelse som innebär att RKM ska tillåta tredjepartsförsäljning av alla sina biljett- produkter utan diskriminering och på lika villkor. Försäljning av biljetter som sker av någon annan än den som utför tjänsten kräver att affärsavtal upprättas som reglerar relationen mellan säljande och utförande part. För försäljning av RKM:s biljetter bör ett standardavtal utformas för att förenkla hanteringen för alla parter. Krav behöver där ställas på säljande part så att RKM och resenärer kan vara trygga med att tjänsten tillhandahålls på ett ansvarsfullt sätt av företag som möter sina åtaganden. Avtalet bör även innehålla ett rimligt utrymme för tredje part för att täcka sina försäljningsomkostnader. Därmed elimineras det prisparitets- problem som bland annat skapats inom hotellbranschen vid tredje- partsförsäljning i samband med hotellrumsbokning. Det behöver råda enighet inom kollektivtrafikbranschen om att dessa krav är till- räckliga för att säkerställa god hantering av kollektivtrafikens rese- rättigheter. En branschöverenskommelse bör ingås för att säkerställa att rele- vanta krav ställs på tredjepartsförsäljare av kollektivtrafikens biljetter som gemensamma regler upprättas för att säkerställa rese- närernas intressen. Denna branschöverenskommelse bör skapas av Svensk kollektivtrafik under ledning av . Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet För att främja innovation, men säkerställa att RKM inte utsätts för ekonomiska risker kan tillgången till kollektivtrafikens biljetter förslagsvis regleras enligt en trappstegsmodell som är volymbaserad och där varje brytpunkt ställer högre krav på säkerhet från tredjepartsförsäljare. Krav på en tredjepartsförsäljare kan öka desto större volym som den partens försäljning motsvarar. Kredit- upplysning, användning av ett särskilt klientmedelskonto och att teckna bankgaranti kan utgöra exempel på olika steg i en sådan trappstegsmodell i förhållande till försäljningsvolymer. Information om kollektivtrafikföretagens produkter och priser samt realtidsdata avseende positionsdata och prognoser i relation till tidtabell Utredningen föreslår att kollektivtrafikföretag ska lämna biljettinfor- mation avseende produkter och priser, samt realtidsdata avseende positionsdata och prognoser i relation till tidtabell. Informationen ska lämnas till det gemensamma systemet för trafikantinformation enligt det regelverk som Transportstyrelsen upprättar. Kravet att lämna biljettinformation om produkter och priser berör alla kollektiv- trafikföretag. Kravet på att lämna realtidsdata avseende positionsdata och prognoser i relation till tidtabell berör kollektivtrafikföretag som har det i digitalt format (maskinellt läsbart). Utredningen bedömer att Transportstyrelsen har befogenhet att begära in realtidsdata och vi lämnar därför inget förslag om utökade befogenheter för detta. Genom att öka tillgången till data i det gemensamma systemet för trafikantinformation till att även innehålla biljettinformation, det vill säga information om produkter och priser, anser utredningen att reseplanerartjänster kan utvecklas och bli mer användbara för resenärer. Denna information gör inte försäljning möjlig utan enbart informationstjänster. finns som nämnts redan statiska trafikantdata tillgängliga genom NÅP. Däremot saknas krav på realtidsdata avseende positionsdata och prognoser i relation till tidtabell. Att kunna ta del av sådan information skulle underlätta för resenärer vid till exempel störningar och förseningar. Resenärer kan med den informationen fatta väl underbyggda beslut om sitt resande, vilket kan leda till tids- besparingar. Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet Komplettering av RKM:s trafikförsörjningsprogram De regionala kollektivtrafikmyndigheternas agerande kommer att ha en avgörande betydelse för hur snabbt utredningens förslag om ett nationellt biljettsystem kan genomföras. RKM har i sina trafik- försörjningsprogram ett verktyg för att forma kollektivtrafikens utveckling inom sina områden. Utredningen har i avsnitt 3.4 tagit upp frågan om de långsiktiga trafikförsörjningsprogrammen. RKM ska regelbundet i ett regionalt program fastställa mål för den regionala kollektivtrafiken. Program- met ska omfatta alla former av regional kollektivtrafik och behovet av sådan trafik i länet och målen för kollektivtrafikförsörjningen. I kollektivtrafiklagens förarbeten angav den dåvarande regeringen att det ur ett resenärsperspektiv var viktigt att trafikförsörjnings- programmen skulle bli trafikslagsövergripande och omfatta såväl upphandlad som kommersiell kollektivtrafik.9 Ett resonemang borde enligt den dåvarande regeringen därför föras om vilken trafik som skulle behöva upphandlas och vilken trafik som skulle kunna tillhandahållas av befintlig eller tillkom- mande kommersiell trafik. En marknadsanalys skulle vara nödvändig för att kunna bedöma var trafik på kommersiella