sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Att så inte är fallet framkommer t.ex. i SCB:s prognoser, vars modeller även tar hänsyn till strukturomvandling inom bran- scher och yrken, och som visar på ett fortsatt stort behov av gymnasialt yrkesutbildade.121 Även långtidsutredningen pekade på vikten av att inte förenkla vad som händer: ”Att den tekniska utvecklingen inte kommer att leda till att ’mitten försvinner’ är viktigt att komma ihåg, inte minst när det gäller den framtida utbildnings- politiken.” Det är först och främst rutinmässiga arbeten som för- svinner, kvar blir mycket stora yrkesgrupper vars arbetsuppgifter är omöjliga eller alltför kostsamma att automatisera. Ännu inga tecken på att de teknologiska framstegen ökat arbetslösheten Även om digitaliseringen och automatisering har en stor effekt på arbetsmarknaden så har den ännu inte lett till att arbetstillfällen totalt sett minskar.122 Det finns en dynamik mellan ökad produkti- vitet och efterfrågan på arbetskraft som gör att efterfrågan på arbets- kraft diversifieras och ökar när produktiviteten ökar till följd av teknologiska framsteg.123 120Thålin (2018), Polariseringsmyten – försvinner verkligen de medelkvalificerade jobben. 121SCB (2017), Trender och prognoser. 122SOU 2019:65 – Huvudbetänkande. 123Acemoglu, Restrepo (2017), Between : Implications of Techno- logy for Growth, Factor Shares and Employment. Analys av utredningens syften Vilken förändring kan förväntas på arbetsmarknaden Den förändring som väntas ske enligt långtidsutredningen ligger i linje med den utveckling som tidigare skett. är det främst andelen kontorsarbetare och processarbetare inom indu- strin som har minskat betydligt. Detta visar att både tjänstemanna- yrken och arbetaryrken påverkas av strukturomvandlingen. De effek- ter som förutspås kommande tjugoårsperiod är att digitaliseringen fortsätter att förändra arbetsmarknadens sammansättning. Därmed kommer sannolikt samma trender att fortsätta framöver.124 Flera ytterligare yrkesgrupper väntas dock påverkas framöver av datoriser- ingen enligt en svensk studie . I samma studie framgår att två yrkesgrupper som kan påverkas negativt framöver är försäljnings- och föraryrken.125 Den generella slutsatsen är att yrken som kräver goda sociala, verbala och tekniska förmågor kommer att fortsätta att öka i omfattning medan yrken som kräver fokus och slutlednings- förmåga fortsätter att minska. Kombinationen av matchningsproblem och polarisering av arbetsmarknaden leder till ökande konkurrens om låglönejobben som polariseringen och den förändrade strukturen påver- kar arbetsmarknaden finns det också ett matchningsproblem mellan utbildning och efterfrågan på den svenska arbetsmarknaden. Tren- derna pekar på att matchningsproblemet gradvis förvärras. Den ökande mängden relativt lågbetalda jobb innehas av individer med relativt låg lön med jämförelsevis höga sociala och kognitiva förmågor.126 Ut- ifrån nuvarande trender kommer alltså konkurrensen om de lågbetalda jobben som inte kräver någon specifik utbildning fortsätta att öka som att bristerna förvärras inom sektorer där det har funnits en brist.127 124SOU 2018:43 Jobbpolarisering på den svenska arbetsmarknaden. Bilaga 6 till långtidsutred- ningen 2019. 125Hensvik, (2019), Jobbpolarisering och efterfrågan på olika förmågor på framtidens arbetsmarknad. IFAU Rapport 2019:30. 127SOU 2015:90 Utbildning för framtidens arbetsmarknad – bilaga till långtidsutredningen . Analys av utredningens syften 3.2.2Gymnasieskolans betydelse för kompetensförsörjningen Minskande behov på arbetsmarknaden av personer utan fullföljd gymnasieutbildning Efterfrågan på personer med högst grundskoleutbildning bedöms av SCB minska kraftigt , sam- tidigt som tillgången väntas ligga kvar på ungefär dagens nivå. På dagens arbetsmarknad kräver arbetsgivarna gymnasie- utbildning, även inom yrken där utbildningskraven traditionellt sett varit låga. Detta leder till ett växande överskott på arbetsmarknaden av personer med högst