sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — Utredaren ska bl.a. se över möjligheterna att införa direktåtkomst inom och mellan vissa verksamheter i socialtjänst och hälso- och sjukvård, en utvidgad informationsöverföring för kvalitetsutveckling mellan bl.a. vårdgivare i hälso- och sjukvård och kommunala nämnder och även sekretess- brytande bestämmelser för viss personuppgiftshantering i social- tjänst och hälso- och sjukvård. Uppdraget ska slutredovisas . Mot bakgrund av detta har vi bedömt att det inte ankommer på denna utredning att ta initiativ på detta område. 8.14Långsiktig kunskapsuppbyggnad och kunskapsspridning Bedömning: Den utmaning som den förändrade demografin ut- gör bör få genomslag i den breda forskningspolitiken. Förslag: Regeringen bör inrätta ett nytt strategiskt innovations- program som förenar teknik, medicin, vård och omsorg. är ett av de länder som satsar mest på forskning mätt som andel av BNP. uppgick de totala utgifterna för utförd forsk- ning och utveckling i till , mot- svarande av BNP, varav den offentliga finansieringen motsvarar av BNP. Bland internationella finansiärer är EU den mest betydande för svenska forskningsutövare. har beviljats från rampro- grammet Horisont 2020, på åttonde plats efter länder som alla har större befolkning än . Nästa ramprogram, Horisont , kommer att vara världens största satsning på forskning och innova- tion. Näringslivets investeringar i forskning har, till skillnad från statens, minskat under , framför allt som följd av att de globala storföretagen valt att förlägga en större andel av sin forsk- ning till internationella kunskapsmiljöer belägna utanför . Detta understryker behovet av excellent och internationellt ledande forskning vid svenska universitet och högskolor med starka incita- ment för samverkan med det omgivande samhället.322 Det finns betydande kunskapsluckor när det gäller det vetenskap- liga underlaget för många områden inom uppdrag. Det statliga forskningsrådet Forte har tillsammans med social utvärdering (SBU) gjort en genomlysning av kunskapsbehoven. De områden som bedöms vara mest angelägna för utökad forskning omfattar hur kan arbeta med imple- mentering, utmönstring och införande av evidensbaserad kunskap, vilka metoder som kan användas för uppföljning av insatser, samt hur delaktigheten kan utvecklas inom för att förbättra situationen för enskilda och arbetssätt. Forte ansvarar för det nationella forskningsprogrammet inom tillämpad välfärd, som ska verka för att förbättra kunskapsläget inom . I forsk- ningsprogrammet ingår en satsning på en forskarskola för att långsik- tigt bidra till kunskapsuppbyggnad inom . Det behövs en fortsatt satsning på praktiknära forskning inom hälso- och sjukvårdsområdet och . Vi ser positivt på integrering av forskning i det löpande vardagsarbetet och goda utvecklingsmöjligheter för kliniska forskare inom socialt arbete. Vi ser också behov av resurser till innovativa tvärdisciplinära projekt som sammanfogar praktiknära forskning, utbildning och samverkan med sektorn. För lärosätena är det en utmaning att utveckla forsk- ning- och utbildningsmiljöerna så att de stärker varandra, men också att behålla och vidareutveckla befintliga utbildningar. Forskning som sker i partnerskap är därför en viktig drivkraft både för utveck- lingen av t.ex. socionomprogrammet och . SBU har anfört bl.a. följande i sitt yttrande med synpunkter inför forskningspropositionen.323 Det är av stor vikt att har en stark praktiknära forskning inom hälso- och sjukvård, tandvård, social- tjänst och inom funktionshinderområdet. Utvecklingen av dessa områden är beroende av de forskningsresultat som genereras både av den praktiknära forskningen men även av den forskning som ligger bakom, d.v.s. preklinisk forskning och grundläggande forskning. Till skillnad mot grundforskning, som har (och bör ha) en mer förut- sättningslös karaktär, ska den praktiknära forskningen ge svar som 322Strategin för life science, s. 30. 