sou · H8B380 · 2020-12-15 00:00:00 — Vårdgivare definieras som statlig myndighet, region och kommun i fråga om sådan hälso- och sjukvård som myndigheten, regionen eller kommunen har ansvar för (offentlig vårdgivare) samt annan juridisk person eller enskild näringsidkare som bedriver hälso- och sjukvård (privat vårdgivare) (1 kap. 3 § PDL). Bestämmelserna om sammanhållen journalföring innebär alltså att vårdgivare under vissa förutsättningar kan få direktåtkomst till varandras elektroniska journaler och andra personuppgifter. En patient ska, innan uppgifter görs tillgängliga, få information om vad den sammanhållna journalföringen innebär, för att kunna säga nej. Vidare måste en patient aktivt samtycka till att en vårdgivare ska få behandla uppgifter som en annan vårdgivare gjort tillgängliga. Upp- gifterna ska röra en patient som det finns en aktuell patientrelation med och ska kunna antas ha betydelse för att förebygga, utreda eller behandla sjukdomar och skador hos patienten. 78Se t.ex. prop. 1980/81:28, s. 23 och prop. 2007/08:126, s. 46. vårdgivare behandla uppgifter trots att samtycke saknas. (Se 6 kap. 3–5 §§ för samtliga villkor.) De lagar som styr vården och omsorgen om äldre bygger på självbe- stämmande och integritet och som utgångspunkt förutsätter insatser och åtgärder samtycke från den enskilde. Det särskilda boendet är ett hem där de äldre hyr sina lägenheter. Dessa omständigheter inne- bär att det åtminstone inte står klart att det utan samtycke är möjligt att flytta en boende till särskilda lägenheter eller avdelningar, även om det från smittskyddssynpunkt finns starka skäl för att avskilja smittade från övriga boende. Den rättsliga regleringen innebär att två huvudmän bär ansvaret för hälso- och sjukvården om äldre: regionerna och kommunerna. Vidare finns i regionerna och kommunerna flera olika utförare, både offentliga och privata. Kommunernas hälso- och sjukvård är omfat- tande men ansvaret för läkarinsatser ligger på regionerna och kommunerna är i princip förhindrade att anställa egna läkare inom äldreomsorgen. har formellt ett mycket långtgående och omfattande ansvar. De ska bland annat ansvara för att patienten får en säker och ändamålsenlig hälso- och sjukvård av god kvalitet inom kommunens ansvarsområde. De är dock ofta få till antalet och kan endast med- verka till att goda strukturer finns på plats. roll i prak- tiken och förutsättningar för att utöva det formella ansvaret har dock under pandemin varierat mycket mellan olika kommuner. Vi återkommer något till detta i avsnitt 9.2. En förutsättning för att det delade ansvaret för hälso- och sjuk- vården ska kunna fungera är en god samverkan. Socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen innehåller därför ett flertal bestämmelser om krav på samverkan mellan de två huvudmännen och olika vård- givare, till exempel krav på upprättande av samordnad individuell plan (SIP). Samverkanslagen innehåller även särskilda bestämmelser om samverkan mellan regioner och kommuner vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. Vid lagens tillkomst betonade regeringen vikten av en god samverkan och att den förväntade sig att kommuner och landsting följer gällande lagstiftning. har och påtalat brister i samverkan (se närmare om detta i nästa kapitel). När det gäller pandemin är en fungerande samverkan särskilt viktig för att investera i olika former av infrastruktur, såsom exempelvis för att hantera provtagning och smittspårning i äldreomsorgen samt för möjligheten att ge vissa for- mer av medicinsk vård på de särskilda boendena. Vi har under vårt arbete erfarit att samverkan mellan regioner och kommuner före pandemin såg olika ut i olika delar av landet. Vissa huvudmän har uppgett att det redan före fanns ett mycket gott sam- arbete medan andra har uppgett att pandemin framtvingade ett sam- arbete som inte riktigt fanns tidigare. En ytterligare försvårande omständighet som kan uppstå för sam- arbetet i äldrevården är den sekretess som råder mellan regioner och