sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — SOU 2001:100 Informationshantering och behandling av uppgifter vid domstolar – En rättslig översyn. SOU 2001:32 Domstolarnas register och personuppgiftslagen –En rättslig anpassning. SOU 2003:40 Utlänningsdatalag. SOU 2004:100 Tillsyn. Förslag om en tydligare och effektivare tillsyn. SOU 2004:112 Frågor om förmyndare och ställföreträdare för vuxna. SOU 2006:110 Regler för skydd och rättssäkerhet för personer med demenssjukdom. SOU 2008:3 Skyddet för den personliga integriteten – Bedömningar och förslag. SOU 2008:125 En reformerad grundlag. Del 1 & 2. SOU 2012:33 Gör det enklare! SOU 2013:2 Patientlag. SOU 2013:45 Rätt information – Kvalitet och patientsäkerhet för vuxna med nedsatt beslutsförmåga. SOU 2014:23 Rätt information på rätt plats i rätt tid. Del 1 & 2. SOU 2014:45 Unik kunskap genom registerforskning. SOU 2015:20 Trygg och effektiv utskrivning från sluten vård. SOU 2015:32 Nästa fas i e-hälsoarbetet. SOU 2015:80 Stöd och hjälp till vuxna vid ställningstaganden till vård, omsorg och forskning. SOU 2015:85 Bygg för gemenskap i tillgänglighetssmarta miljöer. SOU 2016:41 Hur står det till med den personliga integriteten? –En kartläggning av . SOU 2017:21 Läs mig! Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer. Del 1 & Del 2. SOU 2017:30 En omreglerad spelmarknad. SOU 2017:39 Ny dataskyddslag Kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning. SOU 2017:43 På lika villkor! Delaktighet, jämlikhet och effektivitet i hjälpmedelsförsörjningen. SOU 2017:52 Så stärker vi den personliga integriteten. SOU 2017:55 En ny kamerabevakningslag. SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen –Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? SOU 2017:66 Dataskydd inom verksamhets- område – en anpassning till EU:s dataskyddsförordning. SOU 2017:114 reboot – omstart för den digitala förvaltningen. SOU 2018:25 Juridik som stöd för förvaltningens digitalisering. SOU 2019:20 Stärkt kompetens i vård och omsorg. SOU 2019:29 Delbetänkande. God och nära vård. Vård i samverkan. Ds 1994:51 Skyddet för enskilda personers privatliv: en studie. Ds 2003:47 På väg mot en god demensvård. Samhällets insatser för personer med demenssjukdomar och deras anhöriga. Ds 2013:40 En samlad organisation på det funktionshinderspolitiska området. Ds 2014:9 En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst. (2012). i hälso- och sjukvård, tandvård, socialtjänst. (Dir. 2012:72). (2016). Tillit i styrningen. (Dir. 2016:51). (2016) Effektiv styrning av nationella digitala tjänster i en samverkande förvaltning. (Dir. 2016:39). (2019). Kommittédirektiv säker och kostnadseffektiv it drift för den offentliga förvaltningen. (Dir. 2019:64). (2019). Översyn av vissa frågor som rör personuppgiftshantering i socialtjänst- och hälso- och sjukvårds- verksamhet. (Dir. 2019:37). (2019). Nationell samordnare för en hållbar kompetensförsörjning inom kommunalt finansierad vård och omsorg om äldre. (Dir. 2019:77). (2020). Stärkt rätt till personlig assistans för stöd vid egenvård, vid tillsyn samt för barn. (Dir. 2020:3). Nationella strategier och handlingsplaner (2010) Nationell eHälsa – strategin för tillgänglig och säker information inom vård och omsorg. Uppdatering om genomförandet av Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. 2016/17:213). (2016) helt uppkopplat 2025 –en bredbandsstrategi. (Diarienr: N2016/08008/D). (2016). & SKL (2017). Handlingsplan för samverkan vid genomförande av Vision e-hälsa 2025 2017–2019. (2017). Nationell strategi för samhällets informations- och cybersäkerhet. 