323SBU 2019/412. Jfr U2019/02263/UH. är direkt användbara för dem som påverkas av forskningsfrågan. Det är därför viktigt att den forskning som genomförs fokuserar på frågeställningar som efterfrågats av slutanvändarna, att den genom- förs med lämplig metodologi, så att resultaten går att syntetiseras, och att forskningsresultaten sprids och implementeras. Praktiknära forskning som inte håller tillräckligt hög kvalitet, eller som svarar mot frågeställningar som inte är prioriterade, tar resurser som kunde gett mer nytta. Enligt SKR saknas kunskap på övergripande systemnivå om hur forsknings- och innovationssystemet ser ut, hur olika delar av det hänger ihop och hur det fungerar i realiteten. Dessa kunskapsluckor hämmar möjligheten att se helhetslösningar och drabbar i slutändan systemets förmåga till innovation och utveckling. Den ökade beto- ningen i den förra forskningspolitiska propositionen av att forskning ska komma till samhällelig nytta och vara samhällsrelevant samt om- sättas i innovationer av olika slag vilka implementeras i olika praktiker anses positiv. SKR anser att denna inriktning på forskningspolitiken bör bevaras och stärkas. Långsiktiga strategier för investeringar i forskning och innovation utifrån samhälleliga behov måste grund- förstärkas i forskningspolitiken. Ett gott exempel på samverkan för behovsstyrd forskning som SKR ville lyfta fram särskilt är hur Forte tagit sig an ansvaret för det nationella forskningsprogrammet för tillämpad välfärdsforskning. Forskningsagendan har identifierats genom omfattande och syste- matiska diskussioner med representanter för , enskil- da, organisationer, forskare och andra relevanta aktörer. Arbetet inom denna utredning har visat på behovet av långsiktig kunskapsuppbyggnad som omfattar fler områden än de som står i centrum . lever allt fler länge med kroniska sjuk- domar. Nya kunskaper som kommit fram med det förebyggande perspektivet har inte fått tillräckligt genomslag. Digitalisering och AI tydliggör behovet av den horisontella samverkan mellan olika aktörer. Vi ser ett tydligt och ökat behov av tvärvetenskapliga per- spektiv för att förklara och hantera olika samhällsutmaningar. Dess- utom ser vi i ett behov av ökad kunskap om verksamheternas styr- ning, organisation och processer. Det finns inget enkelt samband mellan framtagandet av ny kunskap och omsättningen av dess resul- tat i praktiken. 324Dnr 19/00922. En innovativ välfärd kännetecknas av nya lösningar som svarar mot behov och efterfrågan i vardagen och omvärlden. Utmaningarna inom äldreomsorgen, inte minst bristen på personal, ställer krav på radi- kalt nytänkande när det gäller utformningen av framtidens offentliga tjänster och hur de produceras. Innovation kräver mod, samverkan, erfarenhetsutbyte samt utrymme för att testa och lära. Innovativ ut- veckling är användardriven och tar hänsyn till aspekter av öppenhet, tillgänglighet och enkelhet.325 Medarbetardriven innovation kan bidra till en bättre arbetsmiljö och högre patientsäkerhet genom utveckling av nya produkter och tjänster. Duschkabinen Poseidon och äthjälpmedlet Bestic är två exempel på anhörig- och användardriven innovation.326 För att inno- vatören ska kunna utveckla och realisera sin idé behöver dock vissa förutsättningar vara på plats. Helt avgörande för spridningen av pro- dukten, tjänsten eller metoden är att den går att kommersialisera. Att kommersialisera en idé till produkt kräver kunskap, resurser och tålamod. För vissa innovationer är tillgång till kliniska testmiljöer, testbäddar och inkubatorer avgörande för CE-märkning och stan- dardisering. Emellertid handlar det inte alltid om att utveckla nya produkter. handlar det om att tillvarata redan utvecklade produk- ter, att förfina dem och att kombinera dem med andra samt anpassa dem utifrån förändrade krav, behov och regelverk i verksamheten. Hälso- och välfärdsteknik är en särskild typ av teknik på vilken specifika krav ställs, vilket gör att kompetens kring dess