kommuner. Det finns visserligen bestämmelser som möjliggör sammanhållen journalföring men det synes vara få kommuner som infört ett sådant system. Den omsorg som har för äldre personer har formats av den utveckling som beskrivits i kapitel 3 och den regleras av de lagar viredovisat i kapitel 4. Detta kapitel beskriver äldreomsorgens mål- grupp, de sköraste äldre, som är den grupp som drabbats hårdast av covid-19 (avsnitt 5.1). Kapitlet ger även en översiktlig bild av om- fattningen av kommunernas omsorg enligt socialtjänstlagen och LSS samt det kommunala hälso- och sjukvårdsansvaret (avsnitt 5.2–5.5). Det beskriver också skillnader mellan kommunerna när det gäller hur stor andel av befolkningen som har omsorg samt skillnader i boendetider och kostnader för särskilt boende. Personalens förutsättningar var av stor vikt när pandemin bröt ut Hur de förutsättningarna såg ut beskrivs i avsnitt 5.6. En annan fak- tor som kan ha haft betydelse är det splittrade ansvar som följer av en fragmenterad och decentraliserad organisation (avsnitt 5.7). De nordiska länderna har, som belyser i en underlagsrapport till detta delbetänkande, hanterat pandemin olika. Utifrån den analysen beskriver detta kapitel även de viktigaste skill- naderna mellan de nordiska länderna vad gäller just äldreomsorgen (avsnitt 5.8). och har uppmärksammat flera brister i kommunernas hälso- och sjukvård och äldreomsorg och en redovisning av dessa brister ges i det avslutande avsnittet (av- snitt 5.9) före en summering. 5.1Vilka är de äldre? ”Äldre” är ett brett begrepp på många sätt. En vanlig gräns är att äldre personer är de som fyllt , men de som fyllt 65 är en generation under de som fyllt 90. Medellivslängden har ökat nästan oavbrutet , med ett hack 1918 då spanska sjukan skördade många liv. var medellivslängden under för både kvinnor och män. (1960) var medellivslängden för kvinnor och för män. var medellivslängden för kvinnor och för män. Det finns betydande skillnader i medellivslängd mel- lan olika socioekonomiska grupper. Ju högre utbildning en person har, desto längre kan man förväntas leva.79 redovisades resultat från både svensk och internationell forskning som pekade mot att äldre blev ”piggare och friskare” som hypoteser om en ”komprimerad sjuklig- het” vid livets slut presenterades.80 Det betyder allt fler friska år under vår levnad. Det innebär också allt fler som uppnår en hög ålder. Frågan är då om det även innebär en allt av sjuklighet vid livets slut. Det mesta tyder dock på en uppskjuten eller kanske till och med förlängd period av sjuklighet vid livets slut.81 Den del av pensionärstiden då man i huvudsak klarar sig själv benämns ibland den tredje åldern. Åren mot livets slut då man är beroende av andra kallas ibland med ett begrepp lånat från den brit- tiske sociologen för den fjärde åldern.82 Det är främst i den fasen av livet som det är aktuellt med vård och omsorg. Det är också dessa som har drabbats hårdast av pandemin och har haft störst risk att avlida med covid-19. Hög ålder och stort omsorgsbehov i äldreomsorgen Den typiska äldreomsorgsmottagaren är en kvinna som bor ensam, är och har cirka 15 timmars hemtjänst . Utöver ålder, kön och typ av insats saknas det uppgifter i den nation- ella statistiken om omsorgsmottagarna. Det finns inte heller några rikstäckande uppgifter som baserar sig på biståndsbedömningen. (1980), Aging, natural death, and the compression of morbidity. , 302, s. 130–135. , C. , N Agahi, M. Parker, & M. (2013), Äldre har fått fler hälsoproblem, men klarar vardagen bättre. , 110, s. 1–3. Laslett (1987), The emergence of the third age. Ageing and Society 7, s. 133–160. I genomfördes en kartläggning 2017.83 Dessa data går inte att översätta till hela riket, men kan ändå ge en bild. En majoritet var ensamstående oavsett omsorgsform, av kvinnorna och av männen. Av de som bodde i vård- och omsorgsboende84 hade omfattande behov av hjälp med den personliga omvårdnaden (PADL85), andelen för de som hade hemtjänst var . Var tionde som