2016/17:213). (2018 a). Nationell inriktning för artificiell intelligens. (2018 b) Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning. 2018/18:47). (2018). Regeringens strategi för standar- disering. , & Utbildnings- departementet (2019). En nationell strategi för life science. & SKR (2020). En strategi för genomförande av vision e-hälsa 2025. Nästa steg på vägen. Datainspektionen (2002). (Rapport 2002:1). Datainspektionen (2005). Övervakning i arbetslivet. Datainspektionens rapport 2005:3 Kontroll av de anställdas Internet- och e-postanvändning m.m. (Rapport 2005:3). (2018). Stöd för utveckling och förvaltning av gemensamma, nationella specifikationer Återrapportering av regeringsuppdrag, N2016/04455. (Dnr: 2016/03439). (2019). om nationellt stöd. Återrapportering enligt regeringsbeslut S2018/02375/FST (delvis). (Dnr: 2018/01443). Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg (). Skapa trygghet utan tvång Rapport om tillsynsinsats vid verk- samheter där personer med nedsatt beslutsförmåga bor eller vistas. (Regeringsuppdrag S2013/4269/, S2013/9047/, delvis). (Art.nr 2015-56). Inspektionen för vård och omsorg (). (2019a). Vad har sett? (2019-6). Inspektionen för vård och omsorg (). (2019b). IVO:s bidrag till omställningen i vården. Uppdrag om tidsbegränsad förstärkt tillsyn på området god och nära vård. (Art.nr 2019-13). Myndigheten för delaktighet (MFD). (2015). Teknisk utveckling inom vård och omsorg om personer med nedsatt beslutsförmåga. Serie A 2015:1 (diarienummer 2013/0062). Myndigheten för delaktighet (MFD). (2016). Digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård. Serie A 2016:6 (diarienummer 2014/0186). Myndigheten för delaktighet (MFD). (2017a) Tekniska förutsätt- ningar för digitala trygghetstjänster – Redovisning av ett regerings- uppdrag om nationell samordning. (Nr: 2017:27). Myndigheten för delaktighet (MFD). (2017b). Strategisk plan för arbetet med välfärdsteknologi på Myndigheten för delaktighet. (Diarienr: 2017/0066). Myndigheten för delaktighet (MFD). (2018) En förstudie inom området välfärdsteknik. (Nr: 2018:8). Myndigheten för delaktighet (MFD). (2019). Från digital teknik till digitalisering. Redovisning av ett regeringsuppdrag om delaktighet, självbestämmande och trygghet (2019:7). Myndigheten för digital förvaltning Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) (2019). Säkert och effektivt elektroniskt informationsutbyte inom den offentliga sektorn. Slutrapport i regeringsuppdraget Fi2018/02150/DF, FI2018/03037/DF och I2019/01061/DF. (Dnr: 2019-100). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). (2015). En bild av kommunernas informationssäkerhetsarbete 2015. (Publ.nr: MSB943). Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). (2016). Informationssäkerheten i kommuner – Analys och rekom- mendationer utifrån MSB:s kommunenkät. (Publ.nr: MSB1045). Myndigheten för vård och omsorgsanalys Vårdanalys (2014). VIP i vården (Rapport 2014:2). Vårdanalys (2016a). Samordnad vård och omsorg – En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgs- system. (PM 2016:1). Vårdanalys (2016b). Vad står på spel? Om nyttan med digitala hälso- uppgifter och risker ur ett integritetsperspektiv. (Rapport 2016:3). Vårdanalys (2017). Från medel till mål – att organisera och styra mot en samordnad vård och omsorg ur ett patient- och brukarperspektiv. (Rapport 2017:9). Vårdanalys (2019). Om kompetensförsörjning av handläggare i . (Rapport 2019:7). PTS (2017). PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2016. En geografisk översikt av tillgången till bredband och mobiltelefoni (PTS-ER-2017:7). PTS (2018). PTS mobiltäcknings- och bredbandskartläggning 2017. En geografisk översikt av tillgången till bredband och mobiltelefoni (PTS-ER-2018:7). PTS (2019a). Investeringar och förutsättningar för bredbands- utbyggnad. Delrapport av Uppföljning av regeringens bredbands- strategi 2019. (PTS-ER-2019:14). PTS (2019b). Kommuners roller på bredbandsmarknaden och undan- tag från den kommunala lokaliseringsprincipen. (PTS-ER-2018:20). (1996). Social- styrelsen (ISBN:9172010983). (2011). av föreskrifter och allmänna råd (SOSFS 2011:9) om ledningssystem för systematiskt kvalitetsarbete. (Art.nr 2012-6-53). (2012a). Ökad kompetens inom geriatrik och geronto- logi – förslag till utformning och genomförande av satsning. (Art.nr: 2012-2-5). (2012b). Vägledning