sou · H8B348 · 2020-08-11 00:00:00 — Sedan Returpack öppnade upp för frivillig anslutning till pant- systemet för plastflaskor med juice och saft så tillverkas allt fler för- packningar som varit i kompositmaterial nu i stället i plast.50 Det kan innebära en högre insamlings- och återvinningsgrad av för- packningarna. Dock är klimatpåverkan större av en som återvinns än av en kompositdryckesförpackning som inte återvinns i lika hög grad. Vi har valt att inte gå vidare med att analysera en skatt på denna kategori. Bedömningen baseras på att: 47The (2019), Mapping and analysis of potential measures to reduce the littering of certain single-use plastic products. 48Uppgift i e-postkonversation med Håll Rent . 49Uppgift från Tetra vid möte . Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden 1.Plastflaskorna ingår i ett väl fungerande pantsystem där 85 pro- cent av flaskorna återvinns. av flaskorna försvin- ner i gränshandeln med , vilket är svårt att ändra med en skatt, och de övriga slängs troligen i den vanliga återvin- ningen samt i restavfallet. För att kunna komma åt de sista pro- centen är fortsatt och mer riktad information ett mer lämpligt styrmedel. Plastflaskor förekommer dessutom i låg omfattning i nedskräpningsstatistiken. 2.Kompositdryckesförpackningarna återvinns i högre grad än många andra engångsförpackningar som innehåller plast. Det finns potential att öka insamlingen av kompositdryckesförpackningar till återvin- ning. Det bör även vara möjligt att utnyttja plasten i förpackningarna bättre än att som använda den till energiåtervinning. Frågan är om en skatt är rätt styrmedel för att öka insamling och mate- rialåtervinning. Samtliga kompositdryckesförpackningar ingår i det svenska producentansvaret, varför det kan vara mer effektivt att se över hur producentansvaret kan ändras så att producenterna får incitament att öka återvinningen av förpackningarna. Möjlig- heten att återvinna material finns , så problemet ligger i stället i en låg insamlingsgrad. Ett pantsystem kan vara ett bättre alternativ än en skatt för att öka insamlingsgraden och därmed öka återvinningsgraden. För kompositdryckesförpackningar som används till mejeriprodukter finns dock praktiska svårigheter med insamling via dagens pantsystem. Det finns nämligen risk för pro- blem med lukt, bakterier och sporer i livsmedelsbutikerna där för- packningarna i så fall ska samlas in. 3.Vi har i kapitel 6 beskrivit att skatten har som syfte att minska antalet engångsartiklar till förmån för flergångsartiklar. Dryckes- behållare säljs färdigförpackade, vilket gör det svårt för konsumen- ter att köpa produkten i ett flergångsalternativ. Det kan möjligen finnas vissa typer av drycker som kan fyllas på stället, till exempel vatten som säljs på flaska. Här skulle en skatt kunna ha effekt. Men då bör även läsk, juice och saft beskattas. Annars finns det risk att försäljningen av drycker med högre sockerhalt i stället blir billigare. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden I konsumeras cirka 600 miljoner engångsblöjor . Siff- ran baseras på att det fanns cirka 420 000 barn i åldern 0 till och ett antagande om att varje barn använder fyra blöjor per dag.51 Många barn använder också blöjor längre upp i åldrarna, så förbrukningen kan vara högre än så. Även siffror från Euromonitor anger att det sätts cirka 600 miljoner blöjor på den svenska markna- den per år.52 Blöjor väger i genomsnitt efter användning vilket innebär att blöjor genererar avfall per år.53 Vid äldreboenden används också inkontinensskydd. I köptes in 5 miljoner inkontinensskydd. Omräknat till nationella siffror ger det en förbrukning på 90 miljoner inkonti- nensskydd bara inom kommunernas försorg. Totala siffror för mäng- den inkontinensskydd som förbrukas har vi fått av Euromonitor som anger att det sattes cirka 400 miljoner inkontinensskydd på den svenska marknaden. I plockanalyser som gjorts i olika kommuner i upptar blöjor, bindor och dylikt mellan av restavfallet. Att