hade hemtjänst och hälften av de som bodde i särskilt boende bedömdes ha svår eller mycket svår kognitiv ned- sättning, vanligen en svår demens. Var tionde med hemtjänst och av de som bodde i vård- och omsorgsboende bedömdes lida av svår eller mycket svår oro. Svår eller mycket svår nedstämdhet rapporterades för var tionde som hade hemtjänst och var fjärde som bodde i vård- och omsorgsboende. så kallade HALT-undersökningen86 deltog 155 kommuner. Av den kartläggningen framgick att av de som bodde i särskilt boende var desorienterade, var rullstolsburna, urininkontinenta och avfö- ringsinkontinenta.87 En analys har, med data från SNAC-K88, gjorts av de som beviljats äldreomsorg första gången. Populationen, 1 538 personer, var per- soner boende i stadsdelen i . Genomsnitts- åldern för inträdet i äldreomsorgen var . De flesta var kvinnor (). Fyra av fem var ensamboende.89 En studie från visar att de som ansöker om äldreomsorg oftast har tämligen stora omvårdnadsbehov redan vid ansökningstillfället. Många har haft omfattande hjälp från anhöriga . Utan stöd från anhöriga hade många behövt söka mer omfattande hjälp från kommunen och fått hjälpen . (2017), StockholmsSNAC. Rapport från undersökning 2017 av behov och insatser inom äldreomsorgen i . Stiftelsen rap- port 2017:5. 84I delas särskilt boende in i ”vård- och omsorgsboende” och ””. 85Bad/dusch, av/påklädning, toalettbesök, förflyttning och födointag. 86Svenska HALT är en mätning av vårdrelaterade infektioner och antibiotikaanvändning isär- skilt boende. 87Folkhälsomyndigheten (2017), Svenska HALT i korthet 2016. 88Swedish National Study om Ageing and Care, en longitudinell studie som bedrivits i fyra områden i landet, i på , SNAC-K, i benämnt GÅS (Gott åldrande i ). (2013), Äldreomsorgens debutanter. : Stiftelsen 2013:7. I ungefär hälften av de undersökta fallen var det en akut händelse, exempelvis stroke eller allvarlig fallolycka med frakturer som följd, som gjorde att den äldre behövde söka stöd och då ofta omfattande sådant.90 5.2Äldreomsorgens utformning och omfattning Insatsernas art och omfattning Äldreomsorg är, som redovisats i kapitel 4, insatser som beviljas som bistånd enligt socialtjänstlagen. Det är den enskilde som ska ansöka om bistånd. Den vanligaste insatsen är trygghetslarm, en insats som kan ges utan biståndsbedömning, och kan kombineras med andra insatser. Den näst vanligaste är hemtjänst, därnäst särskilt boende. Andra insatser är matdistribution, dagverksamhet, ledsagning, avlös- ning och korttidsplats. Tabell 5.1 Antal som var beviljade någon form av äldreomsorg Hemtjänst i ordinärt boende Kontaktperson/-familj Totalt antal med omsorg* * En person kan ha flera av de ovanstående insatserna. Källa: , statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2019 . (2016), Rätt stöd I rätt tid – en kartläggning av GR-kommunernas hälsofrämjande och förebyggande arbete för äldre och orsakerna till varför äldre söker bistånd från äldreomsorgen första gången. : FoU i Väst rapport . Kvinnorna är som synes i stor majoritet. Kvinnorna lever och överlever ofta sina män. De enda insatser där männen är i majoritet är korttidsplats och avlösning, insatser som kan fungera som stöd för att avlasta en anhörigvårdare, ofta hustrun. Som figur 5.1 illustrerar var andelen som har äldreomsorg högst kring 1980, därefter har det skett en successiv minskning. Figur 5.1 Förändring 1980–2019 av andel i olika åldrar med hemtjänst eller plats i särskilt boende Källor: Regeringens prop. 1996/07:113 s. 36 , socialtjänststatistik och SCB:s befolkningsstatistik . Störst har minskningen varit av andel äldre personer som beviljas plats i särskilt boende. efter Ädelreformen, 1994, hade 128 500 personer plats i särskilt boende, av befolkningen som var bodde då i särskilt boende.91 hade drygt 82 000 plats, av befolkningen som var bodde i särskilt boende. De personer som flyttar in i ett särskilt boende har ett större vård- och omsorgsbehov än 91SCB, Statistisk årsbok 1996. tidigare när fler beviljades