om kunskapsområden för speciali- serade arbetsuppgifter inom äldreomsorgen. (Art.nr 2012-1-22). (2013). Tvångs- och skyddsåtgärder inom vård och omsorg för vuxna. (Nr 12/2013). (2015a). Handläggning och dokumentation inom . (Art.nr: 2015-1-10). (2015b). Direktåtkomst – Övergripande; Social- styrelsen, Handläggning och dokumentation inom . (2015c). Vård och omsorg om personer med nedsatt beslutsförmåga. (Art.nr: 2015-2-41). (2016). Förskrivning av hjälpmedel – Stöd vid förskrivning av hjälpmedel till personer med funktionsnedsättning. (Art.nr: 2016-8-2). (2017a) Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom. Stöd för styrning och ledning. (Art.nr: 2017-12-2). (2017b). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2017 Redovisning av en uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. (Art.nr: 2017-4-22). (2017c). Om fast vårdkontakt och samordnad individuell plan. (Art.nr: ). (2018a). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Redovisning av en uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. (Art.nr: 2018-4-11). (2018b). Välfärdsteknik En studie av användningen av trygghetskameror och gps-larm i 12 kommuner. (Art.nr: 2018-11-3). (2018c). Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum Redovisning av verksamhet. (2019a). Säker personuppgiftsbehandling i social- Rättsläge och utgångspunkter. (Art.nr: 2019-2-6). (2019b). Nationellt anhöriga och Svenskt Demenscentrum. Uppföljning av verksamhet. (Art.nr: 2019-3-9). (2019c). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2019. Uppföljning av utvecklingen inom e-hälsa och välfärdsteknik (Art.nr: 2019-5-10). (2019d). Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård Förstudie. (Art.nr: 2019-2-17). (2019e) Statistik om äldre och personer med funktionsnedsättning efter regiform 2018. (Art.nr: 2019-2-20). (2019f). Ett standardiserat insatsförlopp vid demens- sjukdom – en modell för mångprofessionell samverkan för person- centrerad vård och omsorg vid demenssjukdom. (Art.nr: 2019-6-22). föreskrifter och allmänna råd kungörelse med föreskrifter om förbud mot tvångs- medel inom somatisk långtidssjukvård. (SOSFS 1980:87). allmänna råd om skyddsåtgärder för personer med åldersdemens i särskilda boendeformer för service och omvårdnad. (SOSFS 1992:17). Personalens kompetens vid handläggning och uppföljning av ärenden som avser äldre personer. (SOSFS 2007:17). allmänna råd om personalens kompetens vid hand- läggning och uppföljning av ärenden som avser personer med funktionshinder. (SOSFS 2008:32). föreskrifter om bedömningen av om en hälso- och sjukvårdsåtgärd kan utföras som egenvård. (SOSFS 2009:6). föreskrifter och allmänna råd om ledningssystem för ett systematiskt kvalitetsarbete. (SOSFS 2011:9). allmänna råd om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. (SOSFS 2011:12). föreskrifter och allmänna råd om våld i nära relationer. (SOSFS 2014:4). föreskrifter och allmänna råd om dokumentation i verksamhet som bedrivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS. (SOSFS 2014:5). föreskrifter och allmänna råd om journalföring och behandling av personuppgifter i hälso- och sjukvården. (HSLF-FS 2016:40). föreskrifter om ändring i föreskrifterna och allmänna råden (SOSFS 2014:5) om dokumentation i verksamhet som be- drivs med stöd av SoL, LVU, LVM och LSS. (HSLF-FS 2016:89). föreskrifter och allmänna råd om ordination och hantering av läkemedel i hälso- och sjukvården. (HSLF-FS 2017:37). Statskontoret (2005). Reglering och andra styrmedel, En studie av hur staten styr kommuner och landsting. (2005:28). Statskontoret (2011). Tänk efter före. Om viss styrning av kommuner och landsting (2011:22). Statskontoret (2014a). Om offentlig sektor. Överenskommelser som styrmedel. Statskontoret (2014b) Evidensbaserad praktik inom . Utvärdering av överenskommelsen mellan regeringen och SKR. Statskontoret (2015). Överenskommelser som styrmedel. Statskontoret (2016). Myndighetsanalys av Myndigheten för