utveckling är central. Tekniken behöver vara säker samt kunna fungera till- sammans med andra tekniska lösningar. Den behöver också förstås utifrån användarnas perspektiv, något som ofta förbisetts och lett till att befintlig teknik inte används i den utsträckning som den skulle kunna. För att förstå användarnas behov är det nödvändigt att identifiera vilka de är. En och samma teknik eller tekniska lösning kan ha flera användargrupper. Genom fördjupad kunskap om an- vändarnas behov är det möjligt att utveckla lösningar som möter deras behov och önskemål. Användarna av hälso- och välfärdsteknik kan vara patienter/omsorgstagare, anhöriga, vårdpersonal och hand- 325SKL (2019a), s. 11. 326Kommunal (2019), s. 42. läggare, hälso- och sjukvård samt omsorgsorganisationer. Andra användare kan vara personer som hälsopreventivt använder hälso- och välfärdstekniska lösningar. Det är därför viktigt att veta vilka behov och problem som finns samt undersöka om och hur hälso- och välfärdstekniklösningar kan lösa dem. Det är inte tillräckligt med att implementera tekniska lösningar, de behöver även följas upp för att förstå hur dessa påverkar användarna, samt om och i så fall hur användarna har modifierat existerande lösningar liksom varför. Det är också nödvändigt att ha kunskap om hur organisationer och processer kan utformas för att på ett produktivt sätt införa och utveckla hälso- och välfärdsteknik. Ett interdisciplinärt angreppssätt är en möjlig väg för att åstadkomma ett helhetsperspektiv. , och Formas finansierar 17 strate- giska innovationsprogram. Genom samverkan inom områden som är strategiskt viktiga för skapas förutsättningar för hållbara lös- ningar på globala samhällsutmaningar och en ökad internationell konkurrenskraft. Inom programmen utvecklar företag, akademi och organisationer tillsammans framtidens hållbara produkter och tjänster. Alla som kan bidra till utvecklingen är välkomna att söka finansiering. lägger regeringen en forskningspolitisk pro- position per mandatperiod för att peka ut den forskningspolitiska inriktningen. Den brukar innehålla förslag på budgettillskott för , främst till universiteten, högskolorna och forsk- ningsfinansiärerna. Den brukar också innehålla förslag på strategiska satsningar inom utvalda områden och vissa lagändringar. Nästa forsk- ningspolitiska proposition planeras . Som underlag för propositionen har sammanlagt 300 så kallade inspel skickats in. Utredningen har gjort en översiktlig genomgång och analys och kan konstatera att många av de perspektiv ligger till grund för detta betänkande inte återfinns. Det gäller t.ex. den utmaning som den demografiska utvecklingen innebär. Det gäller också att digitaliser- ingen kommer att kräva mer av sektorsövergripande ansatser med i sig stora möjligheter. Värt att notera är också att forskning inom offentlig verksamhet inte alls står i proportion till forskningen inom t.ex. medicin. Av 17 strategiska innovationsprogram är det emellertid endast två som (delvis) har anlagt ett bredare perspektiv nr det gäller om- rådena hälsa, vård och omsorg.327 Programmet Medtech4Health har 327www.vinnova.se/m/strategiska-innovationsprogram en tydlig tyngdpunkt inom medicinteknik även om projekt inom äldreomsorgen inte principiellt är uteslutna. Det finns en tendens att de olika vetenskapsområdena ”håller sig på sin kant” inte minst på grund av vilken instans som gör utlysningen. Projekt inom social- tjänsten vänder sig till Forte, projekt inom det medicintekniska om- rådet till och avancerad sjukvård till . Traditionellt har forskning om läkemedel haft en stark ställning inom sjukvården, medan vård och omsorg av äldre haft och alltjämt har en förhållandevis svag ställning. Detta är tydligt i forskningssam- manhang. Äldreomsorgen behöver lyftas fram mer. SWELife är ett strategiskt innovationsprogram, ett nationellt initiativ för att koordinera och utveckla stabila forsknings- och inno- vationsprocesser för svensk life science. För att möta