sou · H8B38 · 2020-02-19 00:00:00 — Kommunkategorin mycket avlägsna landsbygdskommu- ner har redovisat relativt svaga eko- nomiska resultat, och redovisade ett negativt ekonomiskt resultat 2018. 7.2Kommunernas nettokostnader och skatteintäkter 7.2.1Utvecklingen av kommunernas nettokostnader Den genomsnittliga kommunens nettokostnad8 uppgick till per invånare 2018. Det är dock stora variationer mellan olika kommunkategoriers9 nettokostnader. Högst nettokostnader per invånare hade landsbygdskommuner, där den genomsnittliga nettokostnaden var per invånare för mycket avlägsna landsbygdskommuner 2018. Lägst nettokostnader per invånare har storstadskommuner, där den genomsnittliga nettokostnaden var per invånare 2018. Det innebär att skillnaden i netto- kostnader var per invånare mellan den kommun- kategori som har högst nettokostnader och den kommunkategori som hade lägst nettokostnader 2018. Figur 7.2 beskriver utvecklingen av de olika kommunkategorier- nas nettokostnader 1998–2018. Mönstret har varit detsamma mellan vilka kommunkategorier som har höga respektive låga nettokost- nader per invånare. Alla kommunkategoriers nettokostnader per in- vånare har ökat ; ökningen har dock varit störst för mycket avlägsna landsbygdskommuner mätt i löpande priser. 8Med nettokostnader menas verksamhetens intäkter minus verksamhetens kostnader och av- skrivningar. Nettokostnaderna redovisas vanligen som negativa tal beroende på att verksam- hetens kostnader är större än intäkterna. Kommunernas skatteintäkter vägs inte in, däremot tas riktade statsbidrag med som intäkter. 9För beskrivning av kommunkategorierna, se avsnitt 6.1.1. Figur 7.2 Nettokostnader per kommunkategori 1998–2018 Kronor per invånare, ovägda medelvärden. Täta kommuner (NS) Landsbygdskommun (NS) Täta kommuner (A) Landsbygdskommun (A) Landsbygdskommun (MA) Anm.: och är exkluderade beroende på extrema värden . Källa: SCB:s räkenskapssammandrag. Hur stora nettokostnaderna är per invånare för en kommun kan i hög grad förklaras av demografiska faktorer där landsbygdskommunerna har en stor andel äldre i befolkningen. Men även andra faktorer på- verkar kommunernas nettokostnader, t.ex. att storstadskommuner och täta kommuner generellt har större möjligheter att uppnå eko- nomiska skalfördelar i sin verksamhet än landsbygdskommunerna. Kommuner med stor geografisk yta och spritt bosättningsmönster har däremot svårare att uppnå skalfördelar i verksamheten. Variatio- ner i nettokostnader påverkas också av politiska prioriteringar samt effektiviteten i verksamheten. 7.2.2Utvecklingen av kommunernas skatteintäkter Svenska kommuner finansierar sin verksamhet huvudsakligen genom egna skatteintäkter, generella statsbidrag inklusive utjäm- ning, riktade statsbidrag och avgifter. Skatteintäkterna är det största och viktigaste intäktsslaget för kommunerna. En jämförelse visar att skatteintäkterna utvecklats relativt jämnt mellan de olika kom- munkategorierna 1998–2018 (figur 7.3). Figur 7.3 Kommunernas skatteintäkter per kommunkategori 1998–2018 Kronor per invånare, ovägda medelvärden. Landsbygdskommun (MA) Tät kommun (NS) Tät kommun (A) Landsbygdskommun (NS) Landsbygdskommun (A) Källa: SCB:s räkenskapssammandrag. Storstadskommunerna har haft högst genom- snittliga skatteintäkter per invånare, medan avlägsna landsbygdskom- muner haft lägst skatteintäkter. Skillnaderna är dock relativt små mellan de olika kommunkategorierna. skatteintäkter på per invånare medan avlägsna lands- bygdskommuner hade skatteintäkter på per in- vånare. Bilden av att skatteintäkterna utvecklats relativt jämnt mellan de olika kommunkategorierna är kanske något förvånande och kan för- tjäna en kortare utvikning. En kommuns skatteintäkter bestäms av befolkningens beskattningsbara förvärvsinkomster och skattesatsen. En kommuns skattekraft kan uttryckas som kommunens skatte- underlag per invånare.10 Figur 7.4 visar att storstadskommunerna har den högsta skattekraften av kommunkategorierna och att avlägsna landsbygdskommuner har den lägsta. Notera att det är relativt stor spännvidd mellan storstadskommunernas skattekraft, där kommuner som och har högst skattekraft medan kommuner som och har lägre skattekraft. Den stora spänn- vidden på skattekraft, särskilt bland storstadskommuner, förklaras av stora variationer mellan invånarnas inkomster och förvärvsgrad. 