sou · H8B336 · 2020-06-24 00:00:00 — •Att landsting och regioner tar politiskt inriktningsbeslut om styrgruppens uppdrag, mandat och den finansiella ram som styr- gruppen råder över för det gemensamma arbetet och att sjuk- vårdshuvudmannens politiska ledning utser landstings/region- direktören till ombud för hantering av frågan framåt. Politikens roll i respektive region Regionens folkvalda politiker har det yttersta ansvaret för att regio- nen lever upp till sina skyldigheter som sjukvårdshuvudman. Som nämnts i det inledande avsnittet relaterar det både till vissa krav på kvalitet i vården och till skyldighet att organisera hälso- och sjuk- vården så att den främjar kostnadseffektivitet. Därutöver har regio- npolitikerna flera andra skyldigheter och intressen att balansera och hantera. För att det stöd som genereras av regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning ska leda till den ändamålsenlighet och de effektivitetsvinster som eftersträvats krävs att regionens kun- skapsstyrningsorganisation integreras i övrigt lednings- och styr- ningsarbete inom regionen. Uppföljning och analys av medicinska resultat bör till exempel analyseras och diskuteras tillsammans med ekonomisk uppföljning. Regionens ledningsfunktioner på såväl poli- tisk- som tjänstemannanivå behöver ha tillgång till ett samlat besluts- underlag inför beslut om prioriteringar etc. som påverkar hälso- och sjukvården. Regionernas arbete med kunskapsstyrning 7.4Komponenterna i regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning Arbetet med att etablera, utveckla och förvalta regionernas gemen- samma system för kunskapsstyrning involverar många företrädare på nationell, sjukvårdsregional och lokal nivå. I detta avsnitt beskrivs de arbetsgrupper och stödfunktioner som har skapats på nationell nivå inom systemet samt principerna för hur det stöd som tillhanda- hålls från den nationella nivån ska omsättas i verksamheter och patientmöten inom varje enskild region. Med nationell nivå avses samarbeten där representanter från regionerna träffas i olika forum och där arbetet, kunskapsutbytet och utarbetade stöd kommer hela , dvs. samtliga regioner, till del. Med regional nivå avses i detta sammanhang sjukvårdsregionerna. Med lokal nivå avses i detta sammanhang sjukvårdshuvudmannens nivå, dvs. var och en av de Samtliga funktioner och grupperingar som beskrivs i detta avsnitt fick sitt övergripande uppdrag och utformning fastställt i det beslut som samtliga regioner ställde sig bakom 2017. I de fall en ny grupp eller funktion har skapats efter 2017 anges detta. Mål, grundprinciper och vision Att skapa förutsättningar för en mer kunskapsbaserad, jämlik och resurseffektiv vård av hög kvalitet var det övergripande målet när regionerna beslutade om att etablera sitt gemensamma kunskaps- styrningssystem. I detta mål ingår att tillförsäkra en god vård. Ut- gångspunkten för beslutet var vidare att bästa möjliga kunskap ska finnas tillgänglig vid varje möte mellan patient och vårdpersonal. Det ska vara lätt att göra rätt och det ska finnas förutsättningar för lärande. Hur ändamålsenligt och effektivt systemet är avgörs i patient- mötet, som är där värdet skapas. antogs den gemensamma visionen ”Vår framgång räknas i liv och jämlik hälsa – tillsammans gör vi varandra framgångsrika”.22 Grundprincipen för valet av insatser i systemet som ska göras på nationell nivå är att det ska vara mer ändamålsenligt och effektivt att Samverkan för en mer kunskapsbaserad, jämlik och resurseffektiv vård. Etableringen av en sammanhållen struktur för kunskapsstyrning – hälso- och sjukvård. Med sikte mot ett gemen- samt nationellt system. Dnr 15/06658 SKL 2017. Regionernas arbete med kunskapsstyrning göra det gemensamt än att varje region gör arbetet var för sig. Det som görs på nationell nivå ska komplettera och stödja det som sker på lokal nivå. Ansvaret för kunskapsstyrningen ligger med andra ord kvar på respektive region. Det är strukturerna som ska stödja det lokala arbetet som