plats. Även i har vårdtyngden ökat genom att fler bor kvar i sina hem. En bidragande orsak är också att vårdtiderna på sjukhus blivit kortare.92 Hemtjänst delas ofta upp i serviceinsatser och personlig omvårdnad. Med service menas till exempel hjälp med att bostaden blir städad, kläder tvättade och att man får mat på bordet. I den personliga om- vårdnaden kan ingå att få hjälp med att klä sig, duscha, äta och med toalettbesök. Tre fjärdedelar av hemtjänstenheterna i landet drivs i regi, en fjärdedel i enskild regi.93 Nästan hälften av de som får hemtjänst, , är eller äldre (av kvinnorna, av männen). Figur 5.2 Mottagare av hemtjänst efter kön och ålder Källa: , statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2019. En majoritet () av de som hade hem- tjänst fick hjälp , hade 92Socialstyrelsen (2020), Vård och omsorg om äldre, lägesrapport . 93Socialstyrelsen (2020), Enhetsundersökningen 2019. hjälp mindre än . hade hemtjänst och en procent hade omsorg dygnet runt. Andelen med mer omfattande hemtjänst har ökat sedan Ädel- reformen vilket framgår av tabell 5.2. Tabell 5.2 Andel personer med hemtjänst efter beviljade timmar 1992 och 2019 Källor: , Äldreuppdraget 1997 och Socialtjänststatistiken 2019 . Det särskilda boendet är förbehållet personer med stora omvård- nadsbehov. Kommunerna har vanligen riktlinjer för vilka kriterier som ska gälla när biståndsbedömningen sker. Flertalet särskilda boenden i landet () drivs i regi. Flertalet särskilda boenden är förhållandevis små, i genomsnitt 47bostäder.94 En fastighet kan vara uppdelad på två eller fler separata enheter. Medianvärdet för enheter med egen ledning är 36 bostäder, det minsta har fem bostäder, det största (Danvikshem i kom- mun) har 206 bostäder.95 Av de som bodde i särskilt boende var (av kvinnorna, av männen). De nationella riktlinjerna för vård och omsorg vid demenssjuk- dom anger att bör erbjuda särskilt boende som är anpassat för personer med demenssjukdom.96 94Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. 95Socialstyrelsen (2020), Enhetsundersökningen 2019. 96Socialstyrelsen (2017), Nationella riktlinjer för vård och omsorg vid demenssjukdom. Figur 5.3 Boende i särskilt boende efter kön och ålder Källa: , statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2019 . flyttar cirka 20 000 till 25 000 äldre till ett särskilt boende. Medianåldern vid inflyttningen var för kvinnor och för män . Den stora majoriteten av de som flyttar till ett särskilt boende har hemtjänst före inflyttningen.97 Mediantiden för boende i särskilt boende för hela riket var , (drygt respektive ). Skillnaderna i medianboendetid mellan landets kommuner är, som framgår av figur 5.4, stora från en medianboendetid på mindre än till och mer.98 bodde 2018 kvar efter inflyttningen, bodde kvar ().99 Personer som flyttar till särskilt boende på grund av en demenssjukdom bor vanligen betydligt längre i det sär- skilda boende än de som flyttar in av somatiska skäl. 97Socialstyrelsen (2016), Vård och omsorg om äldre. 99Socialstyrelsen (2020), Vård och omsorg om äldre. Figur 5.4 Medianboendetid särskilt boende i landets kommuner 2019 Boendetid (dagar) i kommunen vid andra, tionde etc. percentilen100 2:a 10:e 20:e 30:e 40:e 50:e 60:e 70:e 80:e 90:e 98:e Det är stora skillnader mellan olika kommuner när det gäller såväl andelen som har äldreomsorg, som i vilken form omsorgen ges. Skillnaderna har alltid varit stora. hade i genomsnitt av den äldre befolkningen någon form av insats. Andelen varierade mellan länen med mellan , skillnaden mellan olika kommuner var ännu större.101 Även om det är svårt att identifiera vad dessa skillnader kan bero på förefaller traditionen i kommunen ha större betydelse än faktorer som befolkningens behov, kommunens ekonomi eller politiska värderingar.102 Det är alltjämt, som framgår av figur 5.5, stora skillnader mellan kommuner, andelen med hemtjänst varierar mellan 12 och 40 pro- cent, andelen med särskilt boende varierar mellan . Andelen med någon av dessa former