samhälls- utmaningen att förbättra folkhälsan i , vill SWElife stödja nya sätt att förebygga, behandla eller underlätta livet för personer som riskerar att drabbas eller redan har drabbats av någon folksjukdom, dess riskfaktorer eller komplikationer. Internet of Things , IoT , är ett strategiskt innova- tionsprogram för sakernas internet med visionen ”Ett bättre liv för alla i en sammankopplad värld!” Programmet ska bidra till en hög livs- kvalitet för alla människor i med hjälp av sakernas internet, genom att skapa förutsättningar för och öka nyttjandet av IoT och data i offentlig sektor. IoT startade i 2014 och är ett av 17 strategiska innovationsprogram finansierade av , Energi- myndigheten och Formas inom deras gemensamma satsning på strate- giska innovationsområden. IoT finansierar innovationsprojekt som sker i samverkan mellan offentlig sektor, som är programmets huvudsakliga behovsägare, företag, akademi/institut och civilsam- hället. Programmet har en årlig budget på , varav medfinansieras av projektparterna. De samverkansprogram som pågår, främst med som statlig finansiär, behöver byggas ut, förnyas och involvera även forsk- ningsråd som Forte och . Det krävs långsiktiga sats- ningar för att verkligen få effekter. Det handlar om centrumbild- ningar, branschprogram och innovationsprogram. Det gäller även program där lärosätena och instituten stimuleras till långsiktig kom- petensutveckling och kompetensväxling med näringslivet. Införan- det av ny teknik i befintliga vård- och omsorgsprocesser samt om- ställning mot preventiva åtgärder inom hälsa och life science är viktigt när den offentliga sektorn ska förnyas . Utredningen anser att ett nytt strategiskt innovationsprogram borde skapas i vilket flera vetenskapsområden behöver involveras – hälsa, vård, omsorg och teknik. Genom forskningens samverkan med offentliga organisationer i regionerna, samt med privata företag som utvecklar teknik kan kunskapsfronten flyttas framåt som möjligheterna ökar inom såväl omsorg som vård. En sådan inriktning stödjer också kompetensutveckling vilket är viktigt för att vård- och omsorgspersonalen ska kunna arbeta med tekniken, lik- som det är viktigt för ingenjörer som ska tillverka eller underhålla tekniken att behärska det breda ämnet medicinteknik och hälso- och välfärdsteknik. 8.15Digital kompetens hos äldre Förslag: Offentliga medel bör avsättas för finansiering av invå- narutbildning i digital kompetens i såväl regi som för bidrag till sådan verksamhet som bedrivs i föreningsform. Digital kompetens är det första av fem delmål i regeringens digitali- seringsstrategi. Att kunna använda internet via en dator, surfplatta eller telefon är en förutsättning för att kunna vara delaktig i samhället. Det är en myt att äldre i allmänhet är negativa till ny teknik. Många äldre har en övervägande positiv inställning till teknik och teknikanvändning. Teknik som fyller ett behov och som ingår i den vardagliga rutinen används oftare och är ofta lättare att lära sig han- tera. Om man upplever att de kommandon som man ger inte fungerar skapar det osäkerhet och man slutar använda tekniken. Alla funktioner behöver vara lätta att hantera trots begränsningar med kognitiva och fysiska funktioner. Teknik som inte upplevs som enkel kommer inte att användas och därmed inte heller att upp- skattas. Detta ställer krav på aktörer som utvecklar tjänster och pro- dukter. Tekniken behöver därför utvecklas utifrån en större kunskap om hur åldrandet och sjukdom påverkar våra fysiska och kognitiva funktioner. Det kan handla om att ha få kommandon, enkla sym- boler, anpassningsmöjligheter för symbolers storlek och färger samt valfrihet mellan röststyrning, ögonstyrning, röstkommando eller viss kroppsrörelse som interaktionslösning. Vid sjukdom som ger kognitiva nedsättningar , t.ex. demens, är det nödvändigt att ny teknik tränas in . Ensamhet är en riskfaktor för psykisk ohälsa och social isolering ökar med stigande ålder. Det kan bero på att ens partner