grunder skulle kunna tänkas bedrivas. Ett program skulle sedan kunna användas som information till kollektivtrafikföretag och andra intressenter om myndighetens syn på den långsiktiga utvecklingen och var samhället kommer att upphandla kollektivtrafik. Med information från ett trafikförsörjningsprogram får kollek- tivtrafikföretag som vill bedriva kommersiell trafik ett faktaunderlag inför investeringsbeslut om kompletterande kommersiella trafik- lösningar. Enligt vår uppfattning är det också relevant med ett fakta- underlag som rör digitala investeringar av funktioner som rese- planering och försäljning som gör ett hela resan-perspektiv möjligt. Det kan till exempel gälla samordning av tidtabeller och bytespunk- ter eller erbjudanden om anslutningsmöjligheter med andra mobili- tetstjänster. En resa med tåg eller buss ska kunna kompletteras i bägge ändar med annan trafik så att resenären kommer ända fram på ett smidigt sätt. Ett trafikförsörjningsprogram bör därför visa hur andra mobili- 2009/10:200 Ny kollektivtrafiklag, . 2009/10: TU21, rskr. 2009/10:379. Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet tetstjänster i det nationella biljettsystemet kan komplettera den regionala kollektivtrafiken. Utredningen anser att dessa program även bör användas som ett strategiskt hjälpmedel i utvecklingen av de gemensamma lösningar med andra RKM som ett nationellt biljettsystem innebär. De ska till exempel i programmen kunna beskriva vad de kan göra för att anpassa de egna biljettsystemen utifrån föreskrivna regler för det nationella biljettsystemet. Programmen ska ange på vilket sätt RKM aktivt kan delta i samverkan med andra RKM eller för att enas med andra om gemensamma avtal kopplade till det nationella biljett- systemet. Vi föreslår således att ett trafikförsörjningsprogram ska kom- pletteras med en ny punkt. Enligt den ska RKM redovisa vidtagna digitala åtgärder för att underlätta reseplanering och försäljning vad gäller offentlig och kommersiell trafik så att dessa kan komplettera varandra och utökas till att omfatta nya mobilitetstjänster. Med mobilitetstjänster avser vi i det här sammanhanget tjänster för persontransporter som utgår från delade resurser, antingen att rese- närer reser tillsammans eller genom att de delar fordon. Avsikten ska vara att underlätta för resenären att ta sig hela vägen till resmålet för att därmed bidra till mer klimatsmarta val av transportlösningar. ansvar för en nationell åtkomstpunkt samt Transportstyrelsens ansvar det gemensamma systemet för trafikantinformation och tillsyn För att göra tjänster som reseplanerare och tredjepartsförsäljning möjliga inom mobilitetsområdet, krävs tillgång till relevanta data för tredje part samt viss samordning för att dessa data ska bli tillgängliga. NÅP är en av EU definierad digital samlingsplats för att till- handahålla information för tredje part. Enligt förordning om specifikationer för trafikinformation ska varje med- lemsstat inrätta en NÅP för trafikinformation för olika trans- portslag. Regeringen har beslutat om en åtkomstpunkt gällande alla typer av färdmedel och som även omfattar anropsstyrd trafik. Enligt den svenska förordningen har ansvaret för NÅP och för tillgång till data enligt så kallade delegerade akter. ska Transportstyrelsen bedöma om kraven i dessa Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet akter uppfylls enligt bestämmelserna och återkommande rapportera till kommissionen om efterlevnaden. innehåller NÅP hos krav på statiska trafikant- data samt vissa frivilligt tillhandahållna dynamiska trafikantdata som gör utveckling av reseplanerartjänster hos tredje part möjlig. Vi anser att innehållet i NÅP bör utökas till att även omfatta öppna försälj- ningsgränssnitt för kollektivtrafikens biljetter. RKM ska tillhanda- hålla öppna försäljnings-API, medan det ska vara frivilligt för övriga kollektivtrafikföretag. Transportstyrelsen bör efter samråd med upprätta ett regelverk för kollektivtrafikföretagens anslutning av trafikant- data till åtkomstpunkten samt för hur tredjepartsutvecklare ska kunna nyttja informationen. Regelverket bör följa de bestämmelser som har lämnats i förordning (EU) 2017/1926. Ett regelverk för hållplatsinformation bör upprättas inom ramen för detta. Transportstyrelsen har inom sitt befintliga uppdrag, inom ramen för regeringens förordning (2011:1126), befogenhet att ta fram ett regelverk. EU-förordning 2017/1926 stipulerar ska-krav för att tillhanda- hålla statiska data och bör-krav på att tillhandahålla dynamiska data. Vad avser ska-kravet på statiska data så omfattar det bara de fall kollektivtrafikföretaget har sådana data tillgängliga digitalt.10 går däremot längre i sina krav på kollektivtrafikföretag och den information som ska levereras till GTI, där kravet gäller alla företag oavsett om det kan ske digitalt eller analogt. Utredningen anser att kollektivtrafikföretag inte ska åläggas