sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Den som är elev i gymnasieskolan eller i gymnasiesärskolan får dock inte genomgå prövning i en kurs, ett gymnasiearbete eller ett gym- nasiesärskolearbete om eleven har fått minst betyget E på kursen, gymnasiearbetet eller gymnasie- särskolearbetet. Prövning får göras bara hos en huvudman som anordnar den aktuella kursen eller, när det gäller komvuxarbete, utbildning 47Senaste lydelse 2015:482. inom det kunskapsområde som göras bara hos en huvudman som den aktuella kursen. gymnasial nivå eller i särskild ut- bildning på gymnasial nivå får göras bara hos en huvudman som anordnar det aktuella ämnet eller, när det gäller komvuxarbete, ut- bildning inom det kunskaps- område som komvuxarbetet avser. Med prövning i en kurs avses Med prövning i en kurs inom en bedömning av kunskaper i utbildning på grundläggande nivå, förhållande till uppställda betygs- i särskild utbildning på grund- kriterier i kursplaner eller ämnes- läggande nivå och i svenska för invandrare avses en bedömning av kunskaper i förhållande till upp- ställda betygskriterier i kurs- Med prövning i ett ämne inom utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gym- nasial nivå avses en bedömning av kunskaper i ett ämne på den nivå eleven prövar i, i förhållande till uppställda betygskriterier i ämnesplaner. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela ytterligare föreskrifter Den som genomgått en kurs i vuxenutbildning och vill få sina kunskaper dokumen- terade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. 48Senaste lydelse 2015:482. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjlig- heten att få ett intyg. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser eller viss utbildning. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas på utbildning som efter påbörjas på ett nationellt program i gymnasieskolan, på introduk- tionsprogram i gymnasieskolan, på program i gymnasiesärskolan samt inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och kom- munal vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. 3.Lagen tillämpas på vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år som påbörjas efter . 4.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för utbildning som på- börjats före på ett nationellt program i gymnasie- skolan, på introduktionsprogram i gymnasieskolan, på program i gymnasiesärskolan samt inom vuxenutbildning på gymna- sial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå. 5.Äldre föreskrifter gäller för vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år som påbörjats före . 6.Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att elever som har påbörjat sin utbildning före och som fullföljer denna senare än från det att den påbörjades, ska fullfölja utbildningen enligt de bestämmelser som gäller för utbildning som har påbörjats efter . 7.En gymnasieexamen enligt 16 kap. 26–28 §§ och en gymnasie- ingenjörsexamen enligt 17 a kap. 15 §, får utöver betyg i ämnen inne- hålla kursbetyg enligt de äldre bestämmelserna. 8.Regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om vilka ämnen och nivåer som motsvarar kurser enligt de äldre ämnesplanerna. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2007:1157) om yrkesförar- kompetens att 8 kap. 3 § ska ha följande lydelse. nal vuxenutbildning, där eleven nal vuxenutbildning, där eleven går en nationell kurs som har varit läser ett nationellt ämne som har föremål för samråd mellan de varit föremål för samråd mellan myndigheter som regeringen be- de myndigheter som regeringen stämmer, är inte skyldig att ha bestämmer, är inte skyldig att ha 1.Denna lag träder i kraft . 3.Bestämmelsen i sin äldre lydelse gäller för utbildning som påbörjats före . 