grundskoleutbildning. Av det totala antalet elever som påbörjade studier i gymnasie- skolan 2015 var det som inte hade slutfört ett nationellt program och efter starten var siffran . Andelen som saknade examen efter starten i gymnasieskolan var . Det ska dock poängteras att det som i statistiken ser ut som ett skolmisslyckande inte behöver betyda att ingången till arbetsmarknaden är stängd. Dels finns det möjligheter att komplet- tera inom komvux. Dels kan i synnerhet yrkesprogrammen leda till arbete även för dem som saknar examen. Det gäller framför allt de yrkesprogram där det finns en stark efterfrågan på arbetsmarknaden. De stora utmaningarna gäller snarare att så många elever från grund- skolan inte är behöriga till nationella program. Som tidigare redovisat är det ungefär var sjätte elev som påbörjar sina gymnasiestudier på introduktionsprogram. Enligt den officiella statistiken hade hälften av eleverna som påbörjade introduktionsprogram påbörjat ett nationellt program , och av dessa nådde en examen.128 Totalt var det därmed av eleverna på introduk- tionsprogram som nådde fram till examen. Detta ska ses i perspektivet att personer utan gymnasieexamen prognosticeras möta en allt kärvare situation, då det finns allt färre jobb som dessa per- soner är matchningsbara mot. 128Skolverket (2019), Genomströmning för nybörjare 1 . Analys av utredningens syften Efterfrågan ökar för utbildade från vissa yrkesprogram Såväl i de tillgängliga nulägesbeskrivningarna som framtidsprogno- serna framhålls en brist på viss gymnasialt yrkesutbildad arbetskraft, och att denna brist kan komma att bli minst lika påtaglig som bristen på viss eftergymnasialt utbildad arbetskraft. Efterfrågan av dessa yrkesutbildade på gymnasial nivå beräknas öka starkt som tillgången beräknas minska. De få eleverna inom många yrkesutbildningar i gymnasieskolan, i förhållande till stora och ökande behov inom motsvarande yrkesområden och branscher, innebär växande kompetensunderskott på arbetsmarknaden. Fram- för allt gäller detta sektorerna fordon- och transport, byggnadsverk- samhet, teknik och tillverkningsindustri, el- och automation, restau- rang samt vård- och omsorg. Skillnader i kompetensförsörjningsbehov mellan olika yrkesutbildningar Det är inte alla yrkesutbildningar som motsvarar tydliga behov på arbetsmarknaden. Detta åskådliggörs i statistiken om elevernas etabler- ing efter olika inriktningar på yrkesprogrammen. Av diagrammet nedan framgår att det är stor skillnad mellan olika inriktningar i hur stor andel av eleverna som efter utbildningen har en svag ställ- ning på arbetsmarknaden. De inriktningar som redovisas är de tre med högst respektive de tre med lägst andel svag ställning/utanför arbetsmarknaden. Antal examinerade elever anges inom parentes. Analys av utredningens syften Figur 3.12 Andel med svag ställning på/utanför arbetsmarknaden, första kalenderåret efter examen Elever med gymnasieexamen . Andel i procent. Inom parentes efter programmens namn anges totalt antal examinerade Djur (1299) resor (581) omsorg (2033) maskinteknik Källa: , uppgifter som lämnats på förfrågan från utredningen. Vissa enstaka programinriktningar har för många elever i förhållande till behoven på arbetsmarknaden. Detta innebär att dessa elever kan ha svårt att få jobb efter utbildningen inom den bransch de utbildat sig för. Det betyder att de får konkurrera om jobb på den generella arbetsmarknaden där arbetsgivare inte ställer några specifika kom- petenskrav. Andra inriktningar har för få elever i förhållande till be- hoven. Det är problematiskt ur ett kompetensförsörjningsperspektiv, enligt utredningen. Efterfrågan minskar för examinerade från högskoleförberedande program som inte studerat vidare i högskolan För personer med en högskoleförberedande gymnasial utbildning som inte har studerat vidare på högskolan och för eftergymnasialt utbildade utan fullständig högskoleutbildning pekar prognoserna på ett växande överskott. Endast omkring en tredjedel studerar på