sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — (2019) uppskattar att av de befintliga jobben riskerar att försvinna de kommande femton till tjugo åren till följd av automatisering, medan av jobben kommer att förändras radikalt. Variationen är dock stor mellan olika länder. I de nordiska länderna, där det är vanligt med mer utvecklade arbetsorga- nisationer, bedömer att det är färre jobb som kan automati- seras jämfört med situationen i länder med mer tayloristisk arbets- organisation och större andel enkla jobb. Oavsett vad forskarna tror om framtiden är de dock överens om att framtida automatiseringar förväntas ha störst negativ effekt på sysselsättningen för arbetskraft med lägre kvalifikationer (2018a). Forskarna understryker också vikten av att agera och inte underskatta de problem som kan uppstå. I det mer optimistiska scenariot är utbildning och kompetensut- veckling av central betydelse för att kunna hantera den omställning som kan komma att uppstå på framtidens arbetsmarknad. Forskarna föreslår förändringar som gör utbildningssystemen mer flexibla och som inte nödvändigtvis går ut på att individer ska gå långa akademiska utbildningar (Arbetsförmedlingen 2018a).8 Kontinuerlig påfyllnad av kunskap och kompetens kommer att behövas under hela arbets- livet. Detta förutsätter att det finns möjlighet att kombinera arbete och utbildning. För att underlätta det livslånga lärandet behöver också lärande som sker utanför formell utbildning synliggöras och erkännas. Till- gång till validering och kompetensutveckling för yrkesverksamma kan även bidra till att underlätta inträdet på arbetsmarknaden för dem som står utanför. 8Se även , C. (2019), s. 353–354 och (2019), kapitel 6. Behov och nytta av validering 3.2Möjligheterna till kompetensutveckling och lärande behöver stärkas Möjligheterna till kontinuerlig kompetensutveckling och lärande genom hela arbetslivet behöver stärkas för att få en ökad rörlighet på arbetsmarknad och därmed bättre matchning mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft. Det är nödvändigt för att minska risken för arbetslöshet och ohälsa men även för att både företag och människor ska kunna utvecklas och växa. Lärande sker inte bara i formell utbildning utan även i arbetet och . I avsnitt 3.2.2 redovisas hur vuxnas deltagande i formell och icke-formell utbildning i ser ut.9 När det gäller lärande som sker informellt i exempelvis det dagliga arbetet, i förenings- verksamhet eller genom självstudier är det svårt att både uppskatta omfattningen och att fastställa kvaliteten. Statistik om informellt lärande är därför begränsad. 3.2.1Ansvaret för det livslånga lärande är delat Det offentliga, arbetsgivare och den enskilde har alla ett ansvar för att det livslånga lärandet kommer till stånd. Det offentliga ansvarar för att det finns tillräckligt med utbildningsmöjligheter i form av ett relevant och flexibelt utbud av utbildning och möjligheter till studie- finansiering. Individer som behöver stärka sin ställning i arbetslivet har ett ansvar att använda och förvalta dessa möjligheter. Finansieringen av kompetensutveckling som är direkt kopplad till verksamheten är arbetsgivarens ansvar. Behoven av kompetens- utveckling är dock större än så och finns behov av bredare kompetenshöjande insatser. Även sådan generell kompe- tensutveckling är av värde för den nuvarande arbetsgivaren men den kan vara svår att få ekonomisk avkastning för med tillräcklig säker- het eftersom den anställde kan ta med sig den nya kunskapen till andra arbetsgivare. Detta leder till att mindre generell vidareutbildning kommer till stånd än vad som vore samhällsekonomiskt önskvärt (2004). 