effektiviseras genom systemet. Samverkan på nationell nivå är främst tänkt att ske kring kunskapsstöd samt stöd till uppföljning och analys. Regionerna behöver på egen hand också arbeta med förbättrade förutsättningar för stöd till utveckling och med stöd till ledarskapet. Tanken är att det är de samlade insatserna som ska leda till en väl fungerande kunskapsstyrning. Med nationell nivå avses samarbeten som kommer hela , dvs. samtliga regioner, till del. Representanter från regionerna träffas i olika forum för att arbeta tillsammans med kunskapsutbyte och utarbetande av stöd. Organisationen utgår från en struktur av expert- grupper som i sin tur leds av en strategisk styrgrupp. Expertgrup- perna är av två olika karaktärer. Dels finns expertgrupper med repre- sentanter från sjukvårdsregionerna som har expertis inom olika sjukdoms- och diagnosområden, dels finns expertgrupper med repre- sentanter från sjukvårdsregionerna som har expertis inom verk- samhetsfält som alla diagnosområden behöver arbeta med såsom uppföljning, metod etc. De i regel sjukdoms- och diagnosorienterade expertgrupperna kallas nationella programområden (NPO). Det kan noteras att det finns några NPO med bredare ansats, bl.a. NPO äldres hälsa. Expertgrupperna med mer tvärgående expertis kallas natio- nella samverkansgrupper (NSG). Nedan beskrivs de olika grupperna och deras uppdrag. Expertgrupperna är sammansatta med en repre- sentant per sjukvårdsregionen med det primära uppdraget att före- träda sjukvårdsregionen inom det specifika området och att ha god vård ur ett nationellt perspektiv i fokus. Vissa av grupperna har även med representanter från kommunerna. Regionernas arbete med kunskapsstyrning Nationella programområden (NPO) I dagsläget23 finns 26 nationella programområden (NPO), dvs. expert- grupper med representanter för sjukvårdsregionerna med expertis inom olika sjukdoms- och diagnosområden. I vissa av grupperna ingår även representanter från kommunerna. I dessa områden inkluderas nationella primärvårdsrådet som är av något annorlunda karaktär. Ansvarsområdena framgår av tabell 7.1. Det generella uppdraget för nationella programområden är att –leda och samordna kunskapsstyrningen inom aktuellt fält, –följa upp och analysera sitt område, göra behovsanalyser och GAP-analyser (till exempel identifiera när det saknas kunskaps- stöd), –bidra i utveckling och användning av kunskapsstöd, –bidra i arbetet med hur relevanta utvecklas och används, –ordnat införande, ordnad utfasning av läkemedel, behandlingar nivåstrukturering samt –bidra i arbete med eventuella statliga satsningar. Uppdraget för varje NPO är att leda och samordna kunskapsstyr- ningen inom respektive område. Varje NPO består av sex ledamöter, en från varje sjukvårdsregion. I några NPO finns dessutom repre- sentation från kommunerna (se avsnitt 7.5). Därutöver ska en pro- cessledare vara knuten till varje NPO som stöd i arbetet. Utöver det generella uppdraget för alla NPO finns även en spe- cifik uppdragsbeskrivning för varje NPO som har fastställts av styr- gruppen för systemet. Innehållet i uppdragen skiljer sig dock relativt lite programområdena emellan. Värdskapet för programområdena är fördelat mellan sjukvårdsregionerna. Se mer om värdskap i tabell 7.4. Regionernas arbete med kunskapsstyrningSOU 2020:36 Barn och ungdomars hälsa Öron-, näsa- och Det nationella primärvårdsrådets uppdrag avviker från övriga NPO:er genom att deras huvudsakliga uppdrag är att säkerställa primärvårds- perspektivet i systemet. Rådet ska bidra till ökad kunskap och dialog –såväl inom som mellan nivåerna i systemet. I primärvårdsrådet sitter två ledamöter från varje sjukvårdsregion, till skillnad från övriga NPO som har en. Dessutom sitter sex kommunrepresentanter i rådet. Uppdraget för det nationella primärvårdsrådet är att –hålla ihop primärvårdsrepresentanternas arbete i programområ- den och arbetsgrupper, –utgöra stöd och referens inom kunskapsstyrningsorganisationen till pågående och kommande aktiviteter som rör primärvård