högskolan året efter exa- men från högskoleförberedande program. Analys av utredningens syften gymnasieskola till högskola129 görs en kartläggning av andelarna per högskoleförberedande program som efter examen över- gått till högskola, antingen samma hösttermin eller höstterminen året därpå. Dessa andelar är följande: naturvetenskapsprogrammet: , teknikprogrammet: , humanistiska programmet: , ekonomiprogrammet: , samhällsvetenskaps- programmet: och estetiska programmet: . Många elever som inte går vidare till högskola efter högskoleförberedande program har inte lyckats ta examen och är därmed inte behöriga. Genom beräkningar på registerdata från SCB har utredningen följt upp alla elever, inklusive de som saknar examen, som lämnade hög- skoleförberedande program . Vi finner då att drygt 40 pro- cent av eleverna inte har påbörjat högskolestudier fyra läsår efter att de lämnat ett högskoleförberedande program. Totalt sett är det alltså en hög andel som inte studerar vidare, vilket de högskoleförberedande programmen syftar till. Huvuddelen av de övriga befinner sig i arbete. Att SCB:s långtidsprognos pekar på ett kommande överskott av arbetskraft med högskoleförberedande gymnasial utbildning som inte gått på högskola talar för en ökad konkurrens framöver om de arbeten som är tillgängliga efter dessa utbildningar. Utredningen har funnit att det finns kunskapsluckor gällande hur de högskoleförberedande programmen fungerar i relation till arbets- marknaden direkt efter gymnasieskolan. Exempelvis visar ungdoms- barometerns SYV-undersökning på att många studie-och yrkesväg- ledare i anser att de behöver mer information om arbets- marknaden efter högskoleförberedande program.130 129Skolverket (2018), Från gymnasieskola till högskola – en registerstudie. 130På frågan om tillgänglig information om ”Etablering på arbetsmarknaden bland elever från högskoleförberedande program som inte studerar vidare” svarar att de skulle önska mer information och att de har information. Det kan jämföras med svaren på frågan om informationstillgången gällande ”Vilka branscher som har brist på arbetskraft med specifik gymnasial yrkesutbildning”. Där svarar att de har information och andra hälften att de önskar mer information. Källa: Ungdomsbarometern (2019) SYV-barometern 2019 Natio- nell rapport till U2018:1. Analys av utredningens syften Stora inkomstskillnader mellan program för elever som inte studerar vidare efter gymnasieskolan Analyser av inkomster kan enligt utredningen bidra med informa- tion om hur olika utbildningar tillgodoser elevers behov och långsik- tiga nytta av utbildning. En majoritet av eleverna i gymnasieskolan går på högskoleförberedande program. Ungefär fyra av tio väljer efter utbildningen att inte studera vidare utan söker sig i stället till arbets- marknaden. Betydligt fler ungdomar tar denna väg till arbetsmark- naden jämfört med . har andelen som går högskoleförberedande program ökat med . har övergången till högskolestudier varit helt oförändrad.131 Majoriteten av dessa elever hittar också arbeten. Det beror på att många arbetsgivare inte ställer krav på specifik yrkesutbildning. De kunskaper och kompetenser som elever får på de högskoleförbere- dande programmen, i kombination med personliga egenskaper, räcker för många arbetsuppgifter. Utredningens analys av elevers etablering visar att de vanligaste yrkeskategorierna är butikspersonal, barn- skötare och elevassistenter m.fl., bageripersonal och transportledare m.fl., resesäljare/kundtjänstpersonal och receptionister m.fl., skötare, vårdare och personliga assistenter m.fl., snabbmatspersonal, köks- och restaurangbiträden m.fl. samt vårdbiträden. Inom dessa katego- rier fanns av de som tidigare gått på högskoleförbered- ande program. De flesta av dessa yrkeskategorier ryms inom branscher där andelen visstidsanställda är hög.132 När utredningen studerat hur inkomsterna utvecklas för elever på de olika utbildningarna framgår att det finns stora skillnader både mellan olika yrkesprogram