delaktighet. (2016:18). Statskontoret (2019). Utveckling av den statliga styrningen av kom- muner och landsting – en analys. (2019:2). kommuner och landsting (SKL). (2017a). –I hälso- och sjukvård. kommuner och landsting (SKL). (2017b). i kommuner och landsting. Vad är problemet? kommuner och regioner. kommuner och landsting (SKL). (2018a) viktigaste jobb finns i välfärden. kommuner och landsting (SKL). (2018b). –Ett verktyg vid samverkan För alla , vuxna och äldre. (ISBN-nr: 978-91-7585-765-7). kommuner och landsting (SKL). (2018c). Rekommendation för arbete med ökad kvalitet i särskilt boende för äldre. kommuner och landsting (SKL) (2018c). Om kommunernas och landstingens ekonomi. kommuner och landsting (2019a). Utveckling i en digital tid. En strategi för grundläggande förutsättningar. kommuner och landsting (SKL) (2019b). Om kommunernas och regionernas ekonomi. (2016a) Upphandling av hjälpmedel och välfärdsteknik – en kartläggning. (Rapport: 2016:1). (2016b). Ersättningsformer vid konkurrens- utsättning av vård och omsorg. Vägledning nr 3. (2017). Upphandling av hjälpmedel och välfärdsteknik. Vägledning nr 1. (2018). Statistik om offentlig upphandling . (ISBN-nr: 978-91-983862-9-5). (2019). Slutredovisning för uppdrag att främja innovationsupphandling. (2019:3). (2016). Flaggskeppsfabriken – styrkor i svensk produktion. Erfarenheter från ett utvecklingsprojekt med tio ledande produk- tionsföretag. (Diarienr: 2014-03171). ., Ulväng M. & Jareborg N. (2013). (2015) Mänskliga rättigheter i europeisk praxis: en kom- mentar till om de mänskliga rättigheterna. (2014). Vem ska bestämma vad i ? Jareborg (1984). Brotten I – Grundbegrepp: Brotten mot person, 2 uppl. Jareborg, N. (1985). Brotten: första häftet: grundbegrepp, brotten mot person., 2 uppl. & , P-A. (2020). Nya sociallagarna: med kommentarer i lydelsen . Nymark, M. (2016). Patientdatalagen: En kommentar. , G., Ragnemalm, H. (1980). (1994). Samtycke till medicinsk vård och behandling: en rättsvetenskaplig studie. = [Consent to care and treatment] [a legal study] Diss. Segrelles Calvo, G., Gomez-Suarez, C., , J. B., , E., Gonzalez-Gamarra, A., Gonzalez-Bejar, M., Ancochea, J. (2013). A home telehealth program for patients with severe COPD: the PROMETE study. Respir Med, 108(3), 453–462. (doi: 10.1016/j. (1980). Enskilds rättsskydd mot påtvingat kroppsligt ingrepp. I: Om våra rättigheter. (2019). Dataskyddsförordningen (GDPR) m.m. . Artikel i hämtad . /samhalle/sa-overvakas-aldre-med- hemtjanstens-kamera-15433956.aspx Artikel i i . Hämtad . /2017/04/20/kameran-ger-ulla-ostord-somn/ Hämtad . /article/nyckelfria-las-en-stor-hjalp-for- hemvarden/ Artikel SVT/Hämtad . /nyheter/lokalt/gavleborg/carina-nattovervakas-via- en-kamera /digidelcenter/ Digidel. /kunskap/for-alla/digital-delaktighet/ Healthcare and care at distance. (2018). (2020). E-hälsa och välfärdsteknik i Hämtad . /aldre/Webb-utbildningar/Sidor/ E-halsa-och-valfardsteknik-i-socialtjansten.aspx Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB). (2019). Metodstöd för systematiskt informationssäkerhetsarbete. Hämtad . /metodstodet/ PTS (2019). SKR (2019). Upphandling av välfärdsteknik En vägledning. SKR Informationsverktyg Klassa. SKR för smartare välfärd. Hämtad . digitaliseringinomsocialtjansten/valfardstekniksocialomsorg/ ledaforsmartarevalfard.10398.html (2019) Juridiskt stöd för dokumentation. (2019). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Hämtad . Sidor/default.aspx (2017). Svenskt demenscentrum (2017). Hämtad . /Utbildning/Webbutbildningar1/ Nollvision (2016). 