sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Ett system med examensprov kan ta inspiration från våra grann- länder, men måste utformas och anpassas till svenska för- hållanden. Ett examensprov skulle i en svensk kontext, till skillnad från högskoleprovet, kunna innebära en examination som sker inom ramen för gymnasieskolan och som är obligatorisk för att en elev ska få ut en gymnasieexamen. Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning 17.3.3Statistisk moderering av betyg med hjälp av nationella prov Som nämnts tidigare verkar det inte som att bestämmelsen om att särskilt beakta det nationella provresultatet har fått effekt. Det skulle kunna innebära att en länkning mellan resultatet på det natio- nella provet och betyget, som syftar till att öka likvärdigheten i betygs- sättningen, måste vara mer kraftfull än vad regleringen om att särskilt beakta provresultatet är. Vi ser därför att det finns anledning att över- väga en kraftigare moderering av betygen, det vill säga en justering av betygen mot någon form av hållpunkt. En sådan mer kraftfull metod, som studerar i sitt pågående projekt om hur resul- taten på de nationella proven kan användas för att moderera betyg, är så kallad statistisk moderering. Vi har i dialog med fått ta del av deras preliminära texter gällande metoden, som vi här be- skriver översiktligt. modell för statistisk moderering Statistik moderering innebär i korthet att läraren först sätter ett självständigt, Lokalt Betyg i sitt ämne, ett så kallat LB. Betyget sätts utifrån det underlag läraren samlat in i undervisningen. Eleverna genomför efter detta ett nationellt slutprov i ämnet som rättas centralt av oberoende bedömare, helt utom lärarens insyn och kontroll. Det lärarsatta betyget modereras (justeras) sedan i efterhand enligt en statistisk modell utifrån elevgruppens (skolans) genomsnittliga pre- station på slutprovet i ämnet. Utfallet av denna moderering blir ett Modererat Betyg, MB. I ett sista steg vägs elevens modererade betyg ihop med elevens individuella resultat på slutprovet till en nationell Intagningspoäng, IP. Detta genomsnitt kan viktas på olika sätt, till exempel så att elevens modererade betyg utgör och elevens individuella resultat på provet utgör av IP. Viktningen måste läggas upp på ett sådant sätt att det finns goda incitament för eleverna att anstränga sig på slutproven. Vid urval till nästa nivå i utbildningssystemet använder eleven sin IP och inte det lokala be- tyget som sattes av läraren. Modellen möjliggör för lärare att fokusera på att eleven får rätt betyg inom skolan (intern likvärdighet), eftersom nivån på betygen inte längre spelar lika stor roll. Det lokala betyget blir ett utbild- Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning ningsbevis men används inte för urval till högre utbildningsnivå. Olika lokala tolkningar av kravnivåer blir inte heller längre ett lika stort problem eftersom nivån kommer att modereras i nästa steg utifrån det nationella slutprovet. Incitamenten att sätta omotiverat höga betyg tas bort och trycket på läraren från elever och vårdnads- havare minskar. Proven blir heller inte lika high-stakes för eleverna eftersom exempelvis en enstaka dålig dag får mindre genomslag för det egna, totala resultatet. Den mest uppenbara fördelen med statis- tisk moderering är sammanfattningsvis att den justerar eventuella olikheter i hur skolor tolkar betygsskalans nivåer när de sätter betyg. Modellen kan dock i mindre utsträckning komma åt olikvärdig betygs- sättning som sker mellan lärare på samma skola eller mellan elever i samma klass. Modellen används bland annat i skolsystemen i () och i . Modellen är teknisk och inte genomtränglig för den enskilde eleven eller läraren. Både det modererade betyget och intagningspoängen som kopplas till en elev kan alltså upplevas som svåra att förstå. Det kan övervägas att eleven aldrig ska få ta del av sitt modererade betyg, utan endast av intagningspoängen. Någon form av informations- insats behöver dock göras så att lärare, elever och vårdnadshavare får insikt i modellens syfte och funktion. Modellen kräver att en organisation byggs upp för insamling och uträkning av modererade betyg och intagningspoäng. Denna uppgift bör inte läggas lokalt på enskilda skolor utan exempelvis på kom- munal eller regional nivå, så att förfarandet blir neutralt och anony- miserat. Organisationen innebär en kostnad. Det måste också utredas hur urvalet ska ske i relation till att modellen är tydligt kopplad till de ämnen där det finns nationella prov. De nationella provens syfte är att stödja betygssättningen, vilket innebär att resultaten används på en individnivå och särskilt beaktas när eleven får ett betyg. I