och mellan olika högskoleförberedande program. Det finns en stor variation mellan olika program gällande medelinkomsten. De sex program med högsta inkomsterna var yrkes- program. Men ett par yrkesprogram, eller stora inriktningar inom yrkesprogram, ligger under det totala genomsnittet. Tabellen visar medelinkomsten per program fjärde kalenderåret efter gymnasieskolan för elever som lämnade gymnasieskolan 2014 Tabellen visar också andelen som ej är sysselsatta under referensmånaden november det fjärde året, samt andelen som helt saknar förvärvsinkomst under det 131SCB (2019), Påbörjat högskolestudier inom 1–för avgångna från gymnasieskolan 1993/94– 2016/17. Fördelning på kön. 132Svenskt näringsliv & LO (2016), Tidsbegränsade anställningar på svensk arbetsmarknad – en kartläggning av förekomsten, behoven och hur de används. Analys av utredningens syften I huvudsak följer programmen samma rangordning om de ordnas efter andelen som inte har arbetat eller genomsnittliga inkomsten. Analys av utredningens syften Tabell 3.2 Medelinkomst fjärde året efter gymnasieskolan Individer som lämnade gymnasieskolan 2014 och ej påbörjat högskolestudier Fordons- och transport: transport Bygg och anläggning: husbyggnad El och energi: Elteknik Bygg och anläggning exkl. husbyggnad Fordons- och transport exkl. transport El- och energi: energiteknik/automation Handels- och adm. Hantverk exkl. frisör/stylist El- och energi: dator och kom. Anm.: I tabellen ingår samtliga elever som lämnat gymnasieskolan 2014. Källa: Registeruppgifter från SCB, egna beräkningar. Analys av utredningens syften Vi kan se en mycket bred variation i yrkesprogrammens inkomst- utfall. Framför allt sex av yrkesprogrammen inom traditionellt man- liga yrkesområden står för de höga inkomstnivåerna. Bland ungdomar från högskoleförberedande program som inte läst vidare är genom- snittsinkomsterna lägre än på dessa yrkesprogram. finns det andra yrkesprogram vars elever har en lägre genomsnittsinkomst än eleverna från högskoleförberedande program. Avgränsningen till elever som inte övergått till högskolan gör det vanskligt att t.ex. dra slut- satser med grund i jämförelsen mellan högskoleförberedande pro- gram och yrkesprogram. Detta gäller särskilt då gruppen elever från högskoleförberedande program avgränsas på ett sätt som gör det svårt att utan betydligt mer information dra slutsatser om varför deras inkomster ser ut som de gör. Trots svårigheten att dra slutsatser från jämförelsen och om orsakerna till inkomstnivåerna är det viktigt att synliggöra arbetsmarknadsutfallen och förutsättningarna på arbets- marknaden direkt efter gymnasieskolan för elever från högskoleför- beredande program. Inte minst på grund av att de är många – ungefär en tredjedel av alla gymnasieungdomar som inte studerar vidare kommer från de högskoleförberedande programmen och företrädel- sevis från estetiska programmet och samhällsvetenskapsprogrammet. Blickar vi längre bakåt och studerar inkomstutvecklingen för per- soner som lämnade gymnasieskolan 2010 ser vi samma övergripande mönster. Även på medellång sikt, upp till efter gymnasieskolan, så håller den genomsnittliga skillnaden i sig mellan individer som gått på olika typer av program. Analys av utredningens syften Figur 3.13 Utvecklingen av årlig medelinkomst sju kalenderår efter gymnasieskolan 2011–2017 Elever som lämnade gymnasieskolan 2010 och ej påbörjat högskolestudier Medelinkomst (kronor i tusental) Antal år efter gymnasieskolan Anm.: I diagrammet är medieprogrammet betraktat som ett yrkesförberedande program. Detta program har betydligt lägre inkomstutveckling än övriga yrkesförberedande program . En exkludering av programmet skulle öka inkomsterna i snitt Antalet individer med studieförberedande program: 15 863, yrkesförberedande: 42 539, individuella program: 5 898. Specialutformade program utan anknytningsprogram har exkluderats (1 221 individer). Källa: Registeruppgifter från SCB, egna beräkningar. Se bilaga 5 för ytterligare beskrivning av