sou · H8B373 · 2020-11-30 00:00:00 — Exempel på detta är 2.0 i och Gula västarna i . Dessa rörelser är sannolikt inte i första hand tecken på ointresse, bristande oro för klimatförändringar eller ifrågasättande av samhällets behov av omställning. Det är förmodligen snarare uttryck för en oro för att bördan av omställningen kommer fördelas orättvist och ojäm- likt. Att säkerställa att omställningen sker utan att skapa sociala orätt- visor och utan att delar av samhället ställs utanför kan vara avgörande för att det ska lyckas. Hållbart uttag av biomassa Osäkerheter när det gäller möjligheten att öka uttaget av skoglig biomassa på ett hållbart sätt är en ytterligare utmaning. En viktig del i detta sammanhang är att uttaget inte får ske så att det stående vir- kesförrådet minskar och därmed äventyrar kommande gene- rationers möjligheter att nyttja skogsråvaran. För att öka uttaget av råvara måste därför skogens tillväxt öka. Att öka skogens tillväxt utan negativ påverkan på andra ekosystem- tjänster eller värden som biologisk mångfald och sociala värden är en utmaning och kräver en klok avvägning mellan olika värden och nyttor i skogen. För att en cirkulär och biobaserad ekonomi ska vara lång- siktigt hållbar krävs att produktionen av de biologiskt förnybara En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen råvarorna är hållbar i vid mening. Med hållbar produktion av råvaror avses att till exempel skogsbruk, jordbruk och vattenbruk klarar av att bevara biologisk mångfald, produktionsförmåga och andra eko- systemtjänster när råvaran för vidareförädling produceras. Specifikt för skogsbruk har det inom tagits fram en definition av hållbart skogsbruk som ställer sig bakom; Det hållbara skogsbruket handlar om förvaltning och nyttjande av skog och skogsmark på ett sådant sätt och i en sådan takt som upprätthåller dess biologiska mångfald, produktivitet, föryngringskapacitet, vitalitet och dess förmåga att nu och fylla relevanta ekologiska, eko- nomiska och sociala funktioner på lokal, nationell och global nivå, och som inte skadar andra ekosystem. Inom CBD definieras ett hållbart nyttjande som; Nyttjande av komponenter av biologisk mångfald på ett sätt och i en utsträckning som inte leder till långsiktig minskning av biologisk mång- fald, varigenom dess potential att tillgodose nuvarande och kommande generationers behov och förväntningar bibehålls. Dessa båda definitioner förefaller förenliga med varandra. I rapporten ”Bioenergi på rätt sätt”14, framtagen 2017 av Energi- myndigheten, , och Jordbruksver- ket beskrivs vad som krävs för att produktion och konsumtion av biomassa för energi eller andra ändamål ska bli hållbar; För att produktion och konsumtion av biomassa för energi eller andra ändamål ska vara hållbar får den inte orsaka avskogning eller på annat sätt minska kolförråden i ett landskapsperspektiv. Hållbar bioenergi får inte heller minska den biologiska mångfalden, minska markens långsik- tiga produktionsförmåga, försämra kvaliteten hos mark eller vatten eller orsaka skadliga utsläpp av föroreningar. Hållbar bioenergi måste redan i ett medellångt tidsperspektiv orsaka lägre utsläpp av växthusgaser än fossilbaserade system och på orsaka klart lägre utsläpp. Arbets- villkoren ska vara goda och lokalbefolkningen ska inte påverkas negativt av produktionen. En ökad produktion av hållbar bioenergi kan under vissa förutsättningar vara positiv för biologisk mångfald (till exempel energiskog), vattenkvalitet och sociala värden och är i de flesta fall posi- tiv för landsbygdens ekonomi och utveckling. 13Forest Europe, tidigare känt som för skydd av skogar (MCPFE), Helsingforsresolutionen, H1 1993. 14Rapport av , , och , Bioenergi på rätt sätt – om hållbar bioenergi i och andra länder, /10. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen är det naturligtvis avgörande att motsvarande krav på håll- barhet och cirkularitet ställs för andra, icke-förnybara råvaror och produkter för att konkurrensneutralitet ska uppnås. Det är rimligt att ställa samma höga krav på reell och långsiktig hållbarhet för all produktion, oavsett om råvaran är fossil eller förnybar, vilket i dags- läget sällan är fallet. Hållbarhetsaspekten innebär att konkurrerande anspråk på sam- ma naturresurs måste hanteras och att till exempel bevarande av bio- logisk mångfald ibland ges företräde framför annan markanvänd- ning. Det innebär också att politiska målsättningar om ett fossilfritt välfärdssamhälle och en växande cirkulär bioekonomi medför behov av ett ökat uttag av biomassa från skogen, vilket tillsammans med andra samhällsmål om avsättningar för naturvård kan vara svåra att kombinera och kräver politiska avvägningar. Svaret på hur dessa, och andra, utmaningar och hinder ska hanteras är inte entydiga utan beror på värderingar och vilka systemavgränsningar och tidsperspektiv man antar. Det har också betydelse om man ser till helheten, till exempel genom Agenda 2030 med de 17 globala målen, för hållbar utveckling, eller om man väljer att fokusera på ett färre antal mål och delmål. De globala målen är integrerade och odelbara och formulerade för att balansera de tre dimensionerna av hållbar utveck- ling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. 7.2.2Möjligheter och förutsättningar för en hållbar omställning genom en växande cirkulär bioekonomi Regeringen har tagit fram en vision för det nationella skogsprogram- met; ”Skogen, det gröna guldet, ska bidra med jobb och hållbar till- växt i hela landet samt till utveckling av en växande bioekonomi”. Vidare slår regeringen fast i skogsprogrammet att behöver skog och skogsbruk i omställningen till ett hållbart och fossilfritt samhälle. Grunden för detta är att är en skogsnation där skogsindu- strin är en av våra basnäringar och där vi investerat i ett hållbart brukande av skogen och i effektiva produktionsprocesser En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Det har gynnat vårt ekonomiska välstånd, utvecklat vårt näringsliv, skapat exportinkomster och förbättrat förutsättningarna för att kunna arbeta i hela landet. ekonomi är därmed redan till en del en bioekonomi. Regeringens uttalade ambition, bland annat inom det nationella skogsprogrammet och den klimatpolitiska handlingsplanen, är att den cirkulära och biobaserade delen av eko- nomin ska växa, vilket ställer krav på ökad tillgång på bioråvara, ökat värdeskapande vid förädling av råvaran samt ökad cirkularitet av produkter och material. En möjlighet för en växande cirkulär bioekonomi handlar om att bioekonomin och skogen kan bidra med klimatnytta. Skogen bidrar till klimatarbetet på två sätt. När skogen växer tar den upp koldioxid som finns i atmosfären och lagrar in den i biomassan. På så sätt kan skogen kompensera för koldioxidutsläpp från andra samhällssekto- rer och därmed begränsa ökningen av koldioxid till atmosfären. Skogens tillväxt kan också skördas och omvandlas till förnybara skogsprodukter som kan ersätta fossilbaserade produkter. På så sätt minskas fossilberoendet och tillförseln av ny koldioxid som inte funnits i det atmosfäriska kretsloppet begränsas. I har skogen länge bidragit till klimatarbetet genom att både lagra in kol i sitt växande virkesförråd och genom att begränsa beroendet av fos- sila resurser och betong. Det som kan ses som en utmaning är att inse att det finns en viss inbyggd konflikt mellan att minska fossil- beroendet genom ökad råvaruproduktion i skogen och att bibehålla, och kanske öka, nuvarande kolsänkan i skogen genom att minska avverkningsutrymmet . Givet en situation med oförändrad tillväxt kommer en minskad avverkning resultera i ökad kolsänka i skogen men ett ökat fossil- beroende genom minskade möjligheter till substitution. En ökad av- verkning å andra sidan resulterar i en minskad kolsänka i skogen, men ökade möjligheter till substitution. Genom att verka för en ökad till- växt i skogen kan skogens bidrag till klimatarbetet öka oavsett om målet är att öka kolsänkan eller minska fossilberoendet. Hur stor