att samla in och tillhandahålla realtidsdata som inte redan finns till- gängliga i maskinläsbart format. Kraven avseende dynamiska trafikantdata gäller positionsdata och prognoser i relation till tidtabell, medan prisdata ska lämnas som statiska i form av antingen statiska priser (som för RKM, Express, Flygbussarna med flera) eller uppgifter om lägsta pris och medelpris i de fall priserna är dynamiska. De data som ska lämnas in behöver lämnas i standardiserade format och med standardiserade villkor, enligt Transportstyrelsens föreskrifter. Det är viktigt att informationen presenteras på ett tydligt sätt så att det blir enkelt för externa parter att förstå vad den 10EU-kommissionens delegerade förordning (EU) 2017/1926, skäl 14. Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet nationella åtkomstpunktens tjänster och datakällor innehåller. Även tillgång till bakomliggande datamodeller och metadata ska tillhanda- hållas. Den existerande nationella åtkomstpunkten med kollektivtrafikdata (NÅP) utvecklas till att även innehålla biljett- information avseende priser och produkter, realtidsdata avseende positionsdata och prognoser i relation till tidtabell och standardavtal för tillgång till RKM:s biljettprodukter för tredjepartsförsäljning. Utredningen föreslår att den nationella åtkomstpunkten för kollek- tivtrafikdata som ansvarar för bör tillgängliggöra dessa data. De utökade data som utredningen föreslår bör göras till- gängliga genom NÅP ska, liksom befintliga data, förmedlas genom det gemensamma systemet för trafikantinformation (GTI) som Transportsstyrelsen ansvarar för. Transportstyrelsen kan med stöd av föreskrifter lämna ett uppdrag till Samtrafiken att tillhandahålla den utökade informationen. Ett standardavtal som reglerar tillgång till tredjepartsförsäljning av RKM:s biljetter ska finnas i NÅP. NÅP är i praktiken en webbportal som pekar på Samtrafikens information i . Detta fungerar även med den utökade data som utredningen förslår. Utredningen förslår även att ett standardavtal för tredjepartsförsäljning av RKM:s biljetter bör finnas tillgängligt i NÅP. bör bygga på den bransch- Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet överenskommelse med Svensk kollektivtrafik som tas fram under ledning av . Transportstyrelsen bör utöva tillsyn över kollektivtrafikföre- tagens efterlevnad av skyldigheterna i det nationella regelverket. 8.4En konkurrensneutral försäljningskanal för kollektivtrafikens biljetter Förslag: Ett kollektivtrafikföretag ska lämna sitt produktutbud för reseplanering och försäljning till en konkurrensneutral för- säljningskanal. Ett kollektivtrafikföretag ska från sin egen försäljningskanal på ett tydligt sätt hänvisa till denna försäljningskanal. Bedömningar: Det finns behov av en konkurrensneutral för- säljningskanal av kollektivtrafikens biljetter, som staten bör vara huvudman för. Försäljningskanalen bör vara speciellt anpassad för resenärer med särskilda behov. Det finns inte kommersiella förutsättningar för att skapa en konkurrensneutral försäljningskanal utan omfattande investe- ringar. Vi bedömer också att det bör vara en annan huvudman än Samtrafiken i för att undvika intressekonflikter när det gäller att göra tjänsten känd och använd. Om regeringen vill skapa en konkurrensneutral försäljnings- kanal för kollektivtrafikens biljetter, behöver frågan om ansvaret för att tillhanda en sådan kanal utredas ytterligare. Det här avsnittet handlar om utredningens förslag om att skapa en konkurrensneutral försäljningskanal för kollektivtrafiken biljetter. Syftet med en sådan försäljningskanal är att skapa ett konkurrens- neutralt kundgränssnitt som säljer hela utbudet av kollektivtrafik i . Kundgränssnittet för försäljningskanalen ska kunna erbjuda resenären att fritt välja färdmedel och transportör. Resenären ska för sin reseplanering kunna få utbudet sorterat efter priser, avgångs- och ankomsttider, restider och byten. Vi föreslår också att internatio- nella resor i möjligaste mån bör ingå i försäljningsutbudet. Försäljningskanalen ska vara anpassad till resenärer med särskilda behov. ska därför kunna lämna upp- Ett nytt biljettsystem för kollektivtrafiken i hela landet lysningar om i vilken utsträckning transportmedlen är särskilt anpassade. Försäljningskanalen ska vara ett föredöme avseende till- gänglighet så att resenärer med funktionsnedsättningar som nedsatt syn eller hörsel eller med bristande kognitiv förmåga ska kunna använda gränssnittet. Försäljningskanalen ska också vara ett före- döme genom att erbjuda tjänsterna på relevanta språk. Resenärer med behov av ledsagning eller riksfärdtjänst ska också kunna beställa det med hjälp av försäljningskanalen. För resenärer innebär förslaget tillgång till en försäljningskanal som är helt konkurrensneutral. Det innebär att hela utbudet av kollek- tivtrafik redovisas och finns tillgängligt för försäljning på lika villkor.