9Uppgifterna är hämtade från (2018). Uppgifterna är baserade på två undersökningar som genomförts i samtliga medlemsländer i Europeiska Unionen: Undersök- ningen om vuxnas deltagande i utbildning (Adult Education Survey, AES), som genomfördes , och Undersökningen om personalutbildning i företagen (Continuing Vocational Training Survey, CVTS), som genomfördes . Behov och nytta av validering Detta så kallade marknadsmisslyckande är särskilt allvarligt vid större och mer allmänna teknikskiften då många behöver tillägna sig den nya tekniken. Den enskilda arbetsgivaren kan inte heller förväntas ta ansvar för vidareutbildning som syftar till ett byte av yrke eller bransch. Oavsett om utbildningsinsatserna avser företagsspecifik eller generell kompetensutveckling behöver de utgå från det individen redan kan, det vill säga ta hänsyn till sådant kunnande som individen redan har men saknar formella intyg på. Annars skapas återvänds- gränder och kompetensutvecklingen blir mer omfattande än nöd- vändigt. Validering leder till att fort- och vidareutbildningen kan individanpassas och därmed effektiviseras (se vidare avsnitt 3.3.1). 3.2.2Många vuxna deltar i utbildning men främst i icke-formell utbildning Utbildning riktad till unga utgör basen för det livslånga lärandet och är viktig både för att de ska kunna etablera sig på arbetsmarknaden och för delaktighet i samhället i stort. Men det är även viktigt att som vuxen kunna fylla på med ny kunskap för att kunna upprätthålla och utveckla den kompetens som behövs på en föränderlig arbets- marknad. Det behöver inte alltid handla om att gå en hel utbildning utan ofta räcker det med en kortare kurs och ibland endast en del av en kurs. I deltog två av tre vuxna i åldern 25–i formell eller icke-formell utbildning 2016.10 Deltagande i icke-formell utbildning är vanligare () än deltagande i formell utbildning (14 pro- cent). Kvinnor och yngre (25–) deltar i större utsträckning i formell utbildning medan köns- och åldersfördelningen är mera jämn inom icke-formell utbildning. Personer födda i deltar i betyd- ligt större utsträckning än utrikes födda i icke-formell utbildning, medan det omvända gäller för formell utbildning. Ju högre utbild- ning individen har, desto vanligare är det att delta i ytterligare utbild- ning, såväl formell som icke-formell. Högskoleutbildning är den vanligaste utbildningsformen bland dem som deltar i formell utbildning efter , följt av kom- 10Med formell utbildning avses organiserad utbildning inom ramen för det reguljära utbildnings- väsendet. Med icke-formell utbildning avses organiserad utbildning utanför det formella utbild- ningsväsendet, till exempel folkhögskoleutbildning, personalutbildning på arbetstid, kortare kurser, seminarier och studiecirklar samt arbetsmarknadsutbildning. Behov och nytta av validering Andelen studerande är relativt hög i , eftersom många unga både påbörjar och avslutar sina stu- dier sent. Ökad allmänbildning är det främsta skälet till att delta i formell utbildning. Skäl som har med yrke och arbetsliv är också av stor betydelse. Huvuddelen av den icke-formella utbildning som genomförs ut- görs av personalutbildning, totalt sett är fyra av fem icke-formella utbildningsaktiviteter arbetsrelaterade. Med personalutbildning avses utbildning som helt eller delvis bekostas av arbetsgivaren och bedrivs helt eller delvis på betald arbetstid. Personalutbildning kan även om- fatta formell utbildning, men domineras av icke-formell utbildning som till exempel kurser, workshops, seminarier och handledning i arbetet. Sex av tio sysselsatta deltog i personalutbildning . Personer med eftergymnasial utbildning deltog i större utsträckning än personer med lägre utbildning. Vanligaste skälet till att delta i personalutbildning är för att kunna göra sitt jobb bättre, nio av tio angav detta som skäl. Personalutbildningskurser är relativt korta jämfört med formella utbildningar eller kurser som genomförs . Anställda som deltagit i sådana kurser ägnade 2016 i genomsnitt eller en halv arbetsvecka åt deltagandet. I en undersökning som genomförts av (2019) framkommer att företagen är engagerade i kompetensutveckling för sina anställda. av företagen i undersökningen svarade att de tillämpar en eller flera aktiviteter för att kompetensutveckla sina medarbetare. Den vanligaste formen av kompetensutveckling var bransch- och yrkesrelaterade kurser, tätt följt av interna utbild- ningar, kunskapsutbyte eller kunskapsöverföring. 