skogens klimatnytta blir avgörs därmed av hur mycket skogen växer och hur den del av skogstillväxten som skördas används för konsum- En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Beräkning av klimateffekterna av båda dessa delar är beroende av systemavgränsning och tidsperspektiv och båda delar behöver ges tillräckligt utrymme. Klimatnyttan innebär att det behövs en hög pro- duktion av biomassa genom ett aktivt skogsbruk där skogen tar upp stora mängder koldioxid och där råvaran kan användas till fossilfria produkter, och en växande skog som får stå kvar och fortsätta att lagra koldioxid.15 Att skogen och skogsnäringen är en viktig del i bioekonomin och därmed för möjligheten för bioekonomin att växa, framhålls ofta. De traditionella produkterna som sågade trävaror, kartong och papper kommer sannolikt även fortsättningsvis vara viktiga för skogsnär- ingen och bioekonomin, även om den inbördes produktmixen kom- mer att variera. En stor möjlighet för den växande cirkulära bioekonomin är dock den produktutveckling som pågår i strävan att ersätta icke-förnybart med förnybart. Till exempel pågår omfattande produktutveckling och innovationsarbete inom industriellt trähusbyggande, smarta förpack- ningar, flaskor för kolsyrad dryck, batterier, textilier, kemikalier och drivmedel och många andra områden där råvaran traditionellt ofta är fossilbaserad eller av andra skäl orsakar utsläpp av växthusgaser, men kan bytas ut mot förnybar. Det finns dessutom potential att använda den koldioxid som för- bränning ger upphov till, som råvara (så kallad CCU, Carbon Capture and Utilisation). Koldioxiden i luften eller i rökgaser kan till exempel användas för att härda betong, producera fyllmedlet till kopierings- papper eller genom att förvätskas till kolsyra som används inom livs- medelsindustrin och som köldmedium. är efterfrågan på koldioxid mycket liten i förhållande till utsläppen av koldioxid. CCU innebär även i normalfallet att den avskilda koldioxiden återgår till atmosfären . Hur lång den temporära lagringen är beror på produktens livslängd eller beständighet.16 Det finns möjligheter till både energieffektivisering och effekti- visering i råvaruanvändning för nya och traditionella produkter. 15Se även den Klimatpolitiska vägvalsutredningens betänkande Vägen till en klimatpositiv framtid, SOU 2020:4. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen tivisering skapar ytterligare utrymme för produktion av biobaserade produkter utan att råvaruefterfrågan med nödvändighet ökar i samma omfattning. Det är svårt att förutspå skogsindustrins framtida produktmix, inte minst globalt, när till exempel behovet av energived, tidnings- papper och kopieringspapper minskar. Den typen av förändringar kan skapa utrymme för nya produkter utan ökad råvaruefterfrågan som det är ett incitament för industrin att utveckla nya substituerande produkter. En cirkulär och biobaserad ekonomi kan komma att efterfråga nya finansierings- och affärsmodeller genom att nya aktörer kommer in på marknaden. Det är inte med automatik som den traditionella skogsindustrin kommer att tillverka de nya produkterna och mate- rialen. För att nå framgång i en växande bioekonomi behöver industri- sektorerna mötas över sektorsgränserna och vara öppna för och bygga nya affärsmodeller. Det kan till exempel gälla utveckling av affärs- modeller och incitament för skogsägarna att öka skogens tillväxt och aktivt delta i klimatarbetet på ett sätt som synliggör och värdesätter skogens klimatnytta. Detta kan också gälla utveckling av affärs- modeller som kan utveckla den cirkulära delen av bioekonomin och andra delar av bioekonomin, som inte har direkt koppling till råvaru- användning utan återfinns i senare delar av värdekedjan genom använd- ning av rest- och biprodukter, återvinning eller återanvändning till exempel. Digitaliseringens möjligheter för en växande cirkulär bioekonomi är stora. Inom skogsbruket används till exempel artificiell intelligens för att identifiera skogsskador. Drönare kan bidra till effektivare inventeringar och laserskanning kan ge tillgång till digital information om skogen och landskapet. Dessa tekniska framsteg ger möjligheter till effektivisering och kvalitetshöjningar i skogsbruket. Kvalitetssäker och digitaliserad information om skogstillstånd och naturvärden underlättar även beslutsfattandet i skogsbruket. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Inom den biobaserade industrin finns tillgång till stora mängder data från till exempel skogstaxering, virkessortering, processtyrning och kvalitetskontroller. Genom utvecklade system för hantering av denna information inom hela värdekedjan ökar möjligheten till spår- barhet i materialvärdekedjan. En sådan utveckling kan ge effektivitets- vinster inom logistik, processer, kvalitetskontroll och affärssystem vilket ger ökad konkurrenskraft och därmed gynnar en omställning till bioekonomin. Det är även möjligt att genom sensorer och märkning av material förbättra resurseffektivitet genom att underlätta återanvändning och återvinning. Tillsammans med bättre material- och produktdesign går det då att hålla isär olika fraktioner i materialkretsloppen. Detta medför ökad möjlighet dels att cirkulera en större andel av material- volymen, dels att säkra att de värden som materialen förädlats med i så hög grad som möjligt kan hållas intakta. Digitalisering är ett område som sannolikt kommer att utvecklas ytterligare i snabb takt. Flera stora forskningsprojekt och program inom digitalisering med koppling till skogsbruk och skogsindustri pågår. Det finns sannolikt goda möjligheter att skapa fler och nya jobb inom en cirkulär bioekonomi. Skogsnäringen ger direkt arbete till cirka 70 000 personer i . I flera län svarar skogsindustrin för eller mer av industrisysselsättningen. Arbetstillfällena finns i huvudsak utanför storstadsregionerna. –2019 investerade skogsindustrin närmare 45 mil- jarder kronor i ökad och ny produktionskapacitet inom trävaror, massa och papper. är prognosen för investeringar inom skogsindustrin . Detta signalerar fortsatt hög efterfrågan på skogsnäringens produkter nationellt och globalt samt fortsatt stort behov av personal med hög kompetens. Detta gäller i än högre utsträckning i de fall förädlingsgraden inom industrin ökar. Ökad effektivisering inom industrin medför dock att dessa inve- steringar inte med automatik leder till ett ökat antal sysselsatta. Även från andra verksamheter med skogen som bas skapas syssel- En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen sättning och inkomster. Naturturism är ett exempel på en växande näring med potential för ökat företagande och sysselsättning. Det nationella skogsprogrammet har bland annat syftat till att bidra till en ökad samsyn i frågor om skogsbruk och biologisk mångfald. Det har genomförts ambitiösa och djupgående dialogprocesser med i huvudsak gott resultat, även om man inte nått ända fram i alla delar. Det finns fortsatt en brist på samsyn när det gäller vissa skogspro- duktionsaspekter och vad som kännetecknar ett hållbart skogsbruk, som behövs för en växande bioekonomi. Å ena sidan en önskan och vision om skogens och skogsnäringens möjligheter att bidra till omställningen och utvecklingen till ett fossilfritt och hållbart sam- hälle. Å andra sidan en farhåga att mål om biologisk mångfald och övriga ekosystemtjänster inte kan nås. Diskussionen och debatten är bitvis polariserad och inte alltid lösningsinriktad. En fortsatt och ut- vecklad dialogprocess för dessa frågor skapar ytterligare möjligheter för en växande cirkulär bioekonomi. Det nationella skogsprogram- met kan utvecklas för att ytterligare främja en växande skogsnäring och skogsbruk för hållbar utveckling. Utredningen återkommer till denna fråga senare i betänkandet. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Skogsnäringen delas normalt upp i skogsbruk och skogsindustri. Skogsbruk är den verksamhet som bedrivs i skogen, till exempel skogs- vård, avverkning och terrängtransport och transport av råvaror till industri. Skogsindustri är vidareförädling av råvarorna till olika pro- dukter eller energi. Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark i beräknas –2019 till (m3sk) utanför formellt skyddade områden enligt gränser.17 En betydande andel av tillväxten i landets skogar sker i medel- ålders skog. Där har tillväxten ännu inte kulminerat, vilket innebär att det är bättre att skogen får växa ytterligare än att den avverkas och ersätts med ny skog. Om hela den årliga tillväxten skulle avverkas måste skogsbruket successivt behöva sänka avverknings- åldrarna och börja avverka skog som, om den fått stå kvar, skulle haft en fortsatt hög tillväxt. Om välväxande medelålders skog avverkas sjunker tillväxten i landets skogar och framtida möjlig avverkningsnivå skulle behöva sänkas. Den beräknade årliga nettotillväxten på skogsmark, som är tillgänglig för avverkning, är cirka 91 miljoner m3sk för perio- den –2019.18 Vid beräkning av tillväxt och mängden skog på en viss areal, anges volymen vanligtvis i m3sk, och vid beräkning av avverkad volym an- vänds måttet fast kubikmeter under bark, m3fub. En m3fub motsvarar cirka 1,2 m3sk.19 Den totala bruttoavverkningen uppgick till 91,2 miljoner m3sk. Bruttoavverkningen uppskattas preliminärt till 94,1 mil- joner m3sk vilket innebär en ökning med . Brutto- avverkningen 2020 prognostiseras till 91 miljoner m3sk. Avverkningen har, med årliga variationer, ökat stadigt då 17SLU, Skogsdata 2020 s. 135. 18Skogsstyrelsen, Skogliga Konsekvensanalyser 2015, rapport 10-2015. 19Skogskubikmeter innebär hela stammens volym, från stubben (fällskäret) och uppåt, inklu- sive topp och bark. Används för att beräkna mängden skog på en viss areal, till exempel vid inventering och taxering. Fast kubikmeter under bark innebär hela stammens volym, från stubben (fällskäret) och uppåt, men utan topp och bark. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen den låg på mellan 40–60 miljoner m3sk . har den årliga bruttoavverkningen legat inom intervallet 90– Nettoavverkningen var 73 miljoner m3fub. räknas nettoavverkningen preliminärt till 75 miljoner m3fub, varav barrsågtimmer, massaved, brännved samt någon procent övrigt virke. Jämfört med ökade avverkningen av sågtimmer av barrträd med omkring 926 000 m3fub och avverkningen av massaved med 1 432 000 m3fub. var importen av rundvirke preliminärt vilket är mindre än året innan. Exporten var preliminärt vilket är större än under 2018.20 7.3.2Användning av skoglig biomassa i skogsindustrin Av den avverkade volymen på 73 miljoner m3fub 2018 använde skogs- industrin 65 miljoner m3fub och därtill 8,6 miljoner m3fub importerad råvara.21 Hälften av råvaran som skogsindustrin använder går till sågverken, den andra hälften går till massa- och pappersbruken. Vid sågverken blir ungefär hälften av råvaran sågade produkter och hälften blir bi- produkter i form av flis och spån som levereras vidare som råvara till skivindustri, massa- och pappersindustrin samt till energisektorn. 20Skogsstyrelsen, statistiskt meddelande JO0312 , Bruttoavverkning och preli- minär statistik . 21Biometria, Skogsindustrins virkesförbrukning samt produktion av skogsprodukter 2014–2018. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Figur 7.2 Skogsindustrins virkesflöden, 2018 Källa: Biometria. *samt en mindre andel skivindustri (plywood, fanér etc.). **Främst massaindustri men även en mindre andel skivindustri (spån- och andra träfiberskivor). Skogsindustrins råvaruflöden och värdekedjor är komplexa system som involverar en mängd olika aktörer. Råvaran från skogsbruket transporteras till skogsindustrins anläggningar där den förädlas till olika produkter. Sågtimmer går till sågverken som producerar plank och bräder av den runda stocken. Ungefär hälften av volymen såg- timmer blir biprodukter i form av exempelvis bark, flis och spån. Dessa biprodukter används som råvara i andra verksamheter som nämnts ovan. Massaveden går till massabruken för produktion