sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Sedan är det komplicerad verksamhet, barn kommer och går, det ska ätas, det är en väldig logistik. Det betyder att verksamheten blir väldigt upphackad. En annan säger: Utrymmet att göra något –mellan mellis och att barnen droppar av – är inte jättelänge. Konsekvensen av att tiden på fritidshemmet på eftermiddagarna är begränsad , och att barn kommer och går i verk- samheten, är att det i första hand är under skolloven som möten med förenings-, kultur- och friluftslivet kan organiseras. Det framhålls också i intervjuerna att det är ofta stora elevgrupper i fritidshemmet i förhållande till antalet personal. Det gör att det av personalen kan upplevas som praktiskt svårt att både ta emot besök eller att tillsammans med eleverna visas i natur och samhälle. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet barngrupper kan innebära att personalen inte känner att det är tryggt att lämna fritidshemmets lokaler. En expert beskriver att Det finns en känsla av att fritidshemmet inte klarar sitt grunduppdrag, som man ser som att erbjuda en verksamhet på ort och ställe. Det blir jobbigare att klara det, man är trängd med mindre resurser, större barn- grupper, man går tillbaka till basic, att eleverna är trygga och att ingen försvinner, att ha vettig verksamhet på plats. Det finns också beskrivningar i konsulternas rapport som bygger på att det inte alltid är studiero i fritidshemmet, utan att det kan vara stökigt och bråkigt. Det kan hänga samman med att det är stora elev- grupper och hur lärmiljön ser ut, men också med de kompetenser personalen har att skapa studiero. Det gör det svårt att få fritidshem- met att etablera möten och samarbeten med förenings-, kultur- och friluftsliv. När det saknas studiero kan det medföra att personalen inte anser det vara hanterligt att bjuda in eller besöka förenings-, kultur- och friluftslivet. En intervjuperson säger att Om det är bråk och stök, då går all tid åt till att jobba med det. Det är nog en del fritidshem som upptagna med det. En annan intervjuad är inne på samma spår, nämligen att fritidshem- men som har svåra elevgrupper tenderar att ”stänga in sig inom fri- tidshemmets fyra väggar”, som elever enligt dennes erfaren- het blir betydligt mer harmoniska av att vistas till exempel utomhus. Intervjupersonerna beskriver också att det inte är ovanligt att personalen i fritidshemmet får vikariera för personal i skolan. Det minskar utrymmet för fritidshemspersonalen att planera möten och samarbeten med förenings-, kultur- och friluftslivet. Att personal i fritidshemmet får vikariera kan också innebära att det blir färre per- sonal , vilket ytterligare minskar utrymmet att genomföra sådana möten under den korta tid som finns för sådan verksamhet. 10.2.5Osäkerhet om vilka regler som gäller för samarbete Att det finns en osäkerhet kring vilka regler som gäller för fritids- hemmets samarbeten och möten med förenings-, kultur och frilufts- livet framkommer under intervjuerna. Osäkerheten finns inom flera olika områden. Frågan om vem som är ansvarig för eleverna och när Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet de befinner sig i en aktivitet hos en annan aktör lyfts fram som ett sådant område där det råder osäkerhet. Under sådana samarbeten kommer andra personer än de som arbetar i skolan och på fritids- hemmet i kontakt med eleverna. Rädsla att något ska hända eleverna lyfts fram som ett hinder för att inleda samarbeten. Även reglerna om offentlig upphandling bidrar till att skapa osäkerhet kring samarbetet. I studien framkommer exempel på om ett fritidshem i en skolenhet i offentlig regi utan vidare enbart kan vända sig till en aktör. Frågan blir således hur skolenheten bör för- hålla sig till lagen om offentlig upphandling (). Externa parters livsåskådning och ideologi är sådant som kan framkalla osäkerhet vad gäller samarbete. En respondent i studien beskriver att det förkommit att ett fritidshem valde att