49Senaste lydelse 2010:872. Eleverna ska genom struktu- rerad undervisning ges ett konti- nuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att elev- erna uppfyller betygskriterierna för det lägst godkända betyget eller de kriterier för bedömning som lägst ska uppfyllas och i övrigt utveck- las så långt som möjligt inom ramen för utbildningen. 1.4Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordningen (2011:185) att 5 kap. 2 §, 6 kap. 7 §, 9 kap. 1–2, 11, 18, 20 och 23 §§, 10 kap. 1 och 9 §§, 11 kap. 1 och 9–10 §§, 12 kap. 1 och 9–10 §§ och rubrikerna närmast 6 kap. 7 § och 9 kap. 1 § ska ha följande lydelse. Eleverna ska genom struktu- rerad undervisning ges ett konti- nuerligt och aktivt lärarstöd i den omfattning som behövs för att skapa förutsättningar för att elev- erna når de kunskapskrav som minst ska uppnås och i övrigt ut- vecklas så långt som möjligt inom ramen för utbildningen. Betygskriterier ska finnas för betygen A–E. betygen A–Fx. ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper och med stöd av kriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar kun- För ett godkänt betyg ska alltid som lägst kriterierna för betyget E vara uppfyllda. 50Senaste lydelse 2011:506. Av 3 § samma förordning fram- går att kursplaner för grundskol- ans ämnen ingår i läroplanen och att kursplanerna kompletteras av betygskriterier och kriterier för be- dömning. Kraven för betygen A, C och E ska precisera vilka kunskaper som krävs för respektive betyg. Kunskapskravet för betyget D innebär att kraven för E och till övervägande delen för C är upp- fyllda. Kravet för betyget B inne- bär att även kraven för C och till övervägande delen för A är upp- fyllda. Kriterierna för betygen A, C och E ska beskriva typiska kun- skaper för respektive betyg. Kri- terierna för betyget B innebär att elevens kunskaper bedöms vara mellan A och C. Kriterierna för betyget D innebär att elevens kun- skaper bedöms vara mellan C och E.Kriterierna för betyget Fx inne- bär att elevens kunskaper i sin hel- het inte motsvarar ett godkänt betyg men bedöms vara nära E. För gäller en läroplan enligt 1 kap. 11 § första stycket skollagen (2010:800). Läroplanen finns i förord- ningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , för- skoleklassen och fritidshemmet. Av 3 § samma förordning fram- går att kursplaner för grund- skolans ämnen ingår i läroplanen och att kursplanerna komplet- teras av kunskapskrav. Kunskapskrav ska finnas för Kriterier för bedömning ska –läsförståelse i årskurs 1, –matematik, svenska och svenska som andraspråk samt gemen- samt för samhällsorienterande ämnen och för naturorienterande ämnen i årskurs 3, 51Senaste lydelse 2016:336. – samtliga ämnen utom moder- na språk i årskurs 6, och – samtliga ämnen i årskurs 9. Betygskriterier ska finnas för – samtliga ämnen utom moder- na språk i årskurs 6, och – samtliga ämnen i årskurs 9. Kunskapskraven i årskurs 1 Kriterierna för bedömning i och 3 anger den lägsta godtag- årskurs 1 och 3 anger den lägsta bara kunskapsnivån för en elev godtagbara kunskapsnivån för en vid slutet av årskursen. elev vid slutet av årskursen. kraven i årskurs 6 anger den kun- Betygskriterierna i årskurs 6 an- skapsnivå som krävs för ett visst ger den kunskapsnivå som ska betyg när betyg sätts sista gången uppfyllas för ett visst betyg när före slutet av årskurs 6. betyg sätts sista gången före slutet skapskraven i årskurs 9 anger den av årskurs 6. kunskapsnivå som krävs för ett årskurs 9 anger den kunskapsnivå visst betyg när ett ämne avslutas. som ska uppfyllas för ett visst be- tyg när ett ämne avslutas. Undervisning i ett ämne inom Undervisning i ett ämne inom elevens val eller skolans val ska elevens val eller skolans val ska till sitt innehåll och sin inriktning till sitt innehåll och sin inrikt- vara förenlig med kursplanen och ning vara förenlig med kursplanen och med betygskriterierna och kri- terierna för bedömning. får efter ansökan besluta att en huvudman får anordna delar av undervisningen på engelska för andra elever än sådana som avses i 14 §, om 1. undervisningens innehåll och 1. undervisningens innehåll och utformning säkerställer att elev- utformning säkerställer att elev- erna får tillräckliga kunskaper i erna får tillräckliga kunskaper i svenska för att nå kunskaps- svenska för att uppfylla betygs- kraven i samtliga ämnen, kriterierna i samtliga ämnen och kriterierna för bedömning i de 52Senaste lydelse 2014:457. ämnen som anges i 2 § första stycket. 