av massa och papper. Men även flis från sågverken används som råvara i massa- bruken, medan bark och spån blir bioenergi. I de kemiska massa- bruken processas skogsråvaran och delas upp så att cellulosan går till massatillverkning och resterande delar från trädet blir till energi för de egna processerna. Både el och värme samt oförädlad bioenergi i form av till exempel bark, spån och flis produceras och levereras också till övriga sam- hället. Lite förenklat kan man säga att av trädet blir såg- ade trävaror, blir olika typer av pappersprodukter och En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Bioenergi kan också komma direkt från skogen och omfattar då främst grot, det vill säga grenar och toppar som samlas ihop och används för produktion av värme och el. Figur 7.3 Flödet av biomassa och bioenergi inom skogsnäringen Källa: Skogsindustrierna. Det sortiment som ger högst ersättning per m3till markägaren är sågtimmer. Mycket av skogsvård och skogsskötsel sker därför i syfte att producera så stor andel sågtimmer som möjligt. Under en omloppstid genomförs i normalfallet 1–3 gallringar, där merparten av det avverkade virket är massaved som går till massabrukens pro- cesser. De kvarvarande träden i skogen ges utrymme att växa till större dimensioner lämpliga för sågverk. Enkelt uttryckt är det produktion av sågade trävaror som driver produktionen av massaved och energisortiment. Utan efterfrågan på sågade trävaror blir det med dagens värdekedjor och prisbild, svårare att få lönsamhet i skogsbruket och därmed möjlighet till leveranser av råvara till massabruken, energisortiment och sidoströmmar i industriprocesserna för produktion av kemikalier och drivmedel med mera. Den ökade tillväxten och avverkningen som skett har använts för en ökad produktion inom skogsindustrin. Parallellt med den växande industriproduktionen har industrin kun- nat förse samhället och värmesektorn med råvara till energi- eller värmeproduktion. Råvaran levereras i form av grenar och toppar, En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen bark eller pellets. Rest- och spillvärme från skogsindustrins pro- cesser går i många kommuner in till det kommunala fjärrvärmenätet. Det är ett effektivt sätt att använda de restströmmar som industrin inte själva är i behov av. Effektiv användning av råvaran är en viktig del i det löpande arbetet inom industrin för effektivisering och ökad produktion. Alla delar av de avverkade träden som tas ut ur skogen används i någon tillverk- ningsprocess. Stubbar och en del av grenar och toppar tas dock inte ut från skogen av ekonomiska, tekniska eller biologiska skäl. Figur 7.4 Hela trädet används Källa: Skogsindustrierna. En viktig komponent i en cirkulär ekonomi är materialåtervinning. Materialåtervinning regleras genom avfallsförordningen, förordningen om producentansvar för förpackningar och förordningen om produ- centansvar för returpapper. Avfallsförordningen reglerar att hushåll och företag ska lämna förpackningar och tidningar till återvinning och producentansvaret innebär att producenterna, ansvarar för att samla in och ta hand om uttjänta produkter. Syftet med producent- ansvaret är att det ska motivera producenter att ta fram resurssnåla produkter som är lättare att återvinna och inte innehåller miljöfarliga En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Insamling och återvinning av kontorspapper är inte reglerat, men sker i stor omfattning på frivillig väg. För den biobaserade eko- nomin är det främst producentansvaret för pappersförpackningar och tidningar, som åligger skogsnäringen, som är aktuella. I återvinns av pappersförpackningarna, 90 pro- cent av tidningarna och av kontorspapperet som konsu- meras i . Insamlingsgraden av pappersförpackningar och tid- ningar är alltså hög i . Allt pappersmaterial som samlas in åter- vinns i svenska pappers- och massabruk. Den svenska marknaden för återvinning av returfiber räcker dock inte till för behovet. En bety- dande import av returfiber sker också.