avsluta ett upplägg där en församling kom och hämtade en elevgrupp för kör- sång med hänvisning till att det var en kyrka som organiserade kören. Även samarbetet mellan skolan/fritidshemmet och reser liknande frågeställningar. Det nämns i intervjumaterialet att Skolinspektionen har kritiserat upplägg där elever på lektionstid har fått gå ifrån för att ta del av verksamhet. Frågan som beslutet behandlade var elevers frånvaro under lektionstid i den obli- gatoriska skolan. Flera intervjupersoner har dock uppfattat att beslu- tet påverkat samarbetet mellan skolan och i en negativ riktning Bland annat eftersom det finns begränsningar i hur kultur- skolan kan bemanna, lägga upp och erbjuda sin verksamhet . Som framgår ovan finns således flera betydande hinder för möten mellan fritidshemmet och förenings-, kultur- och friluftslivet. Av intervjuerna framträder emellertid också flera möjliga vägar att han- tera dessa hinder. Det finns åtskilliga fungerande samarbeten och det är utredningens uppfattning att det är viktigt att ta utgångspunkt i det som fungerar. Åtgärder som generellt anses höja kvaliteten i fritidshemmet stärker också möjligheterna att arbeta med denna del av läroplanen. Exempelvis kommer fler behöriga lärare ge ökad kunskap och kapa- citet att arbeta med fritidshemmets uppdrag och det kommer leda Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet till ett mer professionellt arbete även i förhållande till förenings-, kultur- och friluftsliv. Insatser som stödjer implementeringen av läroplanen kommer öka elevernas förutsättningar att ta del av det lokala förenings-, kultur- och friluftslivet. Ett fördjupat samarbete mellan skola och fritidshem, där fritidshemmet får en mer fram- skjuten plats, skulle också göra att fritidshemmet i ökad utsträck- ning kan utgöra en naturlig del i den samverkan som skolan har med förenings-, kultur- och friluftsliv. I det följande presenteras några områden där utredningen anser att det finns möjlighet att göra insatser på kort sikt. 10.3.1Ökad kunskap och handlingsplan Utredningens förslag: ska ges i uppdrag att, i dialog med nationella företrädare för förenings-, kultur- och frilufts- livet, ta fram en handlingsplan för hur elever i fritidshemmet i ökad utsträckning kan beredas möjligheter att ta del av det när- liggande förenings-, kultur och friluftslivet inom ramen för fri- tidshemmets verksamhet. Handlingsplanen ska innehålla förslag på konkreta åtgärder som de i dialogen ingående aktörerna kan vidta. Skälen för utredningens förslag Av intervjustudien framgår att kunskapen om fritidshemmets upp- drag är inte lika stor bland aktörer inom förenings-, kultur- och fri- luftslivet. Vad detta beror på är inte helt klarlagt men av studien fram- går att historiska orsaker som en av anledningarna. Fritidshemmet är en betydligt yngre institution än skolan. I skolmyndigheternas insat- ser och kommunikation är fritidshemmet mer perifert. är fritidshemmets läroplan, underliggande pedagogiska idéer och arbets- sätt i många fall mycket väl lämpade för att undervisningen sker i samverkan med förenings-, kultur- och friluftslivet. På många sätt är fritidshemmet en minst lika bra eller bättre kontaktyta mot förenings-, kultur- och friluftslivet än övriga delar av . Utredningen föreslår att får i uppdrag att, i dialog med nationella företrädare för förenings-, kultur och friluftslivet, ta fram Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet en handlingsplan för hur elever i fritidshemmet i ökad utsträckning kan beredas möjligheter att ta del av det närliggande förenings-, kultur och friluftslivet inom ramen för fritidshemmets verksamhet. Därigenom menar utredningen att kunskapen kan ökas om fritids- hemmets uppdrag bland dessa aktörer och vidare åtgärder kan ut- formas. 