eller vänner och bekanta blir sjuka och avlider, eller att den fysiska orken och rörligheten minskar, vilket gör att man inte tar sig ut för att träffa andra i lika stor utsträckning. Andelen som inte deltar i sociala och kulturella aktiviteter ökar med åldern och är högst i den äldsta grup- pen i mätning, 75–. Bland äldre perso- ner med äldreomsorg uppger att de besväras av ensamhet, varav ibland och ofta. Forskning visar att utbildning i och användning av dator och internet kan minska ensamheten bland äldre personer.328 Med digi- tala verktyg avses informations- och kommunikationsteknik, digita- la kanaler såsom sociala medier, chattar och e-post, samt digitala spel och robotar. är det vetenskapliga stödet för effekter av digitala verktyg på social stimulans emellertid begränsat på grund av att det är ett så pass nytt fenomen att studera. I dagens samhälle blir allt fler samhällstjänster digitala och andra alternativ erbjuds . Äldre som saknar kunskap och praktisk erfarenhet av internet riskerar då att stängas ute från många delar av samhället. Digital delaktighet är således även en jämlikhetsfråga. Om offentliga aktörer kräver att invånarna ska använda sig av digitala tjänster i stället för att t.ex. få hjälp av en handläggare på ett kontor, bör samhället se till att det finns relevant utbildning för invånarna. Cirka 400 000 personer lever i digitalt utanför- skap och riskerar därmed att stängas ute från flera delar av samhället. Den här gruppen, där många med demenssjukdom ingår, går miste om nätets möjligheter, såväl nyttotjänster som underhållning och sociala kontakter. Det finns flera saker som kan hindra människor från att delta i digitala sammanhang. Det kan t.ex. röra sig om bris- tande kunskap, förmåga, motivation eller tillgång till internet och hårdvara. Var tredje person i åldersgruppen har inte tillgång till internet hemma och var femte person i åldern 65–saknar en dator eller telefon för att använda internet. 328Folkhälsomyndigheten m.fl. (2018). Digital teknik för social delaktighet för äldre personer. Ett kunskapsstöd om möjliga insatser utifrån forskning, praktik, statistik, juridik och etik., s. 5. Kommunen har en viktig roll i att främja och stödja digital delaktighet för alla invånare och minska ojämlikhet i hälsa. Det kan handla om träffpunkter i kommunens regi med aktiviteter kring digital teknik, t.ex. internetkaféer med anpassad pedagogik där äldre hjälper äldre. Detta används på flera håll och är också ett starkt önskemål från äldre (peer-support). Det är viktigt med alternativ för de som inte så lätt kan ta sig hemifrån, t.ex. hembesök. Äldreorgani- sationer anordnar ibland seniorträffar med olika teman, t.ex. släkt- forskning via internet. Intresseorganisationer såsom SPF och PRO erbjuder it-utbildning till sina medlemmar. SeniorNet är en ideell förening som beskrivs som ”Seniorer lär seniorer digital kom- munikation och internet.” Den finns över hela med lokala klubbar som erbjuder kurser, tematräffar och internetkafé i kom- munens lokaler. I syfte att främja digital delaktighet beviljade regeringen i i bidrag för att inrätta DigidelCenter (N2018/02458/D), dvs. fysiska platser dit kommun- invånarna kan vända sig för att stärka sin digitala kompetens och få hjälp med digitala tjänster och teknik. DigidelCenter drivs alltså i regi. Det första DigidelCenter skapades 2017 på . De fysiska platserna kan kombineras med mobila aktivi- teter och enheter för att nå flera. Service och aktiviteter vid ett DigidelCenter ska vara avgiftsfritt.329 DigidelCenter ska vara en tillgänglig och bemannad plats dit alla invånare kan komma för att få hjälp med det digitala, ha ett uttalat mandat att vara en nod för kom- munal medborgarservice med fokus på digital delaktighet och ingå i ett nationellt kvalitetsarbete inom digital handledning, digital kom- petens och digitalisering.330 Kommuner kunde söka medel via Inter- netfonden som drivs av . bistod med ytterligare . Totalt fick 15 kommuner stöd