och omställningen till nära vård samt –fortlöpande följa och analysera kunskapsutvecklingen och varia- tioner i praxis inom området. Nationella samverkansgrupper (NSG) De arbetsgrupper med expertis inom fält som alla nationella pro- gramområden behöver arbeta med kallas Nationella samverkans- grupper (NSG). Det finns åtta NSG (se tabell 7.2). SOU 2020:36Regionernas arbete med kunskapsstyrning Forskning och Life Science Varje NSG består av en, i något fall två, representanter från varje sjukvårdsregion samt en till två sakkunniga från SKR. SKR tillhanda- håller processtöd till samtliga NSG. I några fall utgörs samverkans- gruppen av tidigare etablerade grupper som integrerats i det nya kun- skapsstyrningssystemet och fått ett reviderat uppdrag anpassat till systemet för kunskapsstyrning. Nedan följer en genomgång av upp- dragen för respektive NSG. NSG Läkemedel och medicinteknik Regionernas etablerade samverkansmodell för läke- medel (se avsnitt 7.2) har genom den nationella samverkansgruppen för läkemedel och medicinteknik integrerats i regionernas gemen- samma system för kunskapsstyrning. Styrgruppen för regionernas samverkansmodell för läkemedel har slagits samman med och om- vandlats till NSG läkemedel och medicinteknik. NSG läkemedel och medicinteknik utgör därmed både styrgrupp för regionernas samver- kansmodell för läkemedel och nationell samverkansgrupp inom regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning. Historiken och konstruktionen innebär att uppdraget för NSG läkemedel och medicinteknik är bredare än för övriga NSG. Upp- draget omfattar kunskapsstyrning, men även strategiska frågor rela- terat till bland annat inköp och prissättning. Inom ramen för uppdraget att utgöra styrgrupp för regionernas samverkansmodell om läkemedel ingår det även att, efter nominering av respektive sjukvårdsregion, utse ledamöterna i . rapporterar till NSG:n. etablerades även en samver- kansmodell inom området medicintekniska produkter vars struktur speglar samverkansmodellen för läkemedel. Inom samverkansmodel- len, och därmed NSG:n, har det inrättats ett medicintekniskt råd Regionernas arbete med kunskapsstyrning med motsvarande uppdrag och rapporteringsstruktur som fast avseende medicintekniska produkter. NSG läkemedel och medi- cinteknik har vidare till uppgift att samverka med de läkemedels- kommittéer som finns i varje region (se kapitel 10). Även profilen på ledamöterna i läkemedel och medicin- teknik skiljer sig från övriga NSG då ledamöterna utgörs av hälso- och sjukvårdsdirektörer samt en representant från SKR. I likhet med andra NSG ingår en ledamot från varje sjukvårdsregion. Mot bak- grund av sitt breda uppdrag och profilen på ledamöterna har denna NSG dubbla rapporteringsvägar. I alla frågor som rör kunskapsstyr- ning rapporterar NSG läkemedel och medicinteknik till SKS, dvs. styrgruppen för regionernas gemensamma system för kunskaps- styrning. Övriga frågor av strategisk betydelse lyfter NSG:s i stället till för hälso- och sjukvårdsdirektörer. NSG Metoder för kunskapsstöd Den nationella samverkansgruppen för metoder och kunskapsstöd är en grupp som har skapats specifikt för regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning. Dess huvudsakligt uppdrag är att foku- sera på metodfrågor. Samverkansgruppen ska bidra till att arbetssätt och leveranser inom systemet är enhetliga och kvalitetssäkrade. De ledamöter som representerar sjukvårdsregionerna bör enligt inrät- tandebeslutet ha en funktion eller ansvarig roll för berednings- och beslutsprocesser, implementering och prioriteringsarbete inom den egna regionen. I avsnitt 7.2 beskrivs det etablerade arbetet med natio- nella kvalitetsregister, vars primära syfte är att registren ska användas för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kva- litet. Det arbete med som har bedrivits inom ramen för överenskommelser vävs genom den nationella samverkansgruppen för sam- man med regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning. Det är därmed en