2.de lärare som undervisar på engelska uppfyller kraven enligt 2 kap. 13 § eller 17 § första stycket 1 skollagen (2010:800), och 3.utbildningen håller god kvalitet. Beslutet ska avse en viss skolenhet. Beslutet får återkallas om villkoren enligt första stycket är uppfyllda. Enligt 6 § språklagen (2009:600) har det allmänna ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Nationella prov ska användas Nationella prov ska användas i de ämnen och årskurser som i de ämnen och årskurser som anges i 21 §. anges i 21 §. är att stödja betygssättningen, är att stödja betygssättningen, förutom i årskurs 3 där syftet är förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av upp- att stödja bedömningen av elev- ernas kunskaper i relation till kri- terierna för bedömning. När nationella prov används ska eleverna delta i alla delar av proven. Rektorn får besluta att en elev inte behöver delta i ett nationellt prov eller i någon eller några delar av ett sådant prov, om det finns sär- skilda skäl. får efter ansökan besluta att en huvudman får bedriva utbildning i utan att tillämpa timplanen om 1.huvudmannen har godtagbara pedagogiska eller organisato- riska skäl för att bedriva sådan utbildning, och 2. eleverna ges förutsättningar 2. eleverna ges förutsättningar att nå de kunskapskrav som minst att uppfylla betygskriterierna för ska uppnås i samtliga ämnen och det lägst godkända betyget i samt- i övrigt utvecklas så långt som liga ämnen eller kriterierna för möjligt enligt utbildningens mål. bedömning i de ämnen som anges i 2 § första stycket och i övrigt ut- vecklas så långt som möjligt enligt 53Senaste lydelse 2017:1107. Läroplanen finns i förord- ningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt förskoleklassen och fritidshem- met i vissa fall. I samma förord- ning finns bestämmelser om kurs- planer och betygskriterier och kri- terier för bedömning i special- skolan.Undervisning i ett ämne inom elevens val eller skolans val ska till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med kursplanen, betygskriterierna och kriterierna för bedömning.Läroplanen finns i förord- ningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. Av 2 § samma förordning framgår att får meddela före- skrifter om kursplaner, betygskri- terier och kriterier för bedömning för grundsärskolan. Medgivandet ska avse en eller flera bestämda skolenheter. Med- givandet får förenas med villkor. För grundsärskolan gäller en läroplan enligt 1 kap. 11 § första stycket skollagen (2010:800). Läroplanen finns i förord- ningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan. 2 § samma förordning framgår att får meddela före- skrifter om kursplaner och kun- skapskrav för grundsärskolan. Undervisning i ett ämne inom elevens val eller skolans val ska till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med kursplanen och med kunskapskraven. För specialskolan gäller en läroplan enligt 1 kap. 11 § första stycket skollagen (2010:800). Läroplanen finns i förord- ningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt förskoleklassen och fritidshem- met i vissa fall. I samma förord- ning finns bestämmelser om kurs- planer och kunskapskrav för spe- cialskolan. I samma förordning finns bestämmelser om kurs- planer, betygskriterier och kriterier för bedömning för sameskolan.91Undervisning i ett ämne inom elevens val eller skolans val ska till sitt innehåll och sin inrikt- ning vara förenlig med kurs- planen och med betygskriterierna och