10Skattekraften kan också uttryckas som kommunens relativa skattekraft i förhållande till medelskattekraften i riket. Figur 7.4 Skattekraft per kommunkategori 2018 Tusen kronor per invånare Anm.: Strecket i boxen markerar medianen, boxens övre gräns markerar tredje kvartilen och boxens undre gräns markerar första kvartilen. Linjerna markerar maximi- och minimivärden. Källa: , , , G. och , L. (2019), – kommunernas framtid. , s. 60. De svenska kommunerna bestämmer själva nivån på kommunalskat- ten; det är stora variationer i skattesatsen där storstadskommunerna genomsnittligt har lägst kommunalskatt och mycket avlägsna lands- bygdskommuner genomsnittligt har högst kommunalskatt (figur 7.5). Figur 7.5 Kommunala skattesatser per kommunkategori 2018 Anm.: Strecket i boxen markerar medianen, boxens övre gräns markerar tredje kvartilen och boxens undre gräns markerar första kvartilen. Linjerna markerar maximi- och minimivärden. Källa: , , , G. och , L. (2019), – kommunernas framtid, s. 61. Medianvärdet på skattesatsen var för storstadskommu- nerna (2018) och för mycket avlägsna landsbygds- kommuner. Skillnaden i medianvärde var med andra ord 3,60 pro- centenheter mellan de två kommunkategorierna. Lägst kommunal- skatt 2018 hade (17,) och högst kommunalskatt hade (23,). , och pekar på att skattekraft och kom- munalskatt är negativt korrelerade, dvs. att kommuner med hög skatte- kraft har lägre kommunalskatt än kommuner med låg skattekraft. Som , och pekar på i sin rapport kan skillnader i skattekraft bero på olika faktorer, exempelvis struktu- 11Mörk, E., , G. och , L. (2019), Kommunernas framtid. , s. 60. rella faktorer och politiska prioriteringar. En annan faktor som på- verkar är att ansvarsfördelningen mellan kommuner och regioner skiljer sig åt i olika delar av landet. Stockholmskommunerna har exem- pelvis varken ansvar för kollektivtrafik eller hemsjukvård. Skillnaden i ansvarsområden innebär att länsvisa skatteväxlingar genomförts mellan regioner och kommuner, där skatteväxlingarna varierar mellan olika län.12 Det går inte att utesluta att skillnader i kommunalskatt kan bero på medvetna kommunpolitiska avvägningar, men det är sam- tidigt svårt att bortse från att det finns ett mönster som kan tyda på strukturella olikheter.13 7.2.3Skatteintäkter i relation till nettokostnader Det är stora skillnader mellan kommunkategorierna gällande hur långt de egna skatteintäkterna räcker för att finansiera nettokost- naderna. I storstadskommunerna räcker nästan skatteintäkterna helt till för att bära nettokostnaderna, i alla fall genomsnittligt. För av- lägsna och mycket avlägsna landsbygdskommuner finns däremot ett betydligt större gap mellan skatteintäkter och nettokostnader. Figur 7.6 visar att skatteintäkterna för mycket avlägsna landsbygds- kommuner behöver vara högre per invånare för att skatteintäkterna ska bära nettokostnaderna. Utvecklingen är att skatte- intäkterna i allt mindre omfattning täcker nettokostnaderna för av- lägsna och mycket avlägsna landsbygdskommuner. 12Genom att jämföra den totala kommunala skattesatsen, både i kommuner och regioner, kan hänsyn tas till länsvisa skatteväxlingar. Vid en sådan jämförelse framkommer samma mönster. Medianskatten var lägre i storstadskommuner än mycket avlägsna lands- bygdskommuner. Även här hade den högsta kommunalskatten med och hade den lägsta kommunalskatten med . 