ett system med statistisk moderer- ing används provresultatet även till att moderera betygen utifrån elevernas samlade resultat på skolan. Det behöver analyseras om det Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning kan ha följder för provens design och om proven behöver konstru- eras annorlunda än . Det innebär i så fall ytterligare en kostnad. Statistisk moderering bör utredas vidare Enligt utredningen är modellen intressant eftersom den förefaller vara anpassad till de specifika problem som det svenska betygssyste- met har, med en decentraliserad betygssättning i kombination med skolvalet. Att moderera betygssättningen i efterhand verkar vara ett ändamålsenligt sätt att åstadkomma mer likvärdig betygssättning. Vi erfar från våra kontakter med att en moderering av betygen enligt den beskrivna modellen kan innebära en återgång till betygs- systemets ursprungliga syfte: att vara ett redskap för att ge eleven information om uppnådda kunskaper, som de får en relativ funktion vid urvalet. Målrelaterade betyg kan på det här sättet ges ute på skolorna för att informera eleverna om deras kunskapsutveck- ling, som de modererade intagningspoängen, uttryckta på en standardiserad skala, kan fungera som urvalsinstrument. Av dessa skäl finns det anledning att utreda modellen vidare. 17.3.4Om inga insatser hjälper, behövs då ett nytt betygssystem? Som framgår ovan genomförs ett flertal insatser för att mot- verka betygsinflation och olikvärdig betygssättning. Flera mer om- fattande insatser är också under arbete. Vi anser att det även finns fler insatser som skulle kunna införas på både kortare och . Alla dessa insatser – befintliga, planerade och möjliga – kan fylla en viktig funktion. anser vi att det även kan behövas mer om- fattande insatser. Som tidigare nämnts instämmer vi i bedömningen som flera andra har gjort om att betygen borde ankras på något sätt i syfte att motverka betygsinflation. Vi har därför bedömt att vidare utredning bör göras av ankring av elevernas betyg i de nationella proven i de obligatoriska skolformerna, införande av examensprov i gymnasieskolan, och statistisk moderering av betyg med hjälp av nationella prov. Det kommer dock att ta tid att först utreda och sedan införa någon eller några av dessa insatser och det kommer även att ta tid innan dessa insatser får effekt. Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning Frågan är vad vi gör om det inte räcker med dessa insatser. Denna fråga var den avslutande frågan i vår intervjustudie. Det var ingen av respondenterna som direkt föreslog ett nytt betygssystem men flera tyckte att nuvarande system borde reformeras. Några av dem lyfte även fram det relativa betygssystemets fördelar när det gäller att rangordna elever, exempelvis inför urval till högre studier. Enligt utredningen skulle införandet av ett nytt betygssystem vara en omfattande reform som skulle få stora pedagogiska, organisato- riska och ekonomiska konsekvenser. Det kanske inte ens skulle få den effekt vi eftersöker – en minskad betygsinflation och en mer lik- värdig betygssättning. Svensk skola har dessutom genomgått många förändringar och kan nog anses som reform- trött. Vi har under utredningens gång erfarit att många av de aktörer vihar träffat efterlyser långa och väl planerade implementerings- perioder, och att de förändringar som görs i systemet bör vara små och mest handla om att skruva på redan befintlig lagstiftning. Några av de förändringar som gjorts, till exempel gällande antal steg i betygs- skalan, anses även positiva. Vår uppfattning är därför att det bästa vore om arbetet mot betygsinflation och olikvärdig betygssättning kunde fortsätta inom det befintliga betygssystemet. Ett nytt betygssystem skulle endast vara motiverat om bedöm- ningen är att det befintliga systemet är på väg att kantra, till exempel om betygsintagningen till högre studier förlorar sin legitimitet när högskolor och universitet inte längre anser att betygen är användbara instrument för antagning. Ska betyg användas både till urval och information om kunskapsutveckling? Detta för oss tillbaka till det vad betygen främst används till – både som urvalsinstrument till nästa utbildningsnivå och för att synliggöra elevers kunskapsutveckling och informera om deras kunskapsnivå. De målrelaterade betygen passar väl för att ge eleverna information om deras kunskapsnivå, och detta var även den ursprungliga tanken med dessa betyg. De passar kanske mindre bra för urval eftersom det förutsätter en så likvärdig betygssättning som möjligt. Om betygen endast skulle användas till att informera eleverna om deras kunskaps- nivå skulle betygsinflationen inte framstå som ett lika stort problem som den gör . Då skulle