grupp, som baseras på en tidigare etablerad struk- tur och grupp och som införlivats i systemet. Regionernas arbete med kunskapsstyrning Den nationella samverkansgruppen för nationella kvalitetsregisters uppdrag och sammansättning av ledamöter regleras i en särskild överenskommelse avseende mellan kommuner och regioner (SKR) och staten. Ledamöterna i gruppen utgörs av tre personer från registercentrumorganisationer (RCO)24 som företräder huvudmännen, två företrädare från staten, tre repre- sentanter från samt en kvalitetsregister- samordnare tillsatt av ledningsfunktionen för nationella kvalitets- register. Kvalitetsregistersamordnaren är också ordförande i gruppen. Till överenskommelsen finns en partssammansatt ledningsfunk- tion. Den nationella samverkansgruppen för nationella kvalitets- register rapporterar därför till Ledningsfunktionen för och inte till styrgrupp för kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvården (SKS). Samverkansgruppens ansvar är därmed avgränsat till att omfatta endast de kvalitetsregister som ingår i överenskommelsen. Ledningsfunktionen förväntas strategiskt sam- verka med SKS och statens/myndigheternas aktörer inom området kunskapsstyrning. Det kanslistöd som SKR tillhandahåller NSG nationella kvali- tetsregister har också ett bredare uppdrag än stödet till övriga NSG. Uppdraget regleras i överenskommelsen avseende Nationella Kvali- tetsregister och omfattar bland annat stöd till NSG nationella kvali- tetsregister men också operativt stöd till och samordning av arbetet med att förvalta och utveckla de nationella kvalitetsregistren. Det huvudsakliga uppdraget för den NSG Nationella kvalitets- register är bl.a. att hantera och bereda principiella och strategiska frågor till ledningsfunktionen, samordna samtliga registercentrum- organisationer (RCO) i deras arbete som stödjande infrastruktur för de nationella kvalitetsregistren samt att följa upp registrens och RCOs följsamhet till uppsatta mål och genomförda aktiviteter samt hur ekonomiska medel används. 24Varje sjukvårdsregion har åtagit sig uppdraget att driva en registercentrumorganisation (RCO). I alla sex sjukvårdsregioner finns ett Registercentrum (RC) och ett Regionalt Cancer- centrum (RCC). RC och den kvalitetsregisterrelaterade verksamheten inom RCC utgör till- sammans ett RCO. (hämtad 2020.05.04). Regionernas arbete med kunskapsstyrning Den nationella samverkansgruppen för patientsäkerhet har skapats för regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning. samarbete har funnits i form av ett patientsäkerhetsnätverk, men uppdraget för det nätverket skiljde sig väsentligt från den aktuella gruppen. Inom ramen för samverkansgruppens uppdrag ligger till exempel att sammanställa lägesrapporter och genomföra analyser av patientsäkerhetsläget och utvecklingen och stödja ledning och styrning för patientsäkerhet. Vidare ska NSG patientsäkerhet till- sammans med NSG uppföljning och analys stödja utveckling, drift och förvaltning av uppföljningssystem kopplat till patientsäkerhet, t.ex. strukturerad journalgranskning och överbeläggningar. Ledamöterna i gruppen bör enligt uppdragsbeskrivningen ha bred förankring och sakkunskap om alla delar inom patientsäkerhetsom- rådet. Relevanta personer bör vidare vara ansvariga eller ha en över- gripande roll för patientsäkerhetsarbetet i den egna regionen.25 Även den nationella samverkansgruppen för strukturerad vårdinfor- mation är nyskapad för uppdraget inom regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning. Dess uppgift är att samordna regioner- nas arbete att verka för en mer enhetlig informationsstruktur inom och över system- och vårdgivargränser. Det ska bland annat göras genom att stödja och samarbeta med nationella programområden och natio- nella samverkansgrupper utifrån perspektivet strukturerad vårdinfor- mation. Gruppen ska även samverka med och E-hälso- myndigheten samt andra intressenter som berörs av frågan. Gruppen ska vidare identifiera områden och frågor som kräver gemensamma ställningstaganden av regionerna. Gruppen har även ett generellt kunskapsspridande uppdrag inom området hälsoinformatik. Samman- sättningen av ledamöter skiljer sig från övriga grupper genom att de utöver deltagare från respektive sjukvårdsregion och SKR också har deltagare från de olika s.k. kundgrupper som finns.26 25NSG patientsäkerhet nämns också särskilt som berörd aktör i Nationell handlingsplan för ökad patientsäkerhet i hälso- och sjukvården –2024. 