13Se t.ex. (2019), Det kommunala utjämningssystemet – behov av mer utjämning och bättre förvaltning, RiR 2019:29. Se också 2015:101, bilaga 7, Demografins regionala utmaningar, s. 105–106. Skatteintäkter minus nettokostnader per kommunkategori och invånare 1998–2018 Kronor per invånare, ovägda medelvärden. Landsbygdskommun Landsbygdskommun Tät kommun (NS) Landsbygdskommun (A) Tät kommun (A) Anm.: och kommuner är exkluderade beroende på extrema värden . Källa: SCB:s räkenskapssammandrag. 7.2.4Fördelning av kommunernas intäkter På grund av skillnader i skattekraft och nettokostnader mellan kom- munerna finns det kommunalekonomiska utjämningssystemet som ska utjämna för strukturella olikheter. Figur 7.7 visar de olika intäkts- slagens andel i förhållande till totala intäkter i de sex kommunkate- gorierna. De egna skatteintäkterna är det största intäktsslaget i alla kommunkategorier men andelen är störst i storstäderna () och minst i mycket avlägsna landsbygdskommuner (). An- delen intäkter som kommer från det generella statsbidraget och den kommunala utjämningen uppvisar ett motsatt mönster; för stor- stadskommunerna utgör intäkterna från det generella statsbidraget och utjämningen medan det i de mycket avlägsna lands- bygdskommunerna utgör . Storstadskommunerna kan med andra ord, i alla fall genomsnittligt, nästan helt och hållet bära sina egna kostnader utan finansiellt stöd från staten eller andra kommuner. Även de riktade statsbidragen ger ett större tillskott, mätt som andel av intäkter, i övriga kommunkategorier än i storstadskom- munerna. Det bör dock påpekas att spännvidden är stor även inom kommunkategorierna. Avgiftsfinansieringsgraden varierar inte i lika stor utsträckning som de övriga intäktskällorna men den är störst i mycket avlägsna landsbygdskommuner. Figur 7.7 Fördelning av intäktsslag 2017 Generella statsbidrag och utjämning Källa: , , , G. och , L. (2019), Kommunernas framtid. 58–59. Den historiska utvecklingen pekar på vissa skillnader i de olika kom- munkategoriernas ekonomiska situation. Även om det råder skillnader mellan enskilda kommuner i olika kommunkategorier, så har stor- stadskommunerna i genomsnitt ett starkare ekonomiskt utgångsläge Det förefaller som om särskilt avlägsna och mycket avlägsna landsbygdskommuner har en utsatt ekonomisk position med ett stort beroende av intäkter från utjämningssystemet och generella statsbidrag. Tabell 7.1 visar att kommunernas nettokostnader uppgick till , vilket var en ökning med knappt 92 mil- jarder . Dessa nettokostnader avser främst förskola, skola, omsorgsverksamhet minus verksamhetsintäkter i form av avgifter och taxor samt specialdestinerade statsbidrag. Tabell 7.1 Resultaträkning från kommunerna, 2014–2018, Redovisade värden inkluderar samtliga kommuner i . Dessutom ingår en uppskattning av den primärkommunala verksamheten inom Region . Källa: SCB:s räkenskapssammandrag. Kommunernas intäkter kommer i första hand från kommunalskatt, men som framgår av tabellen har utjämningen och de generella stats- bidragen stor betydelse som kommunala intäktskällor. upp- gick dessa tillsammans till . Det är allmänt omvittnat att de flesta kommuner har haft en god ekonomi . Det beror bl.a. på att en hög sysselsättnings- grad i ekonomin har skapat ökade skatteintäkter, men även åter- betalning av pensionsmedel, reavinster i samband med försäljningar samt statligt stöd har bidragit till det goda ekonomiska resultatet. Resultatet har dock märkbart försämrats jämfört med resul- taten . Kommunernas resultat före de extraordinära posterna 2018 var . Överskottet motsvarar 2,5 pro- cent av skatteintäkter och generella statsbidrag. Figur 7.8 Kommunernas resultat före extraordinära poster 2016–2018 Ovägda medelvärden per kommunkategori, kronor per invånare Anm.: , och kommuner är exkluderade beroende på extrema värden , 2017 och 2018. Källa: Kolada. Som framgår av figur 7.8 var resultaten överlag mycket goda i alla kommunkategorierna, men storstadskommunerna hade de bästa resultaten före extraordinära poster. Försämringen av resultatet ligger i linje med Kommuner och Regio- ners (SKR:s) bedömning om en försämring av kommunernas eko- nomiska resultat 2019–2020 på grund av den demografiska