10.3.2Skapa incitament för förenings-, kultur- och friluftslivet att samarbeta med fritidshemmet Utredningens bedömning: Vid befintliga och framtida sats- ningar inom skolväsendet relaterat till sektorerna förenings-, kultur – och friluftsliv bör övervägas att explicit innefatta fritids- hemmet. Skälen för utredningens bedömning Av utredningens intervjustudie samt av möten med enskilda aktörer inom förenings-, kultur- och friluftslivet framkommer att dessa i första hand söker samverkan med skolan och i lägre grad med fritids- hemmet. Det framkommer också att förenings-, kultur- och frilufts- livet kan ha svårt att möta fritidshemmet under normal arbetstid eftersom föreningar i hög grad bygger på frivilliga krafter, något som också borde gälla för mötet med skolan. Erfarenheten är att när det finns incitament, inte minst ekonomiska, skapas förutsättningar för förenings-, kultur- och friluftslivet att söka samverkan med skolan och fritidshemmet – samverkan sker då i större utsträckning. Bidra- get Skapande skola, som inte omfattar fritidshemmet, har exempel- vis lett till att flera kulturaktörer har utformat paketerbjudanden som de uppvaktar skolor med. Intervjupersoner nämner återkommande Skapande skola som en insats som bidrar till att ge eleverna, i synnerhet i skolan, men ibland även fritidshemmet, tillgång till kulturlivet. Skapande skola är ett statligt bidrag som ska stärka samverkan mellan skolan och det pro- fessionella kulturlivet. Målet är att eleverna ska få tillgång till kultu- rens alla uttrycksformer och att deras möjligheter till eget skapande ökar. Bidraget ska komplettera det arbete med kultur som skolan Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet Bidrag från söks av skolans huvudman. Bidraget styrs av förordning (2007:1436) om statsbidrag till kulturell verksamhet i skolan. Ett annat exempel är Rörelsesatsning i skolan som är ett uppdrag från regeringen till . Syftet är att förbättra folkhälsan, välbefinnandet och skolresultaten. Rörelse- satsning i skolan är rikstäckande, med samordnare anställda i 19 RF- distrikt. samarbetar i första hand med kommuner och skolor i utvalda områden, där behoven kan antas vara störst. Urvalet grundar sig bland annat på statistik om socioekono- misk profil och föreningsidrottens utbredning. Skolorna som är med i satsningen gör en överenskommelse med . Ett team på skolan etableras och skolan får coachning av en samordnare för att nå skolans mål för utvecklingsarbetet. I teamen på skolorna ingår inte sällan personal från fritidshemmet. Utredningen anser att vid nuvarande och framtida satsningar som i likhet med t.ex. Skapande skola och Rörelsesatsning i skolan tar sikte på ett utökat samarbete med förenings-, kultur- och friluftsliv ska man överväga att på ett tydligt sätt innefatta fritidshemmet. Ut- redningen menar att detta kan öka fritidshemmets möjligheter att erbjuda eleverna tillgång till kultur- och föreningslivet. 10.3.3Överbrygga de fysiska avstånden Utredningens bedömning: Kommuner och regioner bör över- väga att erbjuda kostnadsfria transporter till och från fritidshem för att eleverna ska kunna ta del av förenings-, kultur- och frilufts- livet. En av utmaningarna om samarbete med förenings-, kultur- och fri- luftsliv handlar om att detta inte är jämt lokaliserat, vare sig över landet, i regionerna eller kommunerna. I intervjustudien framkommer att den ojämna fördelningen anses försvåra samarbeten och möten. Det finns flera exempel på initiativ där fysiska avstånd mel- lan å ena sidan fritidshemmet och å andra sidan förenings-, kultur- och friluftsliv kunnat överbryggas. Ett mycket konkret sätt att överbrygga fysiska avstånd är att transporterna till och från fritidshemmet och verksamheten som ska Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet besökas är kostnadsfria eller att alla elever genom kommunens eller regionens försorg har tillgång till ett busskort som gäller och . Detta är till stor del en fråga för kommuner och regioner att föra dialog och fatta beslut kring. Ett annat sätt är att förenings-, kultur- och friluftslivets personal kommer till fritids- hemmet i stället för tvärt om. En företrädare för ett fritidshem