26Regionerna har gått samman i olika kundgrupper i de fall de har gemensamma journal- systemsleverantörer. Det finns, , fem sådana grupper. Regionernas arbete med kunskapsstyrning NSG Uppföljning och analys Den nationella samverkansgruppen för uppföljning och analys ska ge stöd, främst metodstöd, i frågor om uppföljning och analys till både huvudmän och nationella programområden. Fokus i arbetet ska ligga på förvaltning och utveckling av olika vårddatainsamlingar, pre- sentation av kvalitetsindikatorer och annan uppföljningsdata samt rapportering och analys av hälso- och sjukvårdens utveckling och kvalitet. Gruppen ska också verka för erfarenhetsutbyte mellan regio- nerna rörande uppföljning och analys. Ledamöterna i gruppen bör ha sakkunskap och ansvarig roll för uppföljning i den egna regionen. Gruppens kompetens ska också spegla bredden i uppdraget och avse både hälso- och sjukvårdskvalitet och resursanvändning. Ett exempel på arbete som NSG:n gör och som relaterar till vår utrednings direktiv är ett pågående uppdrag att utreda och föreslå en gemensam uppföljnings- och analysplattform för hälso- och sjukvår- den. Uppdraget beslutades av styrgruppen för systemet (SKS, se vidare nedan) . Uppdraget är sprunget ur ett behov av en sammanhållen uppföljning vilket även ger stora samordnings- vinster. Det finns hos regionerna ett ökande behov av tillgång till data som underlag för beräkning av kvalitetsindikatorer och nyckeltal såväl som uppföljning och fördjupad analys, både regionalt och natio- nellt. Plattformen ska beskrivas och förslag ska ges avseenden data- innehåll, juridiska aspekter och lagrum, teknisk lösning, återföring till användare/visningslösningar samt organisation och finansiering. NSG Forskning och Life Science Den nationella samverkansgruppen för forskning och Life science (livsvetenskap) startade sitta arbete . Gruppen har ett uppdrag att i) verka för att klargöra forskningens roll i kunskapsstyrning, ii) samverka med nationella programområden och andra samverkansgrupper inom den sammanhållna strukturen för kunskapsstyrning i forskningsfrågor, iii) utifrån GAP-analyser och behovsinventeringar i NPO sammanställa och kommunicera behov av forskning för morgondagens vård, iv) samverka med staten, uni- versiteten och olika nationella forskningsinitiativ och grupperingar, samt industrin, v) verka för att forskningens resultat blir integrerad Regionernas arbete med kunskapsstyrning i nationella programområden samt vi) stödja forskningsbaserad implementering av kunskap. För att möjliggöra en effektiv samverkansgruppering för Forsk- ning och Life Science består samverkansgruppen av representanter från de i regionerna utsedda forskning- och utbildningschefer/forsk- ningschefer/forskningsdirektörer, (det tidigare Forskningschefsnät- verket) vilka har uppdrag i respektive region att utveckla forskning och samverka regionalt, nationellt och med universitet och högskolor. NSG Stöd för utveckling NSG Stöd för utveckling startade . Fokus för sam- verkansgruppen blir att stödja arbetssätt och strukturer för process- ledning, implementering, verksamhetsutveckling och innovation och därigenom bidra till att få utvecklings- och förbättringskraft i kun- skapsstyrningsarbetet som helhet och nå hållbarhet . Bland annat samverkar och koordinerar samverkansgruppen innehåll och upplägg av kompetensbyggande aktiviteter till relevanta intressenter lokalt, sjukvårdsregionalt och nationellt. Ett gemensamt metodstöd gör bl.a. att regionerna kan hjälpas åt med utbildningstillfällen eller stöd. Gruppens