sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — Om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen anordna skolskjuts även i fall som avses i andra stycket. Barnets hemkommun ansvarar för att skolskjuts anordnas. Paragrafen är ny och reglerar rätten till skolskjuts till obligatorisk för- skola i hemkommunen med offentlig huvudman. Enligt första stycket finns en rätt till sådan skolskjuts om den be- hövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, barnets funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Be- stämmelsen motsvarar i denna del 9 kap. 15 a § om skolskjuts i för- skoleklassen och 10 kap. 32 § om skolskjuts i . Sistnämnda paragraf behandlas närmare i skollagspropositionen (prop. 2009/10:165 s. 380 f. och 741 f.). Rätten till skolskjuts gäller dock inte om barnet går i förskola fler timmar än vad som omfattas av den obligatoriska delen av förskolan. Bestämmelsen avser t.ex. barn som på grund av vårdnadshavares för- värvsarbete behöver vara på förskolan fler timmar per läsår än de som utgör den obligatoriska förskolan. I dessa situatio- ner är det alltså upp till vårdnadshavarna att ordna så att barnet kom- mer till och från förskolan. Enligt andra stycket gäller inte rätten till skolskjuts till den obliga- toriska förskolan om barnet väljer att gå i en annan förskoleenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat barnet eller om barnet valt att gå i en annan kommuns förskola enligt 13 §. Av tredje stycket framgår att kommunen i vissa fall ska anordna skolskjuts även i fall som avses i andra stycket. Denna skyldighet gäller dock bara om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svå- righeter. Av fjärde stycket framgår att det är barnets hemkommun som an- svarar för att anordna skolskjuts. Av 28 kap. 5 § 5 framgår att ett beslut om skolskjuts för ett barn i den obligatoriska förskolan enligt första stycket får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4. Ett barn som med stöd av 13 § första stycket går i den obligatoriska för- skolan enligt 7 b § i en annan kommuns förskola och som på grund av skolgången måste övernatta i den kommunen, har rätt till skolskjuts mellan den tillfälliga bostaden och den plats där utbildningen bedrivs under samma förutsättningar som gäller för barn som är hemmahörande i kommunen. Den kommun som anordnar utbildningen ansvarar för att skolskjuts anordnas enligt första stycket. Kommunens kostnader för detta ska er- sättas av barnets hemkommun. Paragrafen är ny och reglerar rätten till skolskjuts till obligatorisk förskola för barn som med stöd av 13 § första stycket går i obliga- torisk förskola i en annan kommun än hemkommunen. Av första stycket framgår att bestämmelsen bara gäller barn som går i en annan kommuns obligatoriska förskola med stöd av 13 § första stycket, dvs. om barnet med hänsyn till sina personliga för- hållanden har särskilda skäl att få gå i den andra kommunens förskola. Bestämmelsen gäller alltså inte för barn som går i en annan kommuns förskola med stöd av 13 § andra stycket, dvs. om barnet tas emot i en annan kommuns förskola efter önskemål av barnets vårdnadshavare. Bestämmelsen har utformats på samma sätt som motsvarande bestäm- melse för förskoleklassen i 9 kap. 15 c § och i 10 kap. 33 §. Även om bestämmelsen med all sannolikhet kommer att tillämpas i mycket få fall behöver rätten till skolskjuts finnas för ett barn som på grund av skolgång i den obligatoriska förskolan i en annan kommun måste övernatta i den kommunen. Bestämmelsen innebär att barnet har rätt till skolskjuts på samma villkor som gäller för barn som är hem- mahörande i den kommunen, dvs. enligt vad som anges i 16 a §. I andra stycket har en uttrycklig bestämmelse om hemkommu- nens ersättningsskyldighet införts eftersom skolskjuts inte ingår i de utbildningskostnader som ersätts enligt bestämmelserna om inter- ersättning i 8 kap. 17 § (jfr prop. 2009/10:165 s. 742). Ett beslut om skolskjuts enligt första stycket får överklagas till allmän förvaltningsdomstol (28 kap. 5 § första stycket 5). Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4. Ett barn som går i den obligatoriska förskolan vid en förskola som an- ordnas av staten som huvudman för sameskolan med stöd i ett avtal om samverkan som ingåtts med en kommun enligt 23 kap. 24 § har rätt till skolskjuts på samma villkor och med de begränsningar som anges i 16 a § första stycket och 16 b § första stycket. Staten ansvarar för att skolskjuts anordnas. Paragrafen är ny. Den reglerar skolskjuts till den obligatoriska försko- lan när den anordnas av staten som huvudman för sameskolan, dvs. av Sameskolstyrelsen enligt ett avtal om samverkan enligt 23 kap 24 §. Paragrafen innebär att ett barn som går i den obligatoriska förskolan vid en förskola som anordnas av staten som huvudman för sameskolan har rätt till skolskjuts på samma villkor och med de begränsningar som anges i 16 a § första stycket samt 16 b § första stycket. Det inne- bär t.ex. att ett barn inte har rätt till skolskjuts till den obligatoriska förskolan som anordnas av Sameskolstyrelsen om barnet går i för- skola fler timmar än vad som omfattas av den obligatoriska delen av förskolan. Av andra stycket följer att det är staten, dvs. Sameskolstyrelsen, som ansvarar för att skolskjuts anordnas enligt paragrafen. Sameskolstyrelsens beslut om skolskjuts får överklagas till allmän förvaltningsdomstol (28 kap. 8 § första stycket 3). Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4. Avgifter som huvudmannen för en fristående förskola tar ut får inte vara oskäligt höga. Från och med höstterminen det år barnet fyller får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Detsamma ska gälla för barn som deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. För barn som ska erbjudas förskola enligt 7 § får avgiften avse bara den del av verksamheten som överstiger . Detta gäller även när barnet deltar i den obligatoriska förskolan enligt 7 b §. Paragrafen behandlar enskilda huvudmäns rätt att ta ut avgifter för plats i förskola. I andra stycket har gjorts ett tillägg som förtydligar att avgift inte får tas ut för barn som bara går i förskolan de som utgör den obligatoriska förskolan. I tredje stycket har gjorts ett tillägg som förtydligar att avgift bara får tas ut för den tid som överstiger för barn som har rätt till förskola enligt 7 § och som deltar i den obliga- toriska förskolan enligt 7 b §. Bestämmelsen innebär att barn som om- fattas av 7 § har rätt till fler avgiftsfria timmar i förskolan även under tid när barnet deltar i den obligatoriska förskolan, eftersom bestäm- melsen i 7 § avser även tid utanför höst- och vårtermin medan 7 b § endast avser tid under läsåret. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.1. Bidragsskyldigheten enligt 21 § gäller bara i den omfattning som bar- net ska erbjudas förskola enligt 2 och 4–7 b §§. Paragrafen anger i vilka situationer hemkommunen är skyldig att betala bidrag till en enskild huvudman. I paragrafen ändras en hänvisning så att den även omfattar de nya paragraferna 7 a och 7 b §§. 7 a § reglerar direktinskrivning av barn i behov av förskola för att få en bättre språkutveckling i svenska och 7 b § reglerar obligatorisk förskola . De förslag som föranleder ändringen behandlas i avsnitt 8.5 och 9.3. Hemkommunen ska anordna skolskjuts för barn som går i den obliga- toriska förskolan enligt 7 b § vid en fristående förskoleenhet inom kom- munen under samma förutsättningar som enligt 16 a § tredje stycket gäller för barn som valt en annan förskoleenhet än den där kommunen annars skulle ha placerat dem. Paragrafen är ny och reglerar rätten till skolskjuts för barn som går i den obligatoriska förskolan vid en fristående förskoleenhet. Hänvisningen till 16 a § tredje stycket innebär att kommunen ska anordna kostnadsfri skolskjuts för barn som går i den obligatoriska förskolan vid en fristående förskoleenhet inom kommunen om de allmänna förutsättningarna för skolskjuts är uppfyllda, dvs. barnet behöver skolskjuts och bara går i förskola i det antal timmar som motsvarar den obligatoriska förskolan, och skolskjuts kan anordnas utan ekonomiska och organisatoriska svårigheter för kommunen. Bestämmelsen har sin motsvarighet för fristående förskoleklass i 9 kap. 21 a § och för fristående grundskola i 10 kap. 40 §. Sistnämnda paragraf behandlas i skollagspropositionen (prop. 2009/10:165 s. 381). Paragrafen behandlas i avsnitt 9.4. Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare öns- kar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önske- mål om verksamhetsform. Pedagogisk omsorg får dock inte erbjudas i stället för den obligatoriska förskolan enligt 8 kap. 7 b §. Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Paragrafen reglerar att kommunerna ska sträva efter att erbjuda barn pedagogisk omsorg i stället för förskola eller fritidshem om barnets vårdnadshavare önskar det. I första stycket har gjorts ett tillägg för att tydliggöra att pedagogisk omsorg inte får erbjudas i stället för den obligatoriska förskolan en- ligt 8 kap. 7 b §. Den obligatoriska förskolan omfattas av skolplikt enligt 7 kap. 4 § och ska fullgöras i förskolan. Kommunerna får där- med inte erbjuda barn pedagogisk omsorg i stället för den obligato- riska förskolan även om barnets vårdnadshavare skulle uttrycka önske- mål om det. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.1. Beslut av en kommun eller en region får överklagas till allmän förvalt- ningsdomstol i fråga om 1.godkännande enligt 2 kap. 5 § eller återkallelse av sådant god- kännande enligt 26 kap. 13 eller 14 §, 2.bidrag enligt 8 kap. 21 §, 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 §, 14 kap. 15 §, 16 kap. 52 §, 17 kap. 35 §, 19 kap. 45 § eller 22 kap. 18 §, 3.avstängning enligt 5 kap. 17 eller 19 §, 4.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 5.skolskjuts enligt 8 kap. 16 a § första stycket, 8 kap. 16 b § första stycket, 9 kap. 15 b § första stycket, 9 kap. 15 c § första stycket, 10 kap. 32 § första stycket, 10 kap. 33 § första stycket, 11 kap. 31 § första stycket, 11 kap. 32 § första stycket, 18 kap. 30 § första stycket eller 18 kap. 31 § första stycket, 6.ekonomiskt stöd till inackordering enligt 15 kap. 32 § eller 18 kap. 32 § första stycket, 7.medgivande att fullgöra skolplikten på annat sätt eller återkal- lelse av sådant medgivande enligt 24 kap. 23 eller 24 §, 8.rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 eller 15 § eller återkallelse av sådan rätt enligt 26 kap. 13 §, 9.bidrag enligt 25 kap. 11 §, 10.tillfälligt verksamhetsförbud enligt 26 kap. 18 §, eller 11.vitesföreläggande enligt 26 kap. 27 §. I paragrafen anges vilka beslut som en kommun eller en region har fattat enligt skollagen som får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol. I femte punkten har gjorts ett tillägg så att en kommuns beslut om skolskjuts för barn i den obligatoriska förskolan får överklagas hos allmän förvaltningsdomstol, med förvaltningsrätt som första instans. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.6. Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos allmän förvaltnings- domstol i fråga om 1.föreläggande för vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter enligt 7 kap. 23 §, 2.kostnadsfria resor enligt 9 kap. 15 d § första stycket eller 13 kap. 23 § första stycket, eller 3.skolskjuts till den obligatoriska förskolan enligt 8 kap. 16 c §. I paragrafen anges vilka beslut som Sameskolstyrelsen har fattat en- ligt skollagen som får överklagas till allmän förvaltningsdomstol. I tredje punkten som är ny anges att Sameskolstyrelsens beslut om skolskjuts för barn som går i den obligatoriska förskolan som anord- nas av Sameskolstyrelsen får överklagas till allmän förvaltningsdom- stol, med förvaltningsrätt som första instans. Att staten i egenskap av huvudman för sameskolan får anordna förskola genom samverkans- avtal med en kommun framgår av 23 kap. 24 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.6. Beslut av en kommun eller en region får överklagas till i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller till- hörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § första och andra styckena, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upp- hörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid förskoleenhet enligt 8 kap. 15 a §, placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utfor- mats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 §, mottag- ande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket eller mottagande enligt 22 kap. 14 §, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 5 eller 7 §, 9.mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket, 22 eller 33 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxen- utbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje eller fjärde stycket, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas end- ast av barnet, eleven eller den sökande. I paragrafen anges vilka beslut som en kommun eller en region har fattat enligt skollagen som får överklagas hos Skolväsendets över- klagandenämnd. I första stycket andra punkten har gjorts ett tillägg så att även beslut om uppskjuten skolplikt som fattas enligt 7 kap. 10 § första stycket får överklagas till . I första stycket sjätte punkten har gjorts ett tillägg så att beslut om placering vid förskoleenhet enligt 8 kap. 15 a §, dvs. placering av barn som inte har en förskoleplats , får överklagas till Skol- väsendets överklagandenämnd. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.6. Beslut av Sameskolstyrelsen får överklagas hos Skolväsendets över- klagandenämnd i fråga om 1.barns mottagande i sameskolan enligt 7 kap. 7 §, 2.