kriterierna för bedömning. I 12 kap. 8 § andra stycket skollagen (2010:800) finns bestämmelser om tillämpning av grundsärskolans kursplaner för elever med utveck- lingsstörning i specialskolan. För sådana elever gäller inte 10–12 §§. Undervisning i ett ämne inom elevens val eller skolans val ska till sitt innehåll och sin inrikt- ning vara förenlig med kurs- planen och med kunskapskraven. Nationella prov ska användas Nationella prov ska användas i de ämnen och årskurser som i de ämnen och årskurser som anges i 11 §. anges i 11 §. är att stödja betygssättningen, är att stödja betygssättningen, förutom i årskurs 4 där syftet är förutom i årskurs 4 där syftet är att stödja bedömningen av upp- att stödja bedömningen av elev- ernas kunskaper i relation till kri- terierna för bedömning. När nationella prov används ska eleverna delta i alla delar av proven. Rektorn får besluta att en elev inte behöver delta i ett nationellt prov eller i någon eller några delar av ett sådant prov, om det finns sär- skilda skäl. För sameskolan gäller en läroplan enligt 1 kap. 11 § första stycket skollagen (2010:800). Läroplanen finns i förord- ningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för- skoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. I samma förordning finns bestämmelser om kursplaner och kunskapskrav för sameskolan. 54Senaste lydelse 2017:1107. Undervisning i ett ämne inom elevens val eller skolans val ska till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med kursplanen och med kunskapskraven. Nationella prov ska användas Nationella prov ska användas i de ämnen och årskurser som i de ämnen och årskurser som anges i 11 §. anges i 11 §. är att stödja betygssättningen, är att stödja betygssättningen, förutom i årskurs 3 där syftet är förutom i årskurs 3 där syftet är att stödja bedömningen av upp- att stödja bedömningen av elev- ernas kunskaper i relation till kri- terierna för bedömning. När nationella prov används ska eleverna delta i alla delar av proven. Rektorn får besluta att en elev inte behöver delta i ett nationellt prov eller i någon eller några delar av ett sådant prov, om det finns sär- skilda skäl. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 3.En huvudman som har ett medgivande från Statens skolinspek- tion enligt 9 kap. 18 §, som gäller vid utgången av , ska anses ha ett medgivande där villkoret om kunskapskraven enligt första stycket 1 i stället ska gälla enligt betygskriterierna för det lägst god- kända betyget eller de kriterier för bedömning som lägst ska upp- fyllas. 55Senaste lydelse 2017:1107. 1.5Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) att 1 kap. 4 och 5 a §§, 7 kap. 4 §, 8 kap. 2 och 24 §§, 9 kap. 1 § och rubriken närmast före 8 kap. 2 § ska ha följande lydelse. Enligt 16 kap. 21 § och 19 kap. 22 § skollagen (2010:800) ska det för varje ämne finnas en ämnesplan. Den ska ge läraren och eleverna utrymme att själva planera undervisningen. Av ämnesplanen ska följande framgå: – ämnets syfte, 1. ämnets syfte, – varje kurs som ingår i ämnet, 2. varje kurs som ingår i ämnet, – det centrala innehållet för 3. det centrala innehållet för – antalet gymnasiepoäng eller 4. antalet gymnasiepoäng eller kurs omfattar, och kurs omfattar, och – kunskapskraven för varje 5. betygskriterierna för varje Förutom när det gäller de gymnasiegemensamma ämnena får meddela föreskrifter om ämnesplaner. Sådana före- skrifter får innebära att vissa kurser eller ämnen bara får anordnas på vissa utbildningar. Enligt 19 kap. 22 § skollagen (2010:800) ska det för varje ämnes- område i gymnasiesärskolan finnas en ämnesområdesplan. Den ska ge utrymme för läraren och eleverna att själva planera undervis- ningen. Av ämnesområdesplanen ska följande framgå – ämnesområdets syfte, 1. ämnesområdets syfte, 2. ämnesområdets centrala – ämnesområdets kravnivåer. 