utveck- lingen. För att kommunerna ska klara att öka både resurserna till verksamheterna fullt ut i takt med demografin och ett resultat på en procent av skatter och statsbidrag, krävs enligt SKR budgetförstär- kande åtgärder motsvarande 2022. På kostnads- sidan motsvarar det en besparing på per år.14 Resultaten är genomgående lägre än föregående år, vilket ligger i linje med SKR:s bedömning om en svagare ekonomisk ut- veckling . En kommunkategori, mycket avlägsna landsbygdskommuner, redovisar minusresultat . Sett ur ett längre tidsperspektiv har storstadskommunerna redovisat högre ekonomiska resultat än landsbygdskommunerna. I figur 7.9 visas de ekonomiska resultaten för hela kommunkoncernernas ekonomi. Figur 7.9 Resultat före extraordinära poster 1998–2018, kommunkoncern Ovägda medelvärden per kommunkategori, kronor per invånare -1 000 -2 000 Anm.: Extremvärden för 2014 och 2017, för 2015 och 2018 samt för 2018 är exkluderade i beräkningarna. Källa: SCB:s räkenskapssammandrag. 14SKL (2019), Ekonomirapporten, , s. 25. Landsbygdskommunernas resultat har genomgående varit lägre –2018 än resultatet för kommuner inom de andra kommunkategorierna. Särskilt avlägsna och mycket avlägsna lands- bygdskommuner uppvisar relativt svaga ekonomiska resultat. Mätt som ovägda medelvärden redovisade avlägsna och mycket avlägsna landsbygdskommuner negativa resultat –2018. Täta kommuner hade negativa resultat medan storstadskom- munerna inte hade med negativa ekonomiska resultat mätt som ovägda medelvärden per kommunkategori. Som figur 7.9 visar har resultaten försämrats märkbart för alla kom- munkategorier –2017. De demografiska förändringarna medför stora behov av invester- ingar i kommunerna. Fler barn skapar behov av förskolor och skolor. Ökningen av antalet äldre leder till ökade investeringsbehov inom äldreomsorgen. Nya bostäder behöver byggas till en växande befolk- ning. Det finns dessutom stora investeringsbehov inom vatten och avlopp och annan infrastruktur i alla typer av kommuner15 Kommunernas investeringar i olika kommunkategorier framgår av figur 7.10. 15Fakta i detta avsnitt hämtas från SKL (2019), Ekonomirapporten, . Figur 7.10 Nettoinvesteringar i kommunen per kommunkategori 2007–2018 Andel (%) av skatter och generella statsbidrag 2007 2008 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 Landsbygdskommuner (A) Landsbygdskommuner (MA) Landsbygdskommuner (NS) Täta kommuner (A) Täta kommuner (NS) Källa: Kolada. Riksgenomsnittet för kommunernas investeringar var av skatter och generella statsbidrag 2018.16 Över rikssnittet finns stor- städer och täta kommuner och under snittet finns landsbygdskom- munerna. Om kommunernas och kommunkoncernföretagens investeringar läggs samman har hela kommunkoncernens investeringstakt varit i genomsnitt 2011–2018 (se figur 7.11).17 16Uppgifter från Kolada, ovägt medelvärde. 17Kommuninvest (2019), Välfärdens utmaningar. Figur 7.11 Kommunkoncernernas investeringar 2010–2018 samt prognos till 2020 Miljarder kronor, löpande priser 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019* 2020* Källa: Kommuninvest. Om denna utveckling fortsätter resulterar det i investeringar på 168 miljarder i nominella termer 2020. Till följd av de ökade investeringarna har även kommunsektorns låneskuld ökat . Utvecklingen av låneskulden och en fram- skrivning –2020 framgår i figur 7.12. Figur 7.12 Kommunkoncernernas samlade skuld 2010–2018 och prognos 2020 Miljarder kronor, löpande priser 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019* 2020* Anm.: Värden baseras på Kommuninvest prognos. Källa: Kommuninvest. Låneskulden har ökat med i genomsnitt 2010–2018, och Kommuninvest har gjort bedömningen att låneskulden fram- över kommer att öka mer än den historiska trenden och hamna kring per år.18 Kommuninvests prognos innebär att invester- ingarna kommer att fortsätta öka, vilket innebär att skulderna som andel av skatter och bidrag kommer att öka och uppgå till av kommunernas intäkter från