uppgifterna. Uteblivna förvärvsinkomster som beror på att man av helt egen vilja gjort annat än att arbeta kan antagligen förklara en del av de synliga skillnaderna. Elever på högskoleförberedande program har i attityd- undersökningar visat på en större vilja att ägna sig åt annat än arbete.133 Det visar sig dock att inkomstskillnaderna är betydande även om man begränsar statistiken till de som har en etablerad ställ- ning på arbetsmarknaden efter gymnasie- skolan.134 Samma inkomstutveckling syns när man studerar elever som gick ut under den nuvarande läroplanen. Bland dessa elever ökar yrkesprogramselevernas inkomster fortfarande i snabbare takt mellan det tredje och fjärde året efter gymnasieskolan.135 Samma typ 133Det indikerar SCB (2019), Gymnasieungdomars studieintresse. 134Skillnaden mellanprogramtyperna i detta urval var /år under det sjunde året efter gymnasieskolan. 135Mer information om dessa uppgifter återfinns i bilaga 5. Analys av utredningens syften av utveckling gäller även när man begränsar statistiken till elever som tagit examen från sitt program. Inkomstskillnaderna mellan traditionellt manliga yrkesområden och traditionellt kvinnliga är stora. Med enstaka undantag är det pro- gram med en överrepresentation av kvinnor som är förknippade med de lägsta inkomsterna. Även på arbetsmarknaden efter vård- och omsorgsprogrammet, där möjligheterna är goda att snabbt få jobb, är inkomsterna betydligt lägre jämfört med de traditionellt manliga programmen. Genomsnittsinkomsterna för olika yrken påverkas av den generella löneskillnaden mellan män och kvinnor. Kvinnor har också generellt lägre inkomster av andra skäl än utbildnings- och yrkesval. Detta beror på en generellt lägre grad av sysselsättning och större ansvar för obetalt hemarbete, men också till viss del på lägre lön generellt även när hänsyn tas till ålder, utbildning med mera.136 Statistiken tyder dock på att yrkessegregationen är en stor faktor bakom inkomstskillnaderna bland elever som inte studerar vidare efter gymnasieskolan. När utredningen jämför inkomsterna mellan olika program efter gymnasieskolan jämförs för respektive kön separat framgår att det är samma program som är förknippade med högst in- komster både bland kvinnor och män, men att enbart en knapp tion- del av eleverna från dessa program är kvinnor.137 Fortsatt hög efterfrågan inom högskoleyrken, men variationer beroende på utbildningsinriktning Andelen per ålderskohort som påbörjat en högre utbildning senast ligger relativt stabilt på . För högskoleutbildade med examen bedömer SCB att både efterfrågan och tillgång kommer att öka och totalt sett mötas väl. Arbetsmark- nadsutsikterna ser dock olika ut beroende på utbildningsinriktning. SCB gör bedömningen att i ett antal yrken kommer konkurrensen om jobben vara hård även för dem med en fullföljd eftergymnasial utbildning. Det förväntas bli ett överskott av eftergymnasialt utbildade inom utbildningsområdena humaniora, samhällsvetenskap, juridik, handel och administration samt kultur. På andra områden förväntas ökande underskott av utbildade. Det gäller i synnerhet det pedago- 136SOU 2015:50 Hela lönen, – Utmaningar för ett jämställt arbetsliv. 137Byggprogrammet, Energiprogrammet, Industriprogrammet, Elprogrammet och Fordon- och transportprogrammet. Analys av utredningens syften giska yrkesområdet samt hälso- och sjukvårdsyrken. För de yrken inom teknik, data och naturvetenskap som kräver eftergymnasial utbildning bedöms det totalt sett bli en balans mellan tillgång och efterfrågan, där det för olika yrken prognosticeras antingen brist eller överskott. För att knyta an till diskussionen om dimensioneringen av utbild- ningsutbudet i gymnasieskolan, kan ovanstående ställas mot fördel- ningen av högskolestuderande från de respektive högskoleförbered- ande programmen. De förväntade kompetensbehoven talar för att det snarare är för liten än för stor andel av eleverna som examineras från naturvetenskapsprogrammet, och att andelen examinerade från