3. ämnesområdets kriterier för får meddela föreskrifter om ämnesområdesplaner. Övriga platser ska fördelas mellan de sökande med betygen som grund. Företräde mellan de sökande bestäms efter ett meritvärde. Meritvärdet utgörs av summan av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Betygsvärdet för betygen bestäms enligt nedan: En sökande som gått förberedande dansarutbildning i med jämkad timplan och därför fått färre än 16 betyg i sitt slutbetyg ska ändå få sitt meritvärde bestämt efter 16 betyg. Uppräkningen av meritvärdet ska göras i proportion till de betyg som eleven har fått. För de sökande som fått betyg i moderna språk som språkval får meritvärdet beräknas på summan av betygsvärdena av detta betyg och de 16 bästa betygen i övrigt. Möjligheten att öka meritvärdet med värdet av ett betyg i moderna språk som språkval gäller även en sök- ande som gått förberedande dansarutbildning. En sökande som efter avslutad grundskoleutbildning eller mot- svarande fått betyg i något av ämnen efter prövning eller genom studier på ett introduktionsprogram får vid urvalet till- godoräkna sig betygsvärdet av detta betyg. Betygskriterier ska finnas för betygen A–E. betygen A–Fx. ska läraren göra en sammantagen bedömning av elevens kunskaper 56Senaste lydelse 2011:3. Kraven för betygen A, C och E ska precisera vilka kunskaper som krävs för respektive betyg. Kunskapskravet för betyget D innebär att kraven för E och till övervägande del för C är upp- fyllda. Kravet för betyget B inne- bär att även kraven för C och till övervägande del för A är uppfyllda. och med stöd av kriterierna sätta det betyg som bäst motsvarar kun- skaperna. För ett godkänt betyg ska alltid som lägst kriterierna för betyget E vara uppfyllda. Kriterierna för betygen A, C och E ska beskriva typiska kun- skaper för respektive betyg. Kri- terierna för betyget B innebär att elevens kunskaper bedöms vara mellan A och C. Kriterierna för betyget D innebär att elevens kun- skaper bedöms vara mellan C och E.Kriterierna för betyget Fx inne- bär att elevens kunskaper i sin hel- het inte motsvarar ett godkänt betyg men bedöms vara nära E. En elev i gymnasieskolan har En elev i gymnasieskolan har rätt att genomgå prövning vid rätt att genomgå prövning vid den egna skolenheten i alla kurser den egna skolenheten i alla kurser och det gymnasiearbete som in- och det gymnasiearbete som in- går i elevens individuella studie- går i elevens individuella studie- plan, om eleven inte har plan, om eleven inte har fått betyg på kursen eller gym- fått betyg på kursen eller gym- nasiearbetet eller om eleven har nasiearbetet eller om eleven har fått betyget F. fått ett icke godkänt betyg. Om en elev inte har fått lägst betyget E på en kurs, har eleven rätt att gå om kursen en gång. Har eleven slutfört kursen två gånger och inte fått lägst betyget E får eleven gå om kursen ytterligare en gång, om det finns särskilda skäl. En elev som inte har fått betyget E på gymnasiearbetet eller gymnasiesärskolearbetet har rätt att göra om arbetet en gång. 57Senaste lydelse 2012:402. Om en elev har fått betyget F på en stor andel av kurserna under ett läsår får eleven, om det finns särskilda skäl, gå om också så- dana kurser som eleven fått lägst betyget E på under läsåret. Om en elev har fått icke god- kända betyg på en stor andel av kurserna under ett läsår får eleven, om det finns särskilda skäl, gå om också sådana kurser som ele- ven fått lägst betyget E på under läsåret. 1.Denna förordning träder i kraft . 