skatter och bidrag 2020. Den ökade skuldbördan påverkar kommunernas räntekostnader. Enligt Kommuninvests prognos kommer kommunkoncernernas ränte- kostnader att öka med . Även om de kommunala bolagen står för cirka hälften av kommu- nernas investeringar kommer de ökade driftskostnader som blir en effekt av investeringarna att ta ett allt större utrymme av kommu- nernas driftbudgetar. Driftskostnader har ofta mycket större effekt på de samlade kostnaderna än exempelvis räntekostnader för lån; i jämförelse med den kostnadsökning som förväntas ske inom äldre- 18Kommuninvest (2019), Välfärdens utmaningar. omsorgen är de ökande räntekostnaderna av relativt begränsad bety- delse för kommunernas ekonomi. Försäljning av anläggningstillgångar har skett i störst omfattning i de större kommunerna.19 och genomförde de beloppsmässigt största försäljningarna av anläggnings- tillgångar . stod försälj- ningar av bostadsfastigheter för av det totala för- säljningsbeloppet, medan försäljning av mark och tomträtter samt övriga fastigheter tillsammans utgjorde . Försäljningarna frigör kapital som kan användas till att göra prioriterade investeringar inom kommunkoncernerna utan att öka koncernens skulder. Som helhet finansierar emellertid försäljningsintäkterna dock endast en begränsad del av investeringarna. Försäljningar av anläggningstill- gångar sker i relativt begränsad omfattning i de mindre kommunerna och kan därigenom inte heller bidra särskilt mycket till finansier- ingen av investeringar. De ökande investeringarna finansieras huvudsakligen med externa lån. Stora kommuner kan välja mellan finansiering från penning- och kreditmarknaden, Kommuninvest, banker eller en kombination av dessa. Kommuninvest har dock störst betydelse för de små och medel- stora kommunerna. Trenden är att kommuner i allt mindre utsträck- ning använder sig av bankupplåning för att finansiera sina invester- ingar. I stället utgör bankupplåning ett komplement till finansiering via Kommuninvest och/eller egna marknadsprogram.20 Vid utgången av 2018 bedöms Kommuninvests marknadsandel vara , mark- nadsprogrammens marknadsandel vara och bankernas marknadsandel vara , vilket inkluderar en växande utlåning från europeiska och nordiska investeringsbanken. Enligt Kommun- invest uppgick den genomsnittliga kapitalbindningstiden för kommun- sektorn /2018 till drygt varav av skulden förfaller . Låneskuldens korta kapitalbindningstid innebär att stora belopp behöver refinansieras . Om det skulle bli en kris på finansmark- naderna kan likviditeten försämras och kostnaderna för refinan- siering stiga snabbt. Med en ökad skuldsättning finns det anledning 19Kommuninvest (2018), Försäljningar av kommunala anläggningstillgångar 2013–2016. 20Vissa kommuner använder s.k. marknadsprogram för upplåning. Dessa program innebär att kommunerna på egen hand utfärdar värdepapper i form av obligationer, kommuncertifikat och räntederivat. De handlar således direkt på finansmarknaden i stället för att vända sig till externa finansinstitut, exempelvis konventionella banker eller Kommuninvest. för kommunerna att överväga att förlänga lånens bindningstider i syfte att minska risken för överraskande kostnadshöjningar såväl i den förvaltningsbedrivna verksamheten som i de kommunala bolagen. var den totala skuldsättningen per invånare i genomsnitt lägst i avlägsna landsbygdskommuner (per invånare) och högst i täta kommuner nära en större stad (per invånare) (figur 7.13). Figur 7.13 Skulder och avsättningar, kommunkoncern Kronor per invånare, ovägda medelvärden Källa: Kolada. Ökningstakten på skulder och avsättningar var för genom- snittskommunen i riket 2008–2018.21 Högst ökningstakt hade kom- munkategorin avlägset belägna täta kommuner () och lägst ökningstakt hade storstadskommuner (). 21Mätt som ovägt medelvärde för alla kommuner. att kommuner med höga skulder per invånare ofta också har stora redovisade tillgångar. Utvecklingen av skulder drivs av kommunernas investerings- behov, vilket i sin tur har olika motiv. För expanderande kommuner med befolkningstillväxt uppstår stora behov av nyinvesteringar i fastigheter, infrastruktur m.m. För kommuner med minskande befolk- ning kan investeringsbehoven i stället vara mer inriktade på renover- ing och ombyggnad av befintliga fastigheter och anläggningar. Det skiljer också mellan kommuner hur de valt att sköta löpande förbätt- ringar och investeringar i befintliga anläggningar. I vissa fall kan stora investeringsbehov vara drivet av uppskjutet underhåll och löpande investeringar i exempelvis vatten- och avloppsanläggningar. Av kom- munkoncernens investeringsvolym 2017 stod bostäder och fastig- heter för av investeringarna medan VA-investeringar ut- gjorde av de totala investeringarna. Lika hög andel, dvs. , läggs på energiinvesteringar och infrastruktur står för cirka 21 procent.22 Kommunerna har en mycket stor skuld för de anställdas intjänade pensioner. Den totala pensionsskulden för kommunsektorn (både kommuner och regioner) uppgick till 2018, varav kommunerna stod för knappt hälften.23 Tillkomsten av lagen (1997:614) om redovisning inne- bar en lagreglering av hur avtalspensionerna ska redovisas av kommuner och regioner. Det betydde även en övergång till blandmodellen.24 Den innebär att förpliktelser att betala ut pensioner som intjänats inte ska redovisas som skuld eller avsättning i kommuner- nas balansräkning utan som ansvarsförbindelse25. Av de i pensionsskuld för kommuner och regioner var 323 mil- jarder kronor redovisade som ansvarsförbindelser; av dessa fanns i kommunerna. Förpliktelser att betala ut pen- 22Kommuninvest (2019), Välfärdens utmaningar, s. 10. Se också Kommuninvest (2018), Den kommunala låneskulden , s. 6. 23SKL (2019), De kommunala pensionerna och utvecklingen på , pm, s. 5. 24SOU 2016:24 s. 132. 25Se 6 kap. 2 och 4 §§ lagen (2018:597) om bokföring och redovisning. sioner som intjänats redovisas som avsättningar av kom- munerna. Den redovisade pensionsförpliktelsens storlek påverkas av valet av finansieringsform, dvs. om en kommun har valt att sätta av medel i en pensionsstiftelse eller tecknat försäkring för sina pensionsför- pliktelser. Denna del redovisas varken som avsättning eller ansvars- förbindelse av kommunerna.26 I kommunernas redovisning enligt blandmodellen motsvaras pen- sionskostnaderna av nyintjänade pensioner samt värdesäkring av tidi- gare redovisad pensionsskuld i balansräkningen (dvs. Pensionskostnaderna består även av utbetalningar av pension som intjänats och som redovisats som en ansvarsförbindelse. Pensionsskulden för pensionsrättigheter intjänade är relativt stor jämfört med de totala skulderna i kommunernas balans- räkningar men ska också utbetalas . SKR gjorde en analys av de kommunala pensionerna och fann att cirka 30 pro- cent av kommunernas dåvarande pensionskostnader härrör från pen- sionsrättigheter intjänade före 1998.27 SKR:s bedömning är att de pensionsutbetalningar som härrör från tiden kommer att vara realt som störst –2020.28 Därefter kommer pensionsutbetalningarna att minska i takt med att pensionsskulderna minskar. Även om kostnaderna för förmåns- bestämda pensioner som intjänats ökar , beräknar SKR att kommunernas totala pensions- kostnader, som andel av lönesumman, kommer att minska från om- kring 2021.29 Omfattningen av den pensionsskuld som intjänades varierar från kommun till kommun, se figur 7.14. 26SOU 2016:24 s. 182. 27SKL (2019), De kommunala pensionerna och utvecklingen på , pm, s. 7. 28Ibid., s. 13. 29SKL (2019) Ekonomirapporten, , s. 67 f. Figur 7.14 Pensionsskuld intjänad (ansvarsförbindelse) och löneskatt som inte finns redovisad i balansräkningen Kronor per invånare, ovägda medelvärden Källa: Kolada Egna beräkningar. Den genomsnittliga ansvarsförbindelsen från pensionsförpliktelser intjänade var per invånare 2018. De största pensionsförpliktelserna var i avlägset belägna och mycket avlägset belägna landsbygdskommuner samt i avlägset belägna täta kommu- ner.