6 myter om dialog. /verktyg/ publikationer/ 6-myter-om-dialog/ (2019). hämtad . /omraden/dialog-och- innovation/bestallarnatverk/ (2020). Strategiska innovationsprogram – samarbete för hållbar innovation. Hämtad . /m/strategiska-innovationsprogram/ ABT-fonden (2011). Demonstrationsprojekt med bruk af GPS- system i eget hjem. (2013). med eller utan samtal? Om hur villkoren för biståndshandläggare och hemtjänstpersonal påverkar kvaliteten i äldreomsorgen. (Art.nr: 9789174792065). (2016). Rapport regeringsuppdraget Tillsyn av psykosocial arbetsmiljö inom äldreomsorgen. (A2016/00159/ARM). Bredbandsforums (2019). Infrastruktur för digitalisering. Slutrapport från Bredbandsforums arbetsgrupp – Infrastruktur för digitalisering. (Diarienummer 19-7842). (2018). En lägesbild av digital kompetens. (Dnr: 18-5698). m.fl. (2018). Digital teknik för social del- aktighet för äldre personer. Ett kunskapsstöd om möjliga insatser utifrån forskning, praktik, statistik, juridik och etik. (Art.nr: 18063). Fölster, S. (2015). De nya jobben i automatiseringens tidevarv. (2018) Delredovisning avseende Uppdrag att erbjuda samordnad och säker statlig it-drift. (dnr Fi2017/03257/DF). & , C (2013). Utvärdering av projekt. Förskrivning av larm i – ekonomi och process. (2013) Nyttokostnadsanalys vid införande av välfärdsteknologi – exemplet Posifon. (Artikelnummer: 13309-pdf). (2012) Att införa e-hemtjänst –erfarenheter från stad. (Artikelnummer: 12366). (2019) Svenskarna och internet 2019. (2018). Digitalisering och arbetstillfällen, Hur kommer automatisering att påverka antalet arbetstillfällen inom yrkesområden? (Art.nr: 978 91 7479 762 6). (2019). Välfärdsteknik för trygghet, hälsa och utveckling i arbetet. (Art.nr: 9 789 174 797 800). , et al (manus) (2018). Anhörigskap, anhörig- omsorg och anhörigstöd, en nationell kartläggning 2018. , C & , Å (2013). Utvärdering av projekt larm i . kommun och Pay off AB. välfärdscenter (NVC) (2017). Välfärdsteknologi – verk- tygslåda för implementering. välfärdscenter (NVC) (2019). Vård och omsorg på distans –24 praktiska exempel från . (2019). Ambient assisted living technology, Welfare technologies for and independent living at home, Version 1. , A-L., Kolkowska, E. & Essunger, H. (2020). När goda intentioner försämrar: Hur IBIC bidrar till rättsosäkerhet, sub- optimering och försämrad arbetsmiljö. (: urn:nbn:se:oru:diva-79426). Ramböll (2017), Pilotstudie – Den digitala omställningen i Kommun- . (2019). Inspektionen för vård och omsorg – en tillsyns- verksamhet med förhinder. (RIR 2019:33). (2020). Plattform och Struktur för Styrning och Samverkan –Trygg och effektiv omsorg med stöd av välfärdsteknik och digitalisering. Rådet för styrning med kunskap (2019). Statlig styrning med kun- skap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Redogörelse för arbetet inom Rådet för styrning med kunskap och Huvudmannagruppen . (2015) Etik och nedsatt beslutsförmåga. Etisk bedömning vid användning av välfärdsteknologi för personer med nedsatt beslutsförmåga. SKL Kommentus inköpscentral (SKI) (2015). Trygghetslarm & larm- mottagning Avropsvägledning. Statens servicecenter (2017) En gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift. Delrapport i regeringsuppdrag om samordning och omlokalisering av myndighetsfunktioner. (Diarienummer: 10052-2016/1121). Svedérus, J. (2019). Utvärdering av projekt inom . (Rapportnr: Äld 2019/84). (2017). Kompetensbeskrivning för legitimerad sjuksköterska. (ISBN-NR: 978-91-85060-10-8). (2016). Stadsnätens roll, skapa kon- kurrens och låga priser. Svenskt demenscentrum (2010). För vems skull? Om tvång och skydd i demensvården. Svenskt demenscentrum (2013). Vad kan lära? Tvingande skyddsåtgärder i , och . Arbetsterapeuter (2018). –nära vård i en digital vardag. (2019). Framtidens behov av högskoleutbildade. Genomgång av 15 bristyrken inom offentlig sektor . (Rapport: 2019:23). VIS (2016). Velferdsteknologi i sentrum. Innföring av velferds- teknologi i sentrumsbydelene i Olso. En kartlegging av effekten. Revidert utgave av delleveranse 2 av 2. Vårdföretagarna (2019). Privat Vårdfakta 2019. Fakta och statistik om den privat drivna vård- och omsorgsbranschen. (ISSN 2002-861X). Välfärd & Hälsa/(2018). Vägledning för implementering av välfärdsteknik. stad (2015). Västeråsmodellen en riktlinje för införande av trygghetsskapande teknik inom vård och omsorg. (Beslutad av äldre- nämnden ). Varje utredning