1.6Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039) Härigenom föreskrivs i fråga om gymnasieförordningen (2010:2039) att 1 kap. 3, 4 och 6–7 §§, 4 kap. 1–1 a, 5–8, 12 och 22–23 §§, 5 kap. 5 §, 6 kap. 4–6 och 8 §§, 8 kap. 3a–b, 5–9, 12, 14–15, 17–20, 22 a–25 och 27 §§, 9 kap. 1–4 a och 6 §§, 10 kap. 5–6 §§, 11 kap. 4 §, 13 kap. 8 §, 13 a kap. 3 § och rubrikerna närmast före 1 kap. 6 §, 4 kap. 8 §, 8 kap. 6, 7 och 23 §§ och 9 kap. 1 § ska ha följande lydelse. I förordningen avses med –arbetsplatsförlagt lärande: lärande på ett program som genom- förs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, – fullständigt program: betyg – fullständigt program: betyg från kurser och ett gymnasie- från ämnen och ett gymnasie- arbete i en omfattning om 2 500 arbete i en omfattning om 2 500 särskolepoäng enligt en indivi- särskolepoäng enligt en indivi- –garanterad undervisningstid: den minsta undervisningstid i timmar som eleverna ska erbjudas enligt 16 kap. 18 §, 17 kap. 6 § eller 19 kap. 20 § skollagen (2010:800), –gymnasial lärlingsutbildning: utbildning som börjar det första, andra eller tredje läsåret inom ett yrkesprogram i gymnasieskolan eller det första, andra, tredje eller fjärde läsåret inom ett nationellt program i gymnasiesärskolan och som till mer än hälften genomförs på en eller flera arbetsplatser utanför skolan, –gymnasiearbete: en uppgift om 100 gymnasiepoäng som elev- erna genomför inom ramen för examensmålen, –gymnasiegemensamma ämnen: de ämnen som ska ingå i natio- nella program i gymnasieskolan i den omfattning som framgår av bilaga 2 till skollagen, 58Senaste lydelse 2018:1328. – gymnasiepoäng: ett mått på – gymnasiepoäng: ett mått på studieomfattningen av en kurs i studieomfattningen av en nivå i ett ämne i gymnasieskolan eller –gymnasiesärskolearbete: en uppgift om 100 gymnasiesärskole- poäng som eleverna genomför inom ramen för programmålen, –gymnasiesärskolegemensamma ämnen: de ämnen som ska ingå inationella program i gymnasiesärskolan i den omfattning som fram- går av bilaga 4 till skollagen, – gymnasiesärskolepoäng: ett – gymnasiesärskolepoäng: ett mått på studieomfattningen av mått på studieomfattningen av en en kurs i gymnasiesärskolan eller nivå i ett ämne i gymnasiesärsko- lan eller gymnasiesärskolearbetet, –karaktärsämnen: de ämnen genom vilka ett program får sin karaktär, –nationella programråd: de nationella programråd för gym- nasial yrkesutbildning som ska ansvara för enligt 10 § förordningen (2015:1047) med instruktion för Statens skol- verk, –nivåer i ett ämne: benäm- ningen på indelningar av ett ämne, efter vilka det sätts betyg enligt 15 kap. 22 § skollagen. – nya kurser: kurser som ini- – nya ämnen: ett ämne eller en tieras av huvudmän eller av andra nivå i ett ämne som initieras av intressenter enligt 6 § och som huvudmän eller av andra intres- senter enligt 6 § och som Skol- skrifter om enligt 4 §, verket har meddelat föreskrifter om enligt 4 §, – programfördjupning: sådana – programfördjupning: sådana ämnen eller kurser som inom ämnen eller nivåer i ämnen som inom examensmålen eller pro- målen kompletterar de gym- grammålen kompletterar de gym- nasiegemensamma eller de gym- nasiegemensamma eller de gym- föreskrifter om enligt 4 kap. 5 §, föreskrifter om enligt 4 kap. 5 §, nen: kurser i gymnasiegemen- nen: gymnasiegemensamma eller gemensamma ämnen utöver den ämnen utöver den omfattning som omfattning som anges i bilaga 2 anges i bilaga 2 respektive bilaga 4 respektive bilaga 4 till skollagen till skollagen eller andra ämnen i eller andra kurser och som ska viss omfattning och som ska läsas läsas av alla elever på programmet, av alla elever på programmet, –riksrekryterande utbildning: en utbildning i en gymnasieskola eller gymnasiesärskola med offentlig huvudman som sökande från hela landet ska tas emot till i första hand, –studieväg: det program, och i förekommande fall den inrikt- ning, den gymnasiala lärlingsutbildning eller den särskilda variant som eleven går på, –särskild variant: en utbildning som enligt 5 kap. 1 § får avvika från vad som annars gäller för nationella program, – yrkesutgång: en benämning – yrkesutgång: en benämning för en viss yrkeskompetens som för en viss yrkeskompetens som en kombination av kurser inom vissa nivåer i ett eller flera ämnen djupning leder till, gramfördjupning leder till, –yrkesämnen: yrkesinriktade karaktärsämnen.