insatser främst kunna göras på lärarnivå Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning för att främja en likvärdighet i betygssättningen, exempelvis kollegiala samtal och fortbildningsinsatser. Det är dock viktigt att inte måla upp en alltför svart-vit bild av problemet. De målrelaterade betygen har nämligen till viss del en för- delaktig funktion vid urvalet eftersom de på ett bra sätt förutsäger studieframgång hos eleverna och ger elever utan akademisk bakgrund bättre möjligheter att komma in på attraktiva utbildningar än andra urvalsinstrument.44 Det är mycket viktigt för tilliten till systemet att betygsinflationen och den olikvärdiga betygssättningen minskar. Ska betygen fortsatt tjäna som urval är vår bedömning att någon eller några av våra insatser bör genomföras, eller insatser som på motsva- rande sätt modererar betygen. Ett sätt att rangordna elever för ett urval är till exempel att tillämpa någon form av statistisk moderering, som beskrivs ovan. Hjälper inte heller detta finns det kanske ett behov av att se över hela betygssystemet och överväga mer långtgående alter- nativ som att återinföra relativa betyg. 44Se även kapitel 8. 18.1Förslag till ändringar i skollagen (2010:800)1 Paragrafen innehåller en generell beskrivning av den övergripande målsättning som ska utmärka utbildningen i samtliga skolformer och i fritidshemmet. Paragrafen har ändrats genom att begreppen kunskapskrav och kravnivåer ersatts enligt följande: begreppet betygskriterier ersätter begreppet kunskapskrav i årskurser och skolformer där betyg sätts. För årskurser och skolformer där betyg inte sätts ersätts begreppen kunskapskrav och kravnivåer av begreppet kriterier för bedömning. Paragrafen ändras vidare genom tillägget av det lägst godkända betyget kopplat till uppfyllelsen av betygskriterierna. Att stöd ska ges till elever som till följd av sin funktionsnedsätt- ning har svårt att uppfylla de olika betygskriterierna påverkas inte i sak av att Fx införs men betyget kan bidra till att ge tydligare infor- mation om elevens kunskapsnivå. Regeringen har tidigare uttalat att skolans kompensatoriska uppdrag innefattar en skyldighet att så långt som möjligt motverka konsekvenserna av sådana funktionsnedsätt- ningar som har till följd att eleven har svårt att uppfylla de olika kunskapskraven. Enligt regeringen innebär det att det inte finns ut- rymme för att begränsa stödet till vad som är tillräckligt för att eleven ska nå lägsta godtagbara kunskapsnivå (prop. 2013/14:148, s. 28). Kravet på ledning och stimulans för att nå längre i sin kunskaps- utveckling gäller de elever som lätt uppfyller betygskriterierna för det lägst godkända betyget. Införandet av formuleringen det lägst god- kända betyget är en konsekvens av att ett ytterligare icke godkänt betyg införs (Fx) som har betygskriterier. Ändringen innebär ingen förändring i sak jämfört med den nuvarande bestämmelsen om elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eftersom kun- skapskrav endast finns för de godkända betygsstegen. Inte heller på- verkas bestämmelsen i sak av införandet av kompensatorisk betygssätt- ning eftersom samtliga betygskriterier för det lägst godkända betyget (E) ska vara uppfyllda för ett godkänt betyg (E-A). Skolformer eller årskurser där det inte sätts betyg och där be- dömningen görs utifrån kriterier för bedömning ingår inte i utred- ningens förslag om en kompensatorisk princip. Bytet av begrepp inne- bär inte någon förändring i sak för dessa årskurser och skolformer. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.2, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen innehållet bestämmelser om när en särskild bedömning av en elevs kunskaper ska göras i vissa skolformer och årskurser kopplat till kriterierna för bedömning i årskurs 1 eller 3 (årskurs 1 eller 4 för specialskolan), och när en sådan särskild bedömning ska leda till extra anpassningar enligt 5 § eller anmälan till rektor enligt 7 §. Ändringen innebär att begreppet kriterier för bedömning ersätter det nuvarande begreppet kunskapskrav. Begreppsändringen innebär ingen förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1 och 12.2.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om stöd i form av extra anpass- ningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Ändringen i första stycket innebär att det nuvarande begreppet kunskapskrav ersätts med begreppet betygskriterier i skolformer och årskurser där betyg sätts. För skolformer och årskurser där betyg inte sätts ersätts de nuvarande begreppen kunskapskrav och krav- nivåer med begreppet kriterier för bedömning. I och med att betygskriterier införs för ett underkänt betyg, Fx, ställs kravet på extra anpassningar mot uppfyllelsen av betygs- kriterierna för det lägst godkända betyget (E) i aktuella skolformer och årskurser. Kompensatorisk betygssättning gäller inte för det lägst godkända betyget där samtliga betygskriterier för betyget ska vara uppfyllda. För införandet av formuleringen det lägst godkända betyget, se kom- mentaren till 3 kap. 2 §. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen reglerar i vilka situationer som behovet av särskilt stöd ska utredas. Ändringen i första stycket innebär att det nuvarande begreppet kunskapskrav ersätts med begreppet betygskriterier i skolformer och årskurser där betyg sätts. I och med att betygskriterier införs för ett underkänt betyg, Fx, ställs kravet på utredning av särskilt stöd mot uppfyllelsen av betygskriterierna för det lägst godkända betyget (E) i dessa skolformer och årskurser. Kompensatorisk betygssättning gäller inte för det lägst godkända betyget där samtliga betygs- kriterier för betyget ska vara uppfyllda. För införandet av formu- leringen det lägst godkända betyget, se kommentaren till 3 kap. 2 §. I skolformer och årskurser där betyg inte sätts ersätts de nuvar- ande begreppen kunskapskrav och kravnivåer med begreppet krite- rier för bedömning. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen reglerar skolans ansvar för det särskilda stödet i de obli- gatoriska skolformerna. Ändringen innebär att det nuvarande begreppet kunskapskrav ersätts med begreppet betygskriterier i skolformer och årskurser där betyg sätts. I och med att betygskriterier införs för ett underkänt betyg, Fx, ställs kravet på omfattningen av det särskilda stödet mot uppfyllelsen av betygskriterierna för det lägst godkända betyget (E) i dessa skolformer och årskurser. Kompensatorisk betygssättning gäller inte för det lägst godkända betyget där samtliga betygs- kriterier för betyget ska vara uppfyllda. I skolformer och årskurser där betyg inte sätts ersätts de nuvarande begreppen kunskapskrav och kravnivåer med begreppet kriterier för bedömning. För införandet av formuleringen det lägst godkända betyget, se kom- mentaren till 3 kap. 2 §. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen reglerar nyanlända elevers rätt till studiehandledning på sitt modersmål. Ändringen i första stycket innebär att det nuvarande begreppet kunskapskrav ersätts med begreppet betygskriterier i skolformer och årskurser där betyg sätts. I skolformer och årskurser där betyg inte sätts ersätts de nuvarande begreppen kunskapskrav och kravnivåer med begreppet kriterier för bedömning. I och med att betygskriterier införs för ett underkänt betyg, Fx, blir syftet med studiehandledning på modersmålet att ge eleven förutsättningar att uppfylla betygskriterierna för det lägst godkända betyget (E) i dessa skolformer och årskurser. Kompensatorisk betygssättning gäller inte för det lägst godkända betyget där samtliga betygskriterier för betyget ska vara uppfyllda. För införandet av formuleringen det lägst godkända betyget, se kommentaren till 3 kap. 2 §. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen reglerar vilka barn som ska tas emot i grundsärskolan. I första stycket ersätts begreppet kunskapskrav med begreppen betygskriterier och kriterier för bedömning. I och med att betygskri- terier införs för ett underkänt betyg, Fx, preciseras i paragrafen att det är betygskriterierna för godkända betyg som bedömning om grundsärskola ska göras mot. Förändringarna innebär inte någon ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om när skolplikten upphör . I första stycket innebär ändringen att begreppet kunskapskrav ersätts med begreppen betygskriterier och kriterier för bedömning. Med kriterier för bedömning avses här kriterier för bedömning i ämnesområden. I och med att betygskriterier införs för ett under- känt betyg, Fx, ställs det krav som gäller för att fullgöra skolplikten mot att uppfylla betygskriterierna för det lägst godkända betyget. För införandet av formuleringen det lägst godkända betyget, se kommentaren till 3 kap. 2 §. Ändringarna innebär inte någon förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om en elevs rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten har upphört . Ändringen i andra stycket består av att begreppet kunskapskrav ersätts med begreppen betygskriterier och kriterier för bedömning. I och med att betygskriterier införs för ett underkänt betyg, Fx, ställs rätten att efter skolpliktens upphörande slutföra utbildningen mot att betygskriterierna för det lägst godkända betyget inte är uppfyllt. För införandet av formuleringen det lägst godkända betyget, se kommentaren till 3 kap. 2 §. Kriterier för bedömning syftar här på den bedömning som görs i ämnesområden i