för att starta DigidelCenter. I skrivande stund finns 18 center. På hem- sidan finns inga besked om kommande utlysningar. I många kommuner pågår alltså redan initiativ för att öka den digitala kompetensen hos äldre, både via studieförbund, intresse- organisationer och inom äldreomsorgen, men de når tyvärr inte alla. I sin rapport handlar om människor tar SPF Senio- rerna bl.a. upp riskerna med digitalt utanförskap. Det är viktigt att 329https:///kunskap/for-alla/digital-delaktighet 330https:///digidelcenter notera att principer som Digitalt först inte behöver leda till ökad servicegrad för alla. Resultatet kan bli tvärtom för dem som inte är digitalt delaktiga.331 För många äldre kan det vara lättare om gamla metoder finns kvar . Myndighetskontak- ter behöver även framöver kunna ske per telefon, brev eller besök. Samhällsinformation behöver tryckas upp och inte bara finnas på nätet. Det är en tillgänglighetsfråga. Digitaliseringen får inte leda till att äldre ofrivilligt isoleras i hem- met. Tekniken kan inte ersätta mänsklig kontakt även om den kan underlätta för sociala relationer. Tekniken ska stödja äldre i att fort- sätta göra de aktiviteter som den enskilde finner värdefulla. Vid biståndsbedömning och hjälpmedelsförskrivning måste behovet av mänsklig samvaro och aktivering, liksom intresset av att förebygga ohälsa genom aktivitet, beaktas som särskilda behov. Det kan handla om att underlätta för deltagande i öppna verksamheter, ledsagning till aktiviteter inom föreningslivet och liknande. Digitalisering och införande av välfärdsteknik kan ses i olika tids- perspektiv. Vårt fokus har varit på att uppmuntra till och underlätta spridningen av dagens välfärdstekniska lösningar som skulle kunna införas på kort sikt, genom en möjliggörande lagstiftning. Minst lika viktigt är emellertid att förbereda för och skapa goda möjligheter för andra och mer utvecklade, avancerade lösningar på . Lag- stiftningen måste således vara teknikneutral. På handlar det om ny teknik och om att implementera digitalisering integrerat i all verksamhet. Att de äldre är aktiva även högre upp i åldrarna och i inter- nationella jämförelser har en stor teknikmognad medför att de har andra förväntningar på vården och omsorgen än tidigare genera- tioner.332 kommer hemmet i större utsträckning än att vara utgångspunkten för den service som vi behöver under livets alla faser. Det kan handla om att köpa hem mat via nätet eller sköta sina bankärenden hemifrån. Det handlar också och i ökad utsträck- ning om vård och omsorg. Att de äldre är aktiva även högre upp 331Folkhälsomyndigheten m.fl. (2018), s. 26. Svenskarna och internet 2019. i åldrarna och i internationella jämförelser har en stor teknikmognad medför att de har andra förväntningar på vården och omsorgen än tidigare generationer. Allt tyder på att kommer vardags- tekniken att bli allt smartare och våra hem kommer i stor utsträck- ning att innehålla maskiner och system som styrs med appar på digitala enheter. är det oftast en smarttelefon, men kan det vara via ett röststyrt system. Allt fler funktioner kommer att byggas in i olika apparater vilket medför ökade krav på kognitiv för- måga för att förstå hur de olika funktionerna ska hanteras, styras och koordineras. i hemmet, som kan ses som den fysiska och rumsliga integritetens högborg, innebär att hemmets karaktär för- ändras. Kraven på tillgänglighetsanpassningar i hemmet både för den boende och för personal ökar i takt med att allt fler sjuka äldre bor kvar hemma.333 När hemmet blir andras arbetsplats får det konsek- venser för alla som bor där, som får sitt livsutrymme beskuret på olika sätt t.ex. genom att det finns hjälpmedel överallt. Beroende på hur tekniska lösningar utformas kan hemmet förändras till en hög- teknologisk och opersonlig miljö, vilket kan upplevas som ett integritetsintrång. Det gäller att hitta en balans mellan hemmet som privat sfär och hemmet som en funktionell arbetsplats. planeras lansering av 5G-nätet i .