åtgärder enligt 9 kap. 15 d § andra stycket eller 13 kap. 23 § andra stycket för en elev som inte bor hemma, 3.rätt till utbildning för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3, eller 4.barns placering vid en förskoleenhet för den obligatoriska försko- lan enligt 8 kap. 15 a § som fattas med stöd i ett avtal om samverkan som ingåtts med en kommun enligt 23 kap. 24 §. Beslut som avses i första stycket 1 får överklagas endast av barnet. I paragrafen anges vilka beslut som Sameskolstyrelsen har fattat en- ligt skollagen som får överklagas hos Skolväsendets överklagande- nämnd. I första stycket fjärde punkten som är ny anges att beslut om barns placering vid en förskoleenhet för den obligatoriska förskolan enligt 8 kap. 15 a § får överklagas till . Sameskolstyrelsen kan fatta sådana beslut om myndigheten ingått ett avtal om samverkan med en kommun avseende uppgifter inom för- skolan. Ett sådant avtal kan slutas med stöd av 23 kap. 24 §. I övrigt har gjorts vissa redaktionella ändringar i paragrafen. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.6. Skollagen (2010:800). Lagen (2013:156) om samhällsorientering för vissa nyanlända invandrare. Lagen (2016:38) om mottagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning. Lagen (2018:1197) om konvention om barnens rättigheter. Högskoleförordningen (1993:100). Förordningen (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet. Förordningen (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar lärar- eller förskollärarexamen. Förordningen (2013:70) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förordningen (2014:145) om extra statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare i förskoleklasser och grundskolor i utanförskapsområden. Förordningen (2015:1047) med instruktion för . Förordningen (2016:329) om statsbidrag till skolhuvudmän för insatser inom ramen för samverkan för bästa skola och för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända. Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Förordningen (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Förordningen (2018:43) om stöd för nystartsjobb. Förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Förordningen (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förordningar och föreskrifter publicerade i Statens skolverks författningssamling Förordningen (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordningen (SKOLFS 2018:50) om läroplan för förskolan. föreskrifter (SKOLFS 2020:37) om ändring i föreskrifter (SKOLFS 2010:38) om kurser för barn- och fritidsprogrammet. Allmänna råd publicerade i allmänna råd (SOSFS 2011:12) om grundläggande kunskaper hos personal som arbetar i omsorg om äldre. allmänna råd (SOSFS 2014:2) om kunskaper hos personal som ger stöd, service eller omsorg enligt SoL och LSS till personer med funktionsnedsättning. Internationella rättsakter och överenskommelser och Europeiska unionens råd (2016): och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Europeiska kommissionen (2018): Kommissionens rapport av till , rådet, europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt regionkommittén om utveckling av barnomsorgen för ett ökat deltagande av kvinnor på arbetsmarknaden, en balans mellan arbete och familjeliv för arbetande föräldrar och en hållbar och inkluderande tillväxt i (”Barcelonamålen”) COM (2018) 273 final. Europeiska unionens råd (2019): Rådets rekommendation av om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (2019/C 189/02). C-83/14 CHEZ Razpredelenie AD mot Komisia za zashtita ot diskriminatsia, dom . Mål nr 6970-19, beslut . Mål nr 6267-19, dom . 1973:136 Om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation. 1975/76:92 Om utbyggnad av barnomsorgen. 1985/86:10 Om ny skollag m.m. 1991/92:65 Om valfrihet i barnomsorgen. 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. 1995/96:206 Vissa skolfrågor m.m. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor. 1999/2000:129 Maxtaxa och allmän förskola m.m. 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2011/12:1 Budgetproposition . 2012/13:136 Karriärvägar för lärare i skolväsendet m.m. 2016/17:154 Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn. 2017/18:9 Skolstart . 2017/18:218 Behandling av personuppgifter på utbildningsområdet. 2019/20:1 Budgetproposition . 2020/21:1 Budgetproposition . Övrigt från regeringen och Dir. 2019:71 Fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska. Dir. 2019:93 Utredningen om en sammanhållen god och nära vård för barn och unga