av äldreomsorg varierar mellan 100Ett värde som innebär att en viss procent av observationerna är lägre än det värdet. Vid tionde percentilen har alltså ett lägre värde. Trydegård (2000), Traditions, change and variation. Past and present trends in public old-age-care. (Doktorsavhandling) , . , medianvärdet är av befolkningen . Figur 5.5 Andel av personer med beviljad omsorg i olika kommuner, andra, tionde percentilen etc. 2:a 10:e 20:e 30:e 40:e 50:e 60:e 70:e 80:e 90:e 98:e Källa: , statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2019. Det finns kommuner med en låg andel i särskilt boende som har en hög andel med hemtjänstinsatser eller vice versa, men också kom- muner där ett sådant samband saknas.103 5.3Kommunernas kostnad för vård och omsorg av äldre personer Äldreomsorgen står för en stor del av kommunernas kostnader. uppgick kostnaderna till , eller av kommunernas totala kostnader. Av det gick 57 pro- cent till särskilt boende, till olika former av insatser för Szebehely och G-B. Trydegård (2018), Generell välfärd och lokalt självstyre – ett dilemma i den svenska äldreomsorgen? i H. och M. Szebehely (red) Äldreomsorger i , , 2018. personer som bor i ordinärt boende och en procent till öppen verksamhet.104 har kommunernas kostnader för äldreomsorgen ökat i fasta priser.105 Antalet per- soner har ökat med 14,1 procent.106 Detta är en trend . ökade det reala tillskottet av medel till äldreomsorgen. ökade resurstillskottet som antalet personer ökade . mins- kade kommunernas kostnader för omsorgen med fyra procent.107 Andelen äldre med hemtjänst som har få timmar har, som redo- visats i tabell 5.2, minskat som äldres flytt till särskilt boende sker senare i livet. Det innebär att behovet av vård och omsorg för de som beviljas äldreomsorg är högre än förr vilket i sin tur innebär ett ökat behov av insatser och därmed högre kostnad per omsorgsmottagare. Skillnader i kostnader mellan kommunerna Kommunernas kostnad per plats i särskilt boende varierar, som framgår av figur 5.6, kraftigt från till drygt det dubbla, . Medianvärdet är drygt 900 000 kro- nor. Kommissionen har inte hittat några analyser på nationell nivå om vad dessa skillnader beror på. De kan spegla såväl skillnader i kommunernas struktur, olika vårdtyngd på boendena som olika ambitionsnivå i kommunerna. 104Socialstyrelsen (2020), Vård och omsorg om äldre. 105Socialstyrelsen (2017 och 2020), Vård och omsorg om äldre. Lägesrapport resp. 2020. Meagher och M Szebehely (2012), Long-Term Care in : Trends, Actors and Consequences, I C. Ranci och E. Pavolini (red) Reforms in Long-Term Care Policies in Europe. Springer, 2012. Figur 5.6 Kostnad för särskilt boende per boende, jämförelse mellan kommunerna vid andra, etc. 2:a 10:e 20:e 30:e 40:e 50:e 60:e 70:e 80:e 90:e 98:e Källa: Kolada. 5.4Insatser för äldre personer enligt LSS Insatser enligt LSS kan ges till personer som tillhör någon av de tre personkretsar som redogjorts för i förra kapitlet. Antalet äldre per- soner som har insatser enligt LSS ökar, bland annat eftersom perso- ner med Downs syndrom lever . Totalt hade 6 113 äldre personer någon eller flera insatser enligt LSS , vilket är av alla personer som har insatser enligt lagen. Majoriteten () av dessa är i åldern 65–. Flertalet () hör till personkrets 1 (se kapi- tel 4.2), knappt en tredjedel () till personkrets till personkrets 2. Antal och andel personer med viss insats enligt Rådgivning/personligt stöd Källa: , Statistik om insatser enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade 2019. Den vanligaste formen av LSS-insats för äldre personer är bostad med särskild service. Liksom i särskilt boende har kommunerna ansvaret för hälso- och sjukvård förutom läkare. 