det varierar beror på hur mycket av matavfallet och avfallet som omfattas av producentansvar som har sorterats ut från restavfallet.54 I ett hushåll som källsorterar förpackningar och mat kan blöjor, bindor och inkontinensskydd uppta av allt hushålls- avfall. har stora planer för att minska hushållens restavfall och stora delar av hushållsavfallet källsorteras . En del i deras kam- panj för att minska restavfallet är att omhänderta blöjor och mens- skydd. I har de arbetat fram en teknik för återvinning av blöjor som separerar materialet i absorbenter, plast och cellulosa och som sedan kan återvinnas.55 52Euromonitor International is a leading ESOMAR-certified provider of independent market intelligence. They provide cross-comparable data and insights on product assortment, attributes, pricing, consumer demand, historic/forecast trends, consumer attitudes & drivers for up to 100 countries globally. Their research is used by major companies, as well as public sector organisations, . 53Zero (2019), The environmental & economic costs of single-use menstrual pro- ducts, baby nappies and wet wipes. Investigating the impact of these single-use items across Europe. 54Plockanalyser gjorda i , och av AMP 2019, 15kommuner i av 2017 och i , och Avfall 2015. 55Sveriges radio, Vetenskapsradion, På djupet. Programmet sändes , . Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden har också utvecklat ett system för uthyrning av tyg- blöjor. Förskolor abonnerar på en tjänst som tar hand om tygblöjorna, tvättar dem och sedan lämnar tillbaka dem rentvättade. Även de för- äldrar som har barn i förskolorna erbjuds att ta del av abonnemanget. Allt fler föräldrar väljer tygblöjor till sina barn, men orsaken är främst att det är mer miljövänligt och att det är mjukare för barnen. En skatt på engångsblöjor påverkar framför allt barnfamiljer. En- gångsblöjor används också på förskolor och en skatt skulle kunna innebära ökade kostnader för kommuner som redan har ett ansträngt ekonomiskt läge. Det kan betyda att förskolorna får skära ned på annat. För att nå en högre användning av flergångsblöjor kan andra styr- medel vara mer lämpliga, till exempel informationsinsatser om hur konsumenterna kan spara pengar och bidra till en bättre miljö. Våtservetter är en av de engångsartiklar som har högst förbrukning. Det används 700–1 100 miljoner våtservetter , vilket i vikt mot- svarar cirka 700–per år.56 Våtservetter kan lätt bytas ut mot flergångsalternativ i form av exempelvis enklare tygservetter som kan tvättas. Våtservetter finns med på EU:s tio-i-topplista för nedskrä- pande produkter, men det gäller inte . Våtservetter orsakar där- emot problem i svenska vattenreningsverk då de felaktigt slängs i toaletten. I samband med genomförandet av EU:s engångsplastdirektiv kommer våtservetter att bli föremål för utökat producentansvar, märkningskrav och medvetandehöjande åtgärder. Ballonger, ballongpinnar och konfetti Ballonger förbrukas i relativt stora mängder i , cirka 40 mil- joner per år.57 De bidrar till nedskräpning, men statistiken är inte helt tydlig. Framför allt används ballonger vid fester och kalas, men också vid ballongutsläpp som anordnas vid speciella tillfällen såsom festi- valer, skolavslutningar, invigningar etc. Då släpps ballonger upp i 56Naturvårdsverkets regeringsuppdrag som rör genomförandet av EU:s direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden luften där de vid en viss höjd exploderar och singlar ner till marken i små bitar. När bitarna sprids över ett stort område blir det mycket svårt att plocka upp dessa. Ballongsläpp som leder till nedskräpning på platser som allmänheten har tillträde eller insyn till strider mot nedskräpningsförbudet i 15 kap. 26 § . Många ballonger marknadsförs som miljövänliga och som att de har en kort nedbrytningstid i naturen. Många företag jämför nedbryt- ningstiden med ett eklöv som bryts ned på öppen mark.58 Det anges dock inga referenser eller källor som kan ge information om hur de