kompetens ska spegla väsentliga aspekter av uppdraget. Utöver representanter från de sex sjukvårdsregionerna och SKR så har gruppen även två representanter från kommunerna. Nationella arbetsgrupper (NAG) – undergrupper till NPO/NSG De nationella programområdena och de nationella samverkansgrup- perna har, som framkommit ovan, breda uppdrag. För att kunna genomföra dessa nyttjar de i regel möjligheten att inrätta nationella arbetsgrupper (NAG). Arbetsgrupperna tillsätts för att driva speci- fika frågor som NPO:et/NSG:et har beslutat om. Genom skapandet av en NAG kan mer resurser tillföras arbetet i form av att fler per- soner engageras. Än viktigare är dock att knyta den kompetens som behövs för det specifika uppdraget. NAG:en ska vara multipro- fessionellt sammansatt utifrån sitt uppdrag och spegla både primär- vård och vård som bedrivs på sjukhus. Vilka professioner och kom- petenser som är relevanta beror på vilket uppdrag NAG:en har. Regionernas arbete med kunskapsstyrning Vanligt förekommande är exempelvis sjuksköterskor och fysio- terapeuter liksom läkare med olika specialistinriktningar. I NAG:en ska en jämn könsfördelning eftersträvas, patientföreträdare ska finnas med och varje sjukvårdsregion vara representerad. Det kan också vara aktuellt att knyta representanter för kommuner, kvalitetsregister och, i förekommande fall, från vårdprogram inom området till arbets- gruppen. Arbetet stöds av den processledare som är knuten till det NPO eller NSG som tillsatt gruppen. Styrgrupp för samordning och strategiska beslut (SKS) Regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning leds och samordnas av Styrgruppen för Nationellt system för kunskapsstyr- ning i hälso- och sjukvård (SKS). SKS:s uppdrag är att ta strategiska initiativ och beslut som utvecklar och förvaltar regionernas gemen- samma system för kunskapsstyrning så att det ska fungera i enlighet med innebörden av etableringsbeslutet. I praktiken innebär det till exempel att utgöra en arena för dialog mellan huvudmännen och staten i kunskapsstyrningsfrågor på tjänstemannanivå, att godkänna verksamhetsplaner, att fördela gemensamma medel och att kommu- nicera om arbetet. Gruppen består av två representanter från region- direktörsföreningen, fyra representanter från hälso- och sjukvårds- direktörsnätverket och en representant från SKR. En central princip är att samtliga sex sjukvårdsregioner ska vara representerade. Vid behov kan också styrgruppen utökas med ytterligare ledamöter. Styr- gruppen har vidare valt att adjungera ledamöter till sig. Principiellt viktigt är att ordföranden i kommunernas motsvarande styrgrupp för kunskapsstyrning är adjungerad till gruppen. På detta sätt knyts regionernas och kommunernas arbete med kunskapsstyrning ihop på styrgruppsnivå. Se avsnitt 7.5 om representation i regio- nernas gemensamma system för kunskapsstyrnings och kapitel 8 om kommunernas arbete med kunskapsstyrning. Styrgruppen stödjs av en beredningsgrupp. Beredningsgruppen stödjer styrgruppen i dess uppdrag genom att bereda underlag från programområdena samt samverkansgrupperna inför ställningsta- gande, prioriteringar och beslut. Beredningsgruppen bidrar även till att säkra och stödja samordning mellan programområden och sam- verkansgrupper. Regionernas arbete med kunskapsstyrning En nationell stödfunktion vid SKR För stöd och samordning i systemet har en nationell stödfunktion skapats vid SKR. Stödfunktionens övergripande uppdrag är att stödja styrgruppen, beredningsgruppen och de nationella samverkansgrup- perna. Den ska också skapa mötesplatser, arbeta med kommunikation och informationsspridning och på andra sätt verka för samverkan inom systemet. Det är också den nationella stödfunktionen som hanterar processen kring verksamhetsplan och budget. Stödfunk- tionen arbetar nära och integrerat med flera näraliggande verksam- heter på SKR. Nationellt kliniskt kunskapsstöd är under utveckling Nationellt kliniskt kunskapsstöd (NKK) är en infrastruktur som är under utveckling.