grundsärskolan. Ändringarna är en följd av att betygskriterier och Fx införs och innebär inte någon ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om vad som gäller för utvecklings- samtal i . Ändringen i första stycket innebär att begreppet kunskapskrav ersätts med begreppen betygskriterier och kriterier för bedömning, där det sista syftar på kriterierna för bedömning i årskurs 1 och 3. Efter- som betygskriterier införs för ett icke godkänt betyg (Fx) förtyd- ligas första stycket genom att det anges att utvecklingssamtalet ska behandla de insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygs- kriterierna för godkända betyg, vilket inte innebär någon förändring i sak. Eftersom betygskriterier införs för ett icke godkänt betyg, Fx, ska även betygskriterierna för Fx ingå i utvärderingen av elevens utveckling om eleven riskerar att inte uppfylla betygskriterierna för ett godkänt betyg. Ändringarna är en följd av att betygskriterier och ett ytterligare icke godkänt betyg införs (Fx) i 17 §. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen innehåller bestämmelser om skriftliga individuella utveck- lingsplaner i årskurs 1–5 i . Det första stycket ändras genom att begreppet kunskapskrav er- sätts med begreppen betygskriterier och kriterier för bedömning. Betygskriterierna syftar på betygskriterierna för årskurs 6. Kriterier för bedömning syftar på kriterierna för bedömning i årskurs 1 och 3. Omdöme enligt första punkten ska ges i förhållande till betygskri- terierna vilka efter införandet av ett ytterligare icke godkänt betyg även inkluderar betygskriterier för betyget Fx. Eftersom betygskriterier införs för ett icke godkänt betyg för- tydligas andra punkten i första stycket genom att det anges att utveck- lingssamtalet ska behandla de insatser som behövs för att eleven ska uppfylla betygskriterierna för godkända betyg vilket inte innebär någon förändring i sak. Även i fjärde stycket har begreppet kunskapskrav ersatts med begreppen betygskriterier och kriterier för bedömning. Eftersom betygskriterier införs för ett icke godkänt betyg (Fx) införs ett för- tydligande om att det är betygskriterierna för godkända betyg som avses vid insatser i form av särskilt stöd. Ändringen innebär ingen förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1, 12.2.3 och 13.1.3. Paragrafen reglerar betygsskalan i . Paragrafen ändras genom att det införs en bestämmelse om ytter- ligare ett icke godkänt betyg som betecknas Fx. Det nuvarande icke godkända betyget F finns kvar som det lägsta betyget i betygsskalan. Betyget Fx visar att elevens kunskaper i sin helhet inte motsvarar ett godkänt betyg men bedöms vara nära E. Motsvarande bestämmelse införs också i specialskolan enligt 12 kap. 17 §, i sameskolan enligt 13 kap. 18 §, i gymnasieskolan enligt 15 kap. 23 § och vuxenutbildning på gymnasial nivå enligt 20 kap. Paragrafen behandlas i avsnitten 13.1.2 och 13.1.3. I paragrafen finns bestämmelser om att betygssättning innan ett ämne har avslutats ska göras i relation till betygskriterier. Ändringen i andra stycket innebär att begreppet kunskapskrav ersätts med begreppet betygskriterier. Syftet med paragrafen är att elevens kunskaper ska ställas i relation till betygskriterierna vid betygssättning. Betygssättning enligt betygskriterier innebär att en kompensatorisk princip ska tillämpas för betygen A–D. För betyget E gäller dock inte en kompensatorisk princip vilket innebär samtliga betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för ett godkänt betyg. I och med införandet av ytterligare ett icke godkänt betyg (Fx) ska kunskaperna vid ett icke godkänt betyg också ställas i relation till betygskriterierna för betyget Fx. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1 och 13.1.3. I paragrafen finns bestämmelser om att betygssättning efter det att ett ämne har avslutats ska göras i relation till betygskriterier. Ändringen i första stycket innebär att begreppet kunskapskrav er- sätts med begreppet betygskriterier. Betygssättning enligt betygs- kriterier innebär att en kompensatorisk princip ska tillämpas för betygen A–D. För betyget E gäller dock inte en kompensatorisk princip vilket innebär samtliga betygskriterier för betyget E ska vara uppfyllda för ett godkänt betyg. Eftersom betygskriterierna också omfattar det icke godkända betyget Fx ska elevens kunskaper vid ett icke godkänt betyg också ställas i relation till betygskriterierna för Fx. I andra stycket omformuleras upplysningsbestämmelsen för att tyd- ligare uttrycka att de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har sin grund i regering- ens så kallade restkompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Paragrafen behandlas i avsnitten 12.2.1 och 13.1.3.