3.2.3Avsaknaden av formella intyg bidrar till låg rörlighet på arbetsmarknaden En viktig skillnad mellan formell och icke-formell utbildning är att den som deltagit i en formell utbildning får ett utbildningsbevis som har ett erkänt värde även utanför den egna arbetsplatsen. Värdet för individen blir då större, eftersom utbildningen resulterar i en kvalifi- kation som kan underlätta jobbyten. Nuvarande arbetsgivare känner oftast till den anställdes kompetens även utan formella intyg, men Behov och nytta av validering när den anställde av olika skäl vill eller måste söka nytt jobb kan en erkänd kvalifikation underlätta rörligheten (2015). Personalutbildning som arbetsgivaren ansvarar för är viktig, inte minst för den verksamhetsnära fort- och vidareutbildningen. Även om personalutbildning är vanligt bland yrkesverksamma är det dock sällan som den resulterar i att den anställde får en formell dokumen- tation om det kunnande som har utvecklats. Ungefär två tredjedelar av de icke-formella personalutbildningsaktiviteterna leder inte till något utbildningsbevis (SCB 2018). Detta är vanligare bland personer med hög utbildningsnivå jämfört med personer med lägre utbildnings- nivå. Personalutbildning ökar individens möjligheter på den externa ar- betsmarknaden om utbildningen resulterar i ett formellt intyg. Vil- ken personalutbildning som arbetsgivaren köper har därför stor bety- delse. Utbildning som motsvarar högskoleutbildning, yrkeshögskole- utbildning och vuxenutbildning kan anordnas på uppdrag av arbetsgivare för kompetensutveckling av anställda. Omfattning av sådan uppdragsutbildning är emellertid begränsad (UKÄ 2016; MYH 2019a; Skolinspektionen 2016). Ett formellt intyg kan också erhållas genom att individen ges möjlighet att validera sitt odokumenterade kunnande. En studie från visar på ett positivt samband mellan formella intyg och karriärutveckling. Individer som erhållit ett certifikat efter en validering eller som har ett examensbevis hade större möjlighet att ta ett steg framåt i sin karriär, förutsatt att de arbetat aktivt med sin karriärplanering. Om individen inte hade något formellt intyg fanns det däremot inget sådant samband (Stoël & 2011). En målgruppsundersökning som genomförts inom ramen för Valideringsdelegationens myndighetssamverkan visar att tre av tio låter bli att söka jobb de är intresserade av på grund av att de saknar dokumentation på kompetens eller kunskaper (se bilaga 3). Var fjärde svarade att avsaknaden av papper eller intyg har gjort att de inte sökt en utbildning de velat gå. Undersökningens resultat tyder således på att avsaknaden av formella betyg och intyg bidrar till en minskad rörlighet på arbetsmarknaden och riskerar att låsa in människor i jobb de inte trivs med. Behov och nytta av validering 3.2.4Behov av flexibla utbildningsmöjligheter inom formell utbildning Omvandlingen av arbetsmarknaden medför att vuxna behöver få möjlighet att bygga vidare på sin kompetens för att kunna växla yrke. Därutöver är det i många fall önskvärt att individen själv söker sig till relevanta utbildningar inom det reguljära utbildningsväsendet för att bredda eller fördjupa sin kompetens inom önskat område. Detta förutsätter att det finns utbildningar som går att kombinera med arbete. Utbildningens längd, studietakt och distributionsform utgör vik- tiga förutsättningar för att utbildningen ska vara tillgänglig för yrkes- verksamma. Det behöver också vara möjligt att komplettera med en eller flera kurser eller en del av en kurs, exempelvis efter en valider- ing. Vilka delar av en utbildning som en individ har behov av att komplettera med beror på vilka kunskaper, färdigheter och förmågor som hen redan har tillägnat sig, genom tidigare utbildning, i arbetet eller på annat sätt. Tillgången till sådana hela eller delar av kurser är avgörande för att tillgodose behoven av kompetens på arbetsmark- naden och . Satsningen har inneburit att antalet statligt finan- sierade utbildningsplatser har utökats inom såväl regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) som yrkeshögskola och högskola (prop. 2019/20:1, utgiftsområde 16). Fristående kurser utgör dock en allt mindre andel av utbildnings- volymen inom högskolan. Andelen har minskat med 10 procent- enheter , från 2007/2017/18 (UKÄ 2019a). Inom är det än så länge endast möjligt att gå en enstaka kurs om det finns lediga platser på en utbildning. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) föreslagit att medel tillförs för ett mer flexibelt utbildningsutbud, till exempel genom fler enstaka kurser. Det blir allt vanligare att studera på distans, både inom högskolan och . Av samtliga studenter på högskolan studerade 62 490 personer eller enbart på distans (UKÄ 2019a). Majoriteten av distansstudenterna är kvinnor. I bud- getpropositionen föreslår regeringen en satsning för att utveckla och förbättra distansutbildningarna. Behov och nytta av validering Inom har andelen distansstuderande ökat från Även inom är distansstudier vanligare bland kvinnor än bland män.11 vuxenutbildning (komvux) är uppbyggt kring kurser och ska utgå från individens behov och förutsättningar.12 Utbildning ska kunna erbjudas flexibelt, bland annat när det gäller tid, plats och studieform. Andelen som läser på distans är högre inom komvux än inom högskola och yrkeshögskola, av kursdeltagarna inom komvux på gymnasial nivå läste på distans 2018. Komvux på grundläggande nivå är en rättighet för personer som är eller äldre och som saknar motsvarande kunskaper. Det- samma gäller för utbildning i svenska för invandrare (sfi). finns även en rätt till komvux på gymnasial nivå för studier som ger behörighet till högskolan och . Det gäller såväl grundläggande behörighet som särskild behörighet till högskolan och de särskilda kunskaper som krävs för en utbildning inom yrkeshögskolan.13 Komvux på gymnasial nivå är dock inte tillgängligt för alla. Urval tillämpas när en person söker till en kurs som inte omfattas av rätten till behörighetsgivande utbildning och om det är fler sökande till en utbildning än det finns platser. Enligt skollagen (20 kap. 2 §) ska de som fått minst utbildning prioriteras. Det leder till att personer som vill byta utbildnings- eller yrkesbana riskerar att inte få tillgång till yrkesutbildningar inom komvux, även om de har stora behov av ut- bildning. har i sitt slutbetänkande (SOU 2018:71) före- slagit att prioritetsregeln i skollagen ändras till att den med störst behov av utbildning ska prioriteras. Vid urval ska hänsyn tas till den sökandes behov av utbildningen för att etablera sig på arbetsmark- naden, för pågående yrkesverksamhet och för planerat yrkesval. 3.2.5Ekonomiska förutsättningar att studera i vuxen ålder Ett mer flexibelt utbud av utbildning är dock inte tillräckligt för att förbättra möjligheterna till kompetensutveckling för vuxna. Det måste även finnas möjligheter att finansiera sina studier i vuxen ålder. 11Statistiska centralbyrån, statistikdatabasen. 1220 kap. 2 § och 5 § skollagen (2000:800). 1320 kap. 19 § skollagen (2010:800). Behov och nytta av validering Statistik över andelen personer som studerar med studiemedel mitt i livet visar att denna finansiering ofta inte är ett alternativ (CSN 2019). Studerande som är eller äldre upplever också i större utsträck- ning än yngre att studiemedlen inte täcker levnadsomkostnaderna (CSN 2018). Det beror sannolikt på att äldre har högre utgifter, efter- som äldre oftare har barn och högre boendekostnader. Faktorer som har med privatlivet och privatekonomin att göra utgör betydande hin- der för yrkesverksammas möjligheter att vidareutbilda sig (2018). Alternativa finansieringsmöjligheter behöver därför finnas för att täcka det inkomstbortfall som uppstår när någon väljer att studera mitt i livet. Flera olika förslag till lösningar har lämnats , bland annat en modell med individuellt kompe- tenssparande, olika