5.5Det kommunala hälso- och sjukvårdsansvaret 5.5.1Hemsjukvård en ofta förbisedd uppgift I en studie konstaterade att många av de skör- aste patienterna med komplexa hälsoproblem och svåra funktions- nedsättningar får delar av sin vård inom den kommunala hälso- och sjukvården. svarade kommunerna för hälso- och sjuk- vård i hemmet och i särskilt boende för cirka 364 000 personer. Ändå avspeglas detta inte tillräckligt i beskrivningarna av hälso- och sjuk- vården och nationella initiativ. har framhållit att den kommunala hälso- och sjukvården behöver synliggöras i beskriv- ningar av hälso- och sjukvård.108 Den kommunala hälso- och sjukvården är olika organiserad i olika kommuner. I vissa kommuner, som och , är den organiserad som en egen enhet som arbetar konsultativt gente- mot särskilt boende och hemtjänst, i andra kommuner arbetar den 108Socialstyrelsen (2019), Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård, förstudie. legitimerade personalen och omsorgspersonalen som ett team. Organisationen kan också skilja mellan olika särskilda boenden och hemtjänstenheter i samma kommun. Vanliga uppgifter i den basala hemsjukvården är läkemedelsdistri- bution, injektioner, omläggning av sår och rehabilitering. Det van- ligaste sättet att dra gränsen för vilka som ska skrivas in i hem- sjukvård är den så kallade tröskelprincipen, det vill säga att man själv har svårigheter att ta sig till en vårdcentral och vanligen också att man har ett mer långvarigt hjälpbehov. redovisade i sin årsrapport att den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården är omfattande och expanderar. Allt fler äldre med hemsjukvård har komplexa vårdbehov och därför behov av alltmer kvalificerade hälso- och sjukvårdsinsatser, bland annat till följd av att patienter skrivs ut snabbare från sjukhusen och att de tekniska möjligheterna att ge vård i hemmet har ökat. Det ställer, anser , krav på personalresurser och kompe- tens, liksom på en bra samverkan med både socialtjänst och regioner och mellan olika utförare.109 Åtta av tio kommuner har något slag av forum för systematiskt patientsäkerhetsarbete, men bara drygt var tredje kommun har en övergripande kompetensutvecklingsplan för fortbildning i exempel- vis allmän palliativ vård.110 frågar om vilka rutiner som finns för att säkerställa en god och trygg omvårdnad. En tredjedel av kommu- nerna uppgav 2019 att de saknade en aktuell rutin för vilka åtgärder som bör vidtas när den enskilde plötsligt uppvisar ett försämrat all- mäntillstånd. Drygt en tredjedel saknade rutiner för schemalagda möten mellan omsorgspersonal och hälso- och sjukvård. Lika många saknade rutiner för vårdplanering och kontakter med regionernas hälso- och sjukvård.111 109Socialstyrelsen (2020), Vård och omsorg om äldre. 110Socialstyrelsen (2020), Öppna jämförelser 2020 – hälso- och sjukvård. 111Socialstyrelsen, Enhetsundersökningen 2019. Det finns enligt ytterligare ett antal olika riskom- råden som kommunerna behöver arbeta med. Det gäller bland annat infektioner, smittspridning och vårdhygien.112 Av de nära 364 000 personer som 2019 fick insatser av den kommu- nala hälso- och sjukvården hade insatser . Majoriteten var äldre, var eller äldre och av dessa var kvinnor. Av kvinnorna var hälften eller äldre, bland männen var andelen 45 procent.113 Figur 5.7 Personer med hemsjukvård efter kön och ålder Källa: , statistik om kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser 2019. Majoriteten av hemsjukvårdspatienterna som var bodde i ordinärt boende (av kvinnorna, av männen). Av alla som hade hemsjukvård hade 112Socialstyrelsen (2019), Kommunalt finansierad hälso- och sjukvård, förstudie. 113Socialstyrelsen, Statistik om kommunala hälso- och sjukvårdsinsatser 2019. av kvinnorna och av männen också insatser enligt social- tjänstlagen, vanligen hemtjänst.114 Andelen personer som är och som har hemsjuk- vård varierar mellan kommunerna. Delvis kan det förklaras med att det skiljer mellan regionerna hur omfattande ansvar för hemsjuk- vården som förts över till kommunerna, delvis med att inrapporte- ringen alltjämt har brister. Det går inte att se några tydliga samband mellan hög andel med hemsjukvård och hög andel med äldreomsorg. Region skiljer ut sig eftersom hemsjukvårdsansvaret i ordinärt boende där ligger kvar på regionen.