kommit fram till liknelsen med ett eklöv. Det kan ta upp till för ett eklöv att brytas ned ute i den naturliga miljön. Ballonger har pekats ut som extra farligt skräp för djur i havet.59 Konfetti innehåller plast och används ibland utomhus. Den sam- las sällan eller aldrig in efter användning, utan hamnar i naturen och kan via vattendrag ledas ut i havet. användes riskorn för att kasta över bröllopsparet, men används ofta konfetti och glitter i plast. har analyserat innehållet i konfetti och kommit fram till att konfettin ofta är gjord av PVC och annan plast.60 Ballongsläpp sker fortfarande trots att det finns ett förbud mot nedskräpning i . En skatt skulle eventuellt kunna minska användningen av ballonger, speciellt vid stora ballongsläpp. Ett alter- nativ kan vara att helt förbjuda ballongsläpp oavsett var ballongsläppet sker eller att sätta en gräns för hur många ballonger som får användas vid ballongsläpp. Användningen av konfetti kan ersättas av mer miljö- vänliga alternativ och vägen dit kan uppnås genom mer riktad in- formation. Genom engångsplastdirektivet införs snart förbud mot ballong- pinnar helt eller delvis av plast. Sanitetsbindor och tamponger hör till de engångsartiklar som för- brukas i stora volymer i . De flesta bindor och tamponger inne- håller plast och slängs efter användning i restavfallet. 59Wilcox, m.fl. (2016), Using expert elicitation to estimate the impacts of plastic pollution on wildlife, . 60www.kimointernational.org/news/confetti-we-know-what-it-is-but-what-is-it-made-of/. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden I den norska rapporten om engångsplast anges att det förbrukas 230miljoner engångsbindor och 250 miljoner tamponger i . har en befolkning som är cirka 1,9 gånger större än . Om vi förutsätter en liknande förbrukning per person i så innebär det att svenska konsumenter förbrukar cirka 435 miljoner engångsbindor och 470 miljoner tamponger per år.61 visar statistik från Euromonitor att tamponger och bindor som sätts på den svenska marknaden uppgår till cirka 690 miljoner.62 Egna anta- ganden ger att det förbrukas cirka 540 miljoner mensskydd . Antagandet baseras på att det finns cirka 2,2 miljoner kvinnor i i åldern 13 till 50 år63 och att dessa använder 4 mensskydd per dag . Det finns alltså många olika siffror för mängden mensskydd som förbrukas. Användning av menskopp har dock ökat , vilket skulle kunna innebära att för- brukningen av mensskydd för engångsbruk nu är lägre. Ett genomsnitt av dessa siffror och antaganden ger att vi uppskattar förbrukningen till 600 miljoner mensskydd . Efter användning slängs tamponger och bindor för engångsbruk i restavfallet och går till förbränning. De slängs dock ibland felaktigt i toaletten och orsakar stopp i pumpstationer vid reningsverken. Svenskt Vatten beräknar att cirka 6 000–bindor, tamponger, kon- domer, våtservetter och tops felaktigt hamnar i avloppet. Det innebär extra kostnader för hushållen i form av höjda avgifter för vatten och avlopp, samt även stora miljökostnader då orenat avlopps- vatten släpps ut i miljön medan pumpstationerna repareras. Svenskt Vatten beräknar kostnaden för reparationer av pumpstationer som sätts igen på grund av nedspolade engångsartiklar till per person och år, dvs. Det finns flergångsalternativ för såväl tamponger som bindor. Flergångsalternativet kan innebära ekonomiska besparingar för kon- sumenten i inköp och minskade kostnader för avfallshantering. En skatt på denna kategori skulle innebära att den slår mot kvinnor i fertil ålder, ungefär i åldrarna 12–, vilka kan uppleva inköpen av mensskydd som en stor månatlig kostnad. 61The (2019), Mapping and analysis of potential measures to reduce the littering of certain single-use plastic products. 62Uppgift i e-postmeddelande från Euromonitor . 64Uppgift från Svenskt Vatten vid möte . Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden mensskydd momsbelagt , vilket är en av de högsta momssatserna i . ligger lägst och sedan kommer bland annat , och . I ges mensskydd ut gratis till unga kvinnor.65 har för avsikt att bort momsen helt.66 Det har i också föreslagits att kvinnor bör ha rätt till gratis mensskydd eller att mom- sen sänks. har valt att sätta priset så att kostnaden för mervärdesskatt inte beaktas.67 Slutsatsen är att en skatt är svår ur ett fördelningsperspektiv. För att nå ökad användning av flergångsalternativ, som i allt större om- fattning finns på marknaden, kan det vara mer effektivt att ge bidrag eller att sänka momsen på artiklar som är avsedda för flergångs- användning. Även informationsinsatser om hur konsumenter kan spara pengar och förbättra för miljön bör kunna ge effekt. Det skulle till exempel kunna ingå i kravet på medvetandehöjande åtgärder i EU:s engångsplastdirektiv. Andra alternativ kan vara att ställa krav på producenterna att erbjuda en viss andel flergångsalternativ. Cigaretter och snus samt deras förpackningar Cigarettfimpar och snus utgör det vanligaste skräpet såväl på gator och torg som i parker och vid stränder. Fimpar och snus står för nära 80procent av skräpet i städerna och utgör av skräpet i parkerna. Enligt Håll Rent slängs omkring en miljard fim- par på våra gator och torg och eftersom filtret i fimparna inne- håller plast så motsvarar de slängda fimparna ungefär plast som hamnar i våra utemiljöer . Snuset är i sig biologiskt ned- brytbart, men portionspåsarna för snus innehåller en liten mängd plast som inte är biologiskt nedbrytbar. Även cigarettpaket och snus- dosor är vanliga skräpföremål i stadsmiljö och parker. Antalet personer som snusar i är en knapp miljon per- soner och konsumtionen är i medeltal fyra dosor per vecka.68 Den 65Se /eng/News/Data-news/Half-of-the-European- countries-levy-the-same-VAT-on-sanitary-towels-and-tampons-as-on-tobacco-beer-and- wine. 66Se /life-style/women/germany-tampon-tax-luxury-items- scrapped-petition-a9195601.html. 68Swedish Match, . Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden totala förbrukningen uppgår därmed till 208 miljoner snusdosor, eller . Själva snusdosan utgör en av de tio mest nedskräpande föremålen.69 Företaget införde pant på sina snusdosor. Snusdosan kan returneras på fem pantmaskiner som är utplacerade i , , , och Åre. Av- sikten är att de ska utöka pantmöjligheterna till fler ställen. Pantsta- tionerna är ett samarbete mellan och Håll Rent. För varje dosa som pantas ger snustillverkaren en krona till Håll Rent.70 Tobak i form av cigaretter och snus belastas redan av annan punkt- skatt, nämligen tobaksskatt enligt lagen (1994:1563) om tobaks- skatt. Skatten på cigaretter är dessutom harmoniserad inom EU. Det är därför inte aktuellt att beskatta cigaretterna och snuset med ännu en punktskatt. Vi bedömer att tobaksförpackningar i form av cigarett- paket och snusdosor inte heller bör omfattas av en skatt på engångs- artiklar. Skälen till detta är flera. Skatten på tobak är redan hög och därför bedöms en skatt också på förpackningarna ha en liten poten- tial att styra mot minskad förbrukning och därmed minskad nedskräp- ning. Vidare kan en prisökning riskera att leda till ökad smuggling och illegal handel av tobaksvaror. Därtill finns i engångsplastdirektivet krav på att producenter av tobaksvaror också ska bekosta städkost- nader som uppkommer av nedskräpning av dessa produkter. Vissa plastpåsar omfattas av skatt på plastbärkassar enligt lagen (2020:32) om skatt på plastbärkassar. Det gäller bärkassar av plast som är avsedda att tillhandahållas konsumenter för att de ska kunna packa eller bära varor och som inte är avsedda för varaktigt bruk. Skatten gäller alltså sådana plastpåsar som typiskt sett används inom detaljhandeln. Avfallspåsar och fryspåsar som säljs paketerade till slutkonsu- ment omfattas inte av skatten. Sådana påsar används vanligen i hem- met, men de används även inom exempelvis och regional 69Håll Rent, Skräprapporten , s. 25. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Vi har dock inte kunnat få fram någon siffra för årlig förbrukning av sådana påsar. En annan kategori plastpåsar som säljs paketerade till slutkonsu- ment är hundbajspåsar. Det finns ungefär 950 000 hundar i Sverige.71 Vid ett antagande om att det går åt en påse per hund och dag, så för- brukas totalt 340 miljoner hundbajspåsar . Hundar som hus- djur blir också alltmer populära, vilket bör innebära att förbrukningen av hundbajspåsar kommer att öka. Vissa hundbajspåsar marknads- förs som komposterbara, vilket kan uppfattas som att de är nedbryt- bara i naturen och därmed leda till att de lämnas kvar på marken. Inom ramen för arbetet med att ta fram förslag till skatt på plast- bärkassar har det övervägts vilka bärkassar och påsar som ska be- skattas. Den skatten kommer att utvärderas. Vi bedö- mer ett den frågan har avhandlats i det lagstiftningsarbetet och vi väljer att inte gå vidare med att undersöka om det vore lämpligt att beskatta ytterligare varianter av påsar. såldes kaffekapslar för , vilket innebär cirka 55 miljoner kapslar per år.72 Långt ifrån alla återvinns, vilket är ett stort slöseri på material och innebär negativa effekter för miljön. Den genomsnittliga svensken dricker 3,2 koppar kaffe om dagen.73 Kapslarna består av kaffe och förpack- ningsmaterial. Det innebär att en tredjedel av kapslarna är förpack- ningsmaterial.74 Den årliga förbrukningen på 55 miljoner kapslar inne- bär avfall. Kaffekapslarna består av olika typer av material, alltifrån plast, aluminium till papper och andra växtbaserade material som till exempel sockerrör. De räknas som förpackning i och med den nya förordningen om producentansvar för förpackningar (2018:1462). 71Jordbruksverket, hundarochkatter/markochregistreradinhund/statistik.4.45fb0f14120a3316ad78000672.html 72SVT Nyheter, . Antal kapslar beräknat utifrån att en kaffekapsel kostar . 73SVT Nyheter, . 74https:///nyheter/drick-kapselkaffe-med-gott-samvete/. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Vi saknar siffror för antalet tepåsar som förbrukas i . En tepåse anses ofta vara tillverkad helt i papper men i en studie från i undersökte en grupp forskare vad som sker när tepåsar doppas i hett och i rumsvarmt vatten. I lak- vattnet från en påse kunde det finnas så mycket som 11,6 miljarder bitar mikroplast och drygt 3 miljarder bitar nanoplast när den dop- pades i 95-gradigt vatten.75 Kaffekapslar och tepåsar förekommer inte i nedskräpningsstati- stiken. Det får antas att de i huvudsak konsumeras inomhus och där- med löper liten risk att hamna i naturen. Vi har av det skälet valt att inte gå vidare för att närmare överväga om dessa produkter bör be- skattas. Plastfolie, tandstickor, tandtråd, tandpetare, plåster, klubbpinnar och glasspinnar Dessa är engångsartiklar som till stor del består av plast. Vi har inte kunnat hitta uppgifter om förbrukningsnivåer för dessa artiklar. Vi har valt att inte gå vidare med dessa produkter. Tuggummin gjordes ursprungligen av gummi arabicum, men görs de oftast av syntetiska plaster och gummi samt tillsatser som till exempel färg, smakämnen och socker. Det finns tuggummin som marknadsförs som fria från plast, men många innehåller plast. Det tar ungefär 20–för ett tuggummi att brytas ned i naturen. I en studie om europeisk konsumtion anges att vi européer kon- sumerar ett tuggummi per dag i genomsnitt.76 Det innebär att vi i konsumerar totalt 3 miljarder tuggummin . 75Forskning & Framsteg, . 76Áine Hearty, (2014), Chewing gum intake in Europe: a survey of intakes in , , , and the UK. Food Additives & Contaminants: Part A, 31:7, 1147-1157, : 10.1080/19440049.2014.913104. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden Håll Rent särredovisar utspottade tuggummin i nedskräp- ningsstatistiken, eftersom det kan vara svårt att avgöra om en fläck från ett utspottat tuggummi är gammal eller ny.77 Tuggummi har en låg priselasticitet precis som mindre godisbitar, vilket innebär att en skatt inte skulle ha någon stor effekt på kon- sumtionen eller på nedskräpningsbeteendet.78 Vi har därför valt att inte gå vidare för att undersöka om produkterna bör beskattas. Håll Rent föreslår att andra styrmedel än skatt kan vara lämpliga för att minska nedskräpningen av tuggummin, till exempel att tuggummin ska omfattas av nedskräpningsboten, dvs. att det ska vara straffbart att skräpa ned med tuggummin, och att andra yrkes- grupper än poliser bör få utfärda en sådan nedskräpningsbot. I kapi- tel 10 beskriver vi hur straffansvaret för nedskräpning ser ut och viresonerar kring vilka förändringar av nuvarande sanktionssystem som kan vara relevanta att utreda vidare. I förbrukas cirka 37 miljoner rakhyvlar , vilket ger upphov till avfall.79 De sorteras som restavfall och går därmed direkt till förbränning. En engångsrakhyvel används troligen fler gånger än bara en gång, och frågan är därför om den ska anses vara en engångsartikel eller en flergångsartikel. Vi har valt att inte gå vidare med en skatt på engångsrakhyvlar. De förekommer inte i ned- skräpningsstatistiken. Skoskydd, haklappar och förkläden Skoskydd är vanliga i exempelvis sjukhus, vårdcentraler och försko- lor. Vi har gjort en grov uppskattning som visar att förbrukningen av skoskydd i kan vara uppåt 52 miljoner , vilket mot- svarar avfall . Denna siffra baseras på att det i 77Håll Rent, . 78Guerrero-Lopez et al. (2017), Price elasticity of the demand for soft drinks, other sugar- sweetened beverages and energy dense food in . BMC Public Health 2017, 17:180. 79Beräknat på siffror från , där av befolkningen använder 7,5 engångsrakhyvlar . Motsvarande siffra i blir 37 miljoner. Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden köptes in 2,8 miljoner skoskydd under ett år.80 Beräknat på antalet invånare i kan en totalsiffra för hela räknas fram. Det finns möjlighet att minska användningen av skoskydd där det är möjligt att i stället ta av sig skorna. föreslår att det i förskolor ställs fram en ”skogräns” där besökarna får ta av sig skorna. I receptioner och liknande föreslår de att användningen av skoskydd för engångsbruk helt ska upphöra och ersättas med skoskydd för fler- gångsbruk. Haklappar och förkläden för engångsbruk används också. I köptes det in 1,46 miljoner haklappar och 630 000 förkläden.81 Det är inte sannolikt att skoskydd i någon omfattning bidrar till nedskräpningen. Vi har valt att inte titta vidare på om en skatt på sko- skydd kan vara lämpligt. Övriga engångsartiklar som används i sjukvården I den plastkartläggning som Svenska MiljöEmissionsData () genomförde uppskattades mängden engångsartiklar i plast som används i hälso- och sjukvården till totalt 813 miljoner . Där ingår även engångshandskar som vi har diskuterat i ett annat avsnitt. Detta är en uppskattning som gäller under vanliga omständig- heter och kan bli högre till exempel om det uppstår ett större sjuk- domsutbrott. De artiklar som används mycket är sprutor och kany- ler (92 miljoner), förkläden, skydd, jackor, mössor, skyddsglasögon (89 miljoner), burkar, flaskor, lock, bägare etc. (95 miljoner) samt slutligen slangar, påsar, kranar etc. (79 miljoner). Dessa engångsartiklar avfallsbehandlas i de flesta fall genom energi- återvinning, och bara några artiklar materialåtervinns. Biobaserad och återvunnen plast finns i vissa produkter såsom avfallspåsar och för- kläden. Det finns goda möjligheter till en ökad materialåtervinning av plast för de produkter som inte hanteras alltför nära patienter. Det finns också potential att minska plastanvändningen. Vi har inte haft möjlighet att fördjupa oss i om det finns alternativ till engångsartiklar på detta område och vilka produkter det i så fall 80Kretslopp och Vatten i (2019), Minska användningen av engångsartiklar i . Urval av engångsartiklar för fortsatta överväganden skulle kunna handla om. Liksom när det gäller engångshandskar är det viktigt att en skatt får en mycket god träffbild, så att de pro- dukter för vilka det saknas alternativ inte omfattas. Annars kan kost- naderna för sjukvård öka, utan att det ger några miljövinster.