former av kollektivavtalsgrundade eller obligato- riska kompetensförsäkringar och kompetensavdrag för arbetsgivare som vill investera i personalutbildning (2018). Det senaste är förslaget om utvecklingstid (SOU 2018:24). I bud- getpropositionen aviserade regeringen att en möjlighet till utvecklingstid ska införas i syfte att bidra till anställdas behov av att utveckla sin kompetens eller utveckla ny kompetens för att stärka sin fortsatta anställningsbarhet. Utbildning föreslås vara i fokus . Den som deltar i utvecklingstid ska, enligt utred- ningens förslag, få aktivitetsersättning som ska vara inkomstrelate- rad för den som uppfyller kraven för inkomstrelaterad arbetslöshets- ersättning. Arbetet med att utforma en modell för utvecklingstid pågår inom och en utgångspunkt i detta arbete är att en ersättare anställs för den som får ta del av utvecklingstid. Den övre åldersgränsen för rätt till studiemedel är . Rätten till lån begränsas dock successivt från och med det år den studerande fyller . En intern utredning på har haft i uppdrag att ta fram förslag till åtgärder inom studiemedels- systemet för att främja omställning och vidareutbildning högre upp i åldrarna.14 14Regeringsbeslut U2019/01742/UH. Behov och nytta av validering Det finns begränsat med studier som kan bekräfta värdet av valider- ing, i synnerhet vad gäller utfallet på arbetsmarknaden. I detta avsnitt lyfter vi fram några sammanhang där validering bidrar till ökad nytta. I vissa fall kan nyttan styrkas av forskning eller andra studier, i andra fall saknas studier både i och utomlands. 3.3.1Mer effektiv komplettering efter validering Utbildning brukar betraktas som en investering i humankapital, det vill säga att utbildning leder till en ökning av individens kunskaper, förmågor och färdigheter (1964). Om en individ förbättrar sitt humankapital genom till exempel fortbildning förväntas indivi- dens produktivitet i arbetslivet öka, vilket i sin tur påverkar den eko- nomiska tillväxten i landet. Om individen däremot redan har förvärvat de färdigheter och kompetenser som utbildningen ska ge så blir utbildningen enbart en kostnad. Med validering kan individens kunnande kartläggas och erkännas, vilket gör att efterföljande utbildning kan inriktas mot att komplettera i de delar där individens befintliga kompetens inte fullt ut motsvarar kraven för den kvalifikation som efterfrågas. Validering ger därmed förutsättningar för effektivare utbildningsinsatser. Validering leder också till att individen snabbare kan använda sin kompetens på arbetsmarknaden. För att belysa att validering kan leda till förkortade och samhällsekonomiskt mer effektiva utbildningar kan uppföljningar från och användas. har heltäckande statistik över validering inom vuxenutbild- ning på gymnasial nivå (se avsnitt 5.3). Enligt uppgifter från Arbets- livets utbildningscenter (ETSC) kan utbildningstiden i genomsnitt förkortas med efter en validering. Utbildningarna är normalt 3–, inklusive arbetsplatsförlagt lärande, vilket innebär att valider- ing förkortar studietiden med i genomsnitt 40–. Den efter- följande kompletterande utbildningen kan dessutom oftast genom- föras än motsvarande utbildning för heltidsstuderande. Kostnaden för validering och kompletterande utbildning är enligt uppgifter från ETSC ungefär en tredjedel lägre än kostnaden för en hel utbildning. I denna beräkning ingår inte den betydligt större kostnaden för produktionsbortfall som hade uppstått om deltagarna Behov och nytta av validering genomgått hela utbildningen i stället för att med validering få sin utbildning anpassad efter sina individuella behov av komplettering. Även norska uppgifter om resultat av validering inom gymnasial vuxenutbildning visar att valideringen ofta ger betydande förkort- ningar av utbildningstiden (se avsnitt 5.2). Från saknas upp- gifter om de direkta kostnaderna för validering jämfört med de direkta kostnaderna för motsvarande utbildning. Vid utbildning för vuxna är det dock som tidigare framgått