teknikprogrammet är i balans med behoven. Eleverna från dessa pro- gram har dessutom hög övergång till högskolan. Naturvetenskaps- programmet och teknikprogrammet utgör en viktig rekryteringsbas för högskoleutbildning inom teknik och naturvetenskap. De vanligaste studieinriktningarna efter dessa program är utbildningar till civil- respektive högskoleingenjör. Volymerna av examinerade från samhällsvetenskapsprogrammet, ekonomiprogrammet respektive estetiska programmet kan däremot betraktas som stora i relation till de långsiktiga kompetensbehoven. Främst eftersom bara omkring häften av eleverna från dessa program fortsätter till högskolestudier, men också med beaktande av vilka ut- bildningar som är vanligast för dem som läser vidare. Det ska poäng- teras att samhällsvetenskapsprogrammet är en viktig rekryteringsbas för lärarutbildning och socionomutbildning, som leder till yrken med hög efterfrågan på arbetskraft. Men bara omkring en femtedel av de högskolestuderande från samhällsvetenskapsprogrammet återfinns på dessa utbildningar. Den vanligaste studieinriktningen är mot kan- didatexamen i samhällsvetenskap och juridik. Också för elever från ekonomiprogrammet är samhällsvetenskap och juridik den vanligaste studieinriktningen. Knappt en femtedel av studenterna från ekonomi- programmet läser mot civilekonomexamen eller juristexamen. SCB:s bedömning är som nämnts att det totalt sett sker en överutbildning inom det samhällsvetenskapliga området och inom juridik, handel och administration. Analys av utredningens syften Försvårad etablering kan få långsiktiga negativa konsekvenser För de flesta fungerar den svenska arbetsmarknaden bra. Problemen med arbetslöshet i finns främst bland dem som möter svårigheter i inträdet på arbetsmarknaden och bland individer med en svag ställning på arbetsmarknaden och som hamnar i långtids- arbetslöshet.138 Att som ung vuxen hamna i arbetslöshet ökar också risken för att återkomma till arbetslöshet senare i livet.139 Därför är det viktigt att gymnasieskolan ger alla ungdomar förutsättningar för ett tryggt inträde på arbetsmarknaden. Det gäller särskilt dem med svaga skolresultat och dem som saknar egna kontakter i arbetslivet eller vars föräldrar har en svag anknytning till arbetsmarknaden. Även om arbetsmarknaden vanligtvis alltså inte förändras från till ett annat diskuteras ofta föränderlighet och strukturom- vandling som potentiella problem efter gymnasieutbildning. Men i de flesta branscher och för olika utbildningar är efterfrågan på arbets- kraft förhållandevis stabil. I särskilt konjunkturkänsliga sektorer som exempel byggbranschen kan visserligen efterfrågan variera mellan olika år, men normalt sett är relationen mellan utbildningarna och arbetsmarknadsutfallen efter olika utbildningar stabila över tiden.140 Det sker snarare gradvisa förskjutningar inom arbets- marknaden som innebär att yrkesgrupper krymper eller ökar, ofta till följd av teknologisk utveckling. Dessa riskerar alltid att medföra både positiva och negativa effekter på sysselsättning. Även om sam- hällets digitalisering har gått snabbt under har dock yrkesstrukturen förändrats gradvis och inte i plötsliga sväng- ningar. Det har också visat sig att när yrken har försvunnit har det haft förhållandevis begränsade effekter på inkomsterna för de som jobbat i de yrken som försvunnit.141 En konsekvens av ovanstående slutsatser är att problem i inträdesperioden innebär större och mer påtagliga och direkta risker för individerna än eventuella kommande strukturomvandlingar. I det följande avsnittet fördjupar vi kunskapen om etablerings- perioden efter gymnasieskolans program och inriktningar och under- 138Eriksson, Hensvik & (2017), Den svenska arbetsmarknaden och dess utman- ingar. IFAU Rapport 2017:5. 139Nilsson & (2014), Unga vuxna som varken arbetar eller studerar. I (red.) (2014) Den långa vägen till arbetsmarknaden: om unga utanför. 140Eriksson, Hensvik & (2017), Den svenska arbetsmarknaden och dess utman- ingar. IFAU Rapport 2017:5.