är en resa. Det är en resa där målet är bestämt genom direktiven, men där färdvägen kan se lite olika ut beroende på om- ständigheterna. Starten är för de flesta lite kittlande. Fullt ös framåt och uppåt. Sedan lite lugnare förhållanden när marschfart har upp- nåtts. Vid klar sikt syns landskapets alla skiftningar från den höga höjden. Det är många intryck som ska fångas upp längs färden. Nya upptäckter görs av resenärerna – är det så här det ser ut från ovan? Kaptenen styr planet i lite vidare svängar för att vidga intrycken. Men när passagerarna fått tillräckligt så är det för landning. Många checklistor även då; är allt från direktiven med (check), vad måste med från intryck som inte kunnat fångas upp av dem som skrev direktiven (check) och är alla beredda på landning (läs experter och sakkunniga). När flygledatornet ger klartecken går planet in för en förhoppningsvis lugn landning. På flygplatsen är redan rätt gate bokad till vilken planet ska taxa. Genom rutorna kan passagerarna se att några plan redan står upp- ställda vid näraliggande gater. Det är plan som startade lite tidigare. Några gater är tomma, men de kommer snart att få sitt plan och sina resenärer eftersom de har startat. I ankomsthallen är det som vanligt livligt och sorligt. En välkomst- kommitté tar emot de nyanlända, men gör sig sedan beredd för att ta emot nästa plan med nya resenärer. Denna utredning har med detta betänkande landat och innehållet har överlämnats till Socialministern som är vår välkomstkommitté. Metaforen ska naturligtvis inte drivas för långt men jag kan inte undandra mig att både reflektera över resan med denna utredning och vad det är för erfarenheter som andra utredningar har att dela med sig av. Till andra pirar på flygplatsen har det kommit flyg från andra ”bolag” och med andra uppdrag som till synes kan vara långt ifrån det uppdrag vi hade. före vår ankomst landade Kommunutred- ningen till pir och den togs emot av civil- ministern. Vi har nyfiket och intresserat följt deras arbete. De har haft en betydligt längre färdväg. Likt har de från ovan sett, dokumenterat och reflekterat över nya ekono- miska och demografiska geografi. Det var inte första gången en sådan resa gjordes. Rikets indelning har varit en stor fråga i princip sedan riket delades in. Vi väntar med spänning på när Utredningen utveck- ling för god och nära vård ska landa och taxa in till vår pir. Vi såg redan från start vår värderingsgemenskap i synen på individens be- hov och hur vården och omsorgen skulle behöva förändras för att uppnå intentionerna i den personcentrerade vården och omsorgen. Det är något som vi som medborgare ser som fullständigt självklart men desto svårare att få till när vi går in i våra olika roller som ansva- riga för olika delar av systemen. När vi nådde marschfart blev det uppenbart att vilka utredningar som kommer till andra pirar kommer att vara helt nödvändiga förut- sättningar för att förverkliga målsättningen med vårt uppdrag. Till Infrastrukturdepartementets pir kom t.ex. Bredbandsforums och rapporter. Redan tidigare hade strategiska utredningar lagt grunden för Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) med tillhörande lagstiftningskomplex och stimulanser. De första bitarna till en mer samordnad digital strategi började då att läggas. Hos en ytterligare en annan pir, , har man genom lag införlivat det europeiska dataskyddsdirektivet (GDPR), något som inte minst vi har fått förhålla oss till. kan en metafor få tankar på plats eller få dem länkade till konstruktiva banor. Så fungerar vi människor. En utredning är i praktiken många samtal och diskussioner. Det är alla utredares er- farenhet. Ofta handlar dessa samtal om det som är bredare än själva uppdraget. För att nå målet för utredningen behöver förslagen fun- gera i sin omgivning, sin kontext. Vår utrednings kontext är hur äldreomsorgen fungerar för dem som den är satt att tjäna ? Hur kommer den att fungera när möjligheter och värderingar har förändrats?