produktionsbortfallet för tiden i utbildning som utgör den stora kostnaden, både för individ och samhälle. Det finns även viss svensk statistik att tillgå. En enkätundersök- ning som Valideringsdelegationen genomfört i samarbete med Kommuner och Landsting visar att validering ledde till förkortad studietid för av de individer som fick sin kompetens validerad i någon form inom den kommunala vuxenutbildningen läs- /17 (Valideringsdelegationen 2018). Validering som leder till att utbildningsinsatser kan förkortas och individanpassas innebär därmed en tydlig samhällsekonomisk vinst. Det är också av stort direkt värde för arbetsgivare vid kompetens- utveckling av anställda. Intervjuer med arbetsgivare i visar att dessa ser ett högt värde i möjligheten att använda validering i sam- band med kompetensutveckling för sina anställda. Detta beror både på att valideringen kan minska den totala kostnaden för utbildnings- insatsen och att de anställdas tid i utbildning kan kortas. Arbets- givarna bedömde att tidsvinsten sannolikt var ännu mer värdefull för de anställda (CAEL 2012). Problem kan uppstå om utbildningar förkortas utan kvalitetssäkrad individuell bedömning av kompetensen Vid utformning av individuella studieplaner efter en validering är det viktigt att utgå ifrån individens förutsättningar och behov. Det är inte givet att alla studerande vill att utbildningen förkortas så att den enbart omfattar de delar där personen behöver komplettera sin befintliga kompetens. Hur möjligheten att förkorta utbildningen vär- deras kan variera mellan olika individer. För vissa personer kan del- tagandet i en utbildning vara värdefullt för möjligheten att bekräfta, uppdatera och få perspektiv på sitt tidigare förvärvade kunnande. Behov och nytta av validering Tillgodoräknandet efter en validering kan i vissa fall medföra ökade svårigheter för den studerande att tillgodogöra sig resterande delar av utbildningen. I den danska reformen av yrkesutbildning för vuxna 2015 blev validering obligatoriskt för vuxna i syfte att effek- tivisera utbildningen (se avsnitt 5.4). Reformen har också resulterat i en signifikant ökning av andelen elever som får en förkortad utbild- ning. Förkortningarna baseras dock huvudsakligen på standardmeriter, det vill säga standardiserade och schabloniserade bedömningar av tidigare utbildning och yrkeserfarenhet. Mycket få elever har fått individuellt avpassade förkortningar, så kallad skønsmæssig merit. I en enkätundersökning framkommer att andelen lärare som upp- lever att elever med förkortade utbildningsupplägg har svårigheter att nå utbildningsmålen har ökat påtagligt efter reformen. rekommenderar därför att den generella 10 pro- centiga förkortningen av yrkesutbildningar för vuxna med yrkeser- farenhet avskaffas. De uppmanar också skolorna att i ökad utsträck- ning använda individuella bedömningar av elevernas kunnande för att fastställa hur utbildningen kan förkortas (2017). De formella betyg, poäng eller intyg som utfärdas efter en vali- dering behöver således grundas på individuella prövningar som på ett kvalitetssäkrat sätt säkerställer att deltagarnas kunskaper och färdig- heter motsvarar målen för utbildningen. Liknande problem som upp- märksammats i skulle också kunna uppstå om utbildnings- anordnare av ekonomiska skäl gör schabloniserade och förenklade bedömningar av deltagarnas tidigare förvärvade kunnande. Mot detta resonemang kan man invända att tillämpningen av bestämmelserna om tillgodoräknande omfattas av tillsyn inom såväl som universitet och högskolor. Inom den kommu- nala vuxenutbildningen är däremot tillsynen begränsad eftersom det inte är en skyldighet för huvudmännen att erbjuda validering. 3.3.2Bidrar till kompetensförsörjning och bättre matchning Validering är ett verktyg som kan bidra till att lösa de akuta kompe- tensförsörjningsproblemen, underlätta rörligheten på arbetsmarkna- den, bidra i omställning och förbättra matchningen på arbetsmark- naden. Den strukturomvandling som sker på arbetsmarknaden till