be- skrev exempelvis På sportlovet sist, då bjöd vi in många föreningar för att visa upp sin verksamhet och låta elever prova på, vi har jättefin idrottshall och jätte- fin natur här. Vi bjöd in två andra fritidshem också. Vi har så bra förut- sättningar på vår skola, de har staket runt en asfaltsplätt, de har svårt att bjuda in till exempel orienteringsklubbar. Det var väldigt uppskattat. Även färdiga paket med material som personalen i fritidshemmet kan använda i undervisningen kan överbrygga de fysiska avstånden mellan fritidshemmet och förenings-, kultur- och friluftslivet. Det finns exempel på huvudmän som har tagit fram motsvarande så kallade NTA-lådor4 för friluftslivsaktiviteter. Det framkommer i intervjuerna att museer och arkiv erbjuder digitalt material som kan användas i undervisningen i skolan. Museer och arkiv erbjuder också så kallade musei- och arkivlådor, material för utlåning som kan an- vändas i skolan. En av intervjupersonerna nämner också att tillhandahåller vad de kallar ”Skolboule” re- spektive ”Boule på fritids”. Förbundet skickar ut färdiga paket som skolor och fritidshem kan använda för att spela och inte kräver personal för att testa. Upplägg med färdiga paket med material är särskilt värdefullt för de fritidshem som har långt till förenings- och kulturlivet. Men det kan också vara ett alternativ för att inte behöva transporter. En annan fördel är att sådana upplägg inte kräver att personal eller frivilliga från förenings-, kultur- och friluftslivet be- höver vara tillgängliga under de tidsspann på eftermiddagarna som fritidshemmet huvudsakligen bedriver sin verksamhet. 4NTA står för naturvetenskap och teknik för alla och ger pedagoger möjlighet att arbeta laborativt med naturvetenskap och teknik från förskoleklass upp 9. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet 10.3.4Tydliggör regelverket kring samverkan med förenings-, kultur- och friluftslivet Utredningens förslag: ges i uppdrag att kartlägga och i ett stödmaterial tydliggöra regelverket vad avser samverkan med förenings-, kultur- eller friluftslivet. Materialet ska även ge kon- kreta exempel på hur huvudmän och skolor kan samverka med såväl offentliga som privata aktörer inom förenings-, kultur- och friluftslivet. Stödmaterialet bör också aktivt spridas av myndig- heten. Skälen för utredningens förslag Det framkommer i studien att det inom flera områden finns en osäkerhet kring regelverket för mötet och samverkan mellan fritids- hemmet och förenings-, kultur- och friluftslivet. Osäkerheten gäller bland annat upphandlingsreglerna, det vill säga om eller när lagen om offentlig upphandling (2016:1145) ska tillämpas. Vidare finns frågor om vem som bär ansvaret för eleverna när de inte längre befinner sig i fritidshemmets lokaler och inte heller under personalens tillsyn men aktiviteten sker under samverkan kanske på skolenhetens initiativ. Ett annat spörsmål är att all personal har fått visa registerutdrag för arbete med barn, men hur är det med den som arbetar i en kultur- förening eller liknande. Det är olyckligt om oklarheter kring regelverket hindrar elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och friluftsliv. Av den anledningen bör ges i uppdrag att kartlägga och utforma ett stödmaterial som tydliggör vad huvudman- nen, rektor och personal bör tänka på vid samverkan med förenings-, kultur- och friluftslivet. Materialet kan vara likande ett sådant som finns för politisk information i skolan. Ett sådant material kan också fungera inspirerande och uppmuntra ett mer aktivt arbete med förenings-, kultur- och friluftslivet. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet 10.4Exempel från : nationell portal samlar kulturinstitutionernas lärmiljöer Utredningen har tagit del av information om en satsning i där man utvecklat en nationell portal som utgör ett kunskapscent- rum för externa lärmiljöer som arbetar för att nyttja det pedagogiska värdet i specifikt kulturinstitutionernas lärmiljöer. Portalen heter Skoletjenesten5 och den utvecklar, organiserar och implementerar utbildning för ”dagtillbud” (ungefär motsvarande förskola), ”grund- skole” och ”ungdomsutdannelser”. Man gör detta genom kunskaps- delning och samarbete med regioner, kommuner, kulturinstitutioner, utbildningar och nationella aktörer inom sektorn för externa lärande- miljöer. Utredningen anser att en motsvarande portal borde kunna utveck- las i och då omfatta hela skolväsendet, dvs. också innefatta fritidshemmet. En sådan portal skulle då kunna samla förenings-, kultur- och friluftslivets utbud och det skulle vara möjligt att söka och finna lämpliga upplägg som muséer, idrottsklubbar, teatrar, dans- institutioner, scouterna osv. Detta behöver dock utredas i särskild ordning. 10.5Exempel på samverkan mellan skolan/ fritidshemmet och det lokala förenings-, kultur- eller friluftslivet Av utredningens tilläggsdirektiv framgår att utredningen ska föreslå åtgärder och ge goda exempel på hur fritidshemmet kan stärka elevers möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och fri- luftsliv och föreslå nödvändiga författningsändringar. Utredningen har funnit att inga författningsändringar har varit nödvändiga. Vidare har utredningen inte valt att lägga fokus på verksamhetsnivå, då det ofta kan vara utslag för den goda viljan eller ett fåtal eldsjälars arbete. I stället har utredningen valt att som ovan visa att det på kort sikt finns åtgärder att vidta för att förenkla mötet och samverkan mellan fritidshemmet och förenings-, kultur- och friluftslivet. Fokus har således legat på vilka förutsättningar som bör finnas på plats för att möten och samarbeten eller samverkan ska komma tillstånd. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet Vissa av åtgärderna som krävs för att kunna möta läroplanens krav är sådan som redan finns på förslag som handlar om att stärka fri- tidshemmets förutsättningar på både kort och lång sikt. Det handlar om behöriga legitimerade lärare, gruppens storlek i jämförelse med personaltäthet, frågan om fritidshemsutveckling, samt att fritids- hemmet ses som en del i det livslånga lärandet och av den anled- ningen per automatik införlivas i alla de satsningar, så som stats- bidrag, som görs för svensk skola. Mot ovan tecknade anledningar presenteras därför endast ett fåtal konkreta exempel på hur huvud- män har arbetat med samverkan mellan skolan/fritidshemmet och det lokala förenings-, kultur- eller friluftslivet. Mötesplats VOX – samarbete utifrån gemensamma mål Mötesplats VOX i drivs som ett idéburet offentligt partner- skap (IOP) mellan , kommun och RF- län. Mötesplatsen är belägen i ett socioekonomiskt utsatt område i kommunen. Mötesplats VOX riktar sig till alla bo- ende i området oavsett ålder och driver flera olika verksamheter och projekt. De erbjuder barnverksamhet för barn mellan sex till . Bakgrunden till barnverksamheten var att de upptäckte att det fanns en grupp som hamnade mellan stolarna. I området är det rela- tivt många barn som inte har rätt att gå på fritidshem på grund av att föräldrarna varken arbetar eller studerar. Barnen är för unga för att gå på öppen fritidsverksamhet men för gamla för att få vara med föräldrarna på familjecentralen. befinner sig flera barn i familjeförhållanden som präglas av trångboddhet och föräldrar som har svårt att räcka till för sina barn vad gäller att erbjuda exempelvis läxhjälp och en meningsfull fritid. Genom Mötesplats VOX får barnen fysisk aktivitet, ges möjlighet att utveckla sina kreativa fär- digheter och erbjuds olika typer av kulturaktiviteter såsom konserter och dockteater. Fritidsverksamheten för barn kombineras med flera andra aktivi- teter för att möta lokala behov utifrån utmaningar i det aktuella området, såsom arbetslöshet, sociala problem, kriminalitet och unga utan meningsfulla fritidsaktiviteter. Förutom fritidsverksam- het finns till exempel en fritidsbank (som fungerar som ett bibliotek fast för sport- och fritidsartiklar), läxhjälp, kvinnogrupper, kurators- Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet verksamhet och träningsmöjligheter. län har bland annat anordnat utbildningar för verksamhetsledarna i rörelse och rörelseglädje. Tillsammans arbetar samverkansparterna för att uppfylla fyra gemensamma mål: •Skapa förutsättningar för barn och unga att nå målen i skolan. •Skapa förutsättningar för en attraktiv och trygg stadsdel. •Skapa förutsättningar för medborgarna kring utbildning, arbete och integration i det svenska samhället. •Skapa förutsättningar för barn och ungdomar att få en menings- full fritid. Själva pekar verksamheten ut just att de arbetar mot gemensamma mål som en viktig framgångsfaktor. Målen är ursprungligen de mål som formulerats för det kommunala partnerskapsarbetet Partnerskap . län har målsättningar för sin verksamhet som ligger väl i linje med partnerskapets. Både län och kommun har en folkhälsoöverenskommelse med Region , vilket innebär att det finns gemensamma mål och utgångspunkter. Ett av syftena med folkhälsoöverenskommelsen är dessutom att idrottsföreningar ska lyftas som resurs i kommunernas folkhälsoarbete. Partnerskap innebär gränsövergripande samverkan mel- lan förvaltningar, myndigheter och civila samhället i ett antal särskilt utpekade områden i kommunen. Varje område har en platschef, an- ställd av kommunen, som har i uppdrag att på lokal nivå samordna och förenkla för kommunala förvaltningar i nära samverkan med det civila samhället och övriga myndigheter att skapa en framtidstro hos medborgarna. Platschefen träffar regelbundet områdets rektorer och det finns en gemensam ingång i att det är samma barn de möter men under olika tider . Platschefen är kommunens part i IOP- samverkan. Mötesplats VOX bjöd in samarbetspartners väldigt brett; alla som kan ställa sig bakom målen, oavsett sektor. Strategin har varit att samarbeta med de som har varit intresserade och inte ”jaga” de som inte visar intresse. Det har lett till att aktörer som först inte varit Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet intresserade har återkommit med önskan om samarbete, efter att de sett hur bra verksamhet som organiseras. Detta är ett exempel på samarbete mellan kommunen och civil- samhället som gör att barn i fritidshemsålder får ta del av kultur- och föreningsliv, men som även bidrar till att möta flera andra behov som barnen kan ha och som både handlar om skolan, familje- och fritids- livet. Det kan också ses som ett exempel på hur man som kommun kan organisera sig för att motverka stuprören inom den kommunala förvaltningen och mellan andra aktörer kring gemensamma mål och målgrupper. Exemplet belyser även vikten av att det finns gemen- samma mål som tydligt bottnar i respektive samverkansparts upp- drag. Studio 17 – sänkta trösklar genom att kom till skolan När kulturskolas satsning Studio 17 startade var fem elever från Centrumskolan inskrivna på . hade antalet elever ökat till 150. Anledningen till den höga siffran var att flyttade in i skolan. Växjös skola Centrumskolan ligger i ett socioekonomiskt utsatt område. Här har merparten av eleverna inte svenska som första- språk. Inte många kände till innan Studio 17 flyttade in i skolan. Men kan barnen pröva flera kreativa kurser med kultur- skolans pedagoger. Allt sker i samarbete med skolan och i Centrum- skolans lokaler, i en miljö där barnen känner sig trygga. Att eleverna kan gå till Studio 17 i anslutning till skoltiden, under fritidshems- tiden, är viktigt då eleverna typiskt sett inte kommer iväg till en strukturerad aktivitet efter att de gått hem. Särskilt för flickorna har mönstret varit att om de går hem för dagen så kommer de inte iväg igen. Samarbetet mellan Centrumskolan och har pågått länge tack vare Skapande skola. Men har Studio 17 skapat fastare former och givit en ny målgrupp med helt nya elever. Eleverna betalar inga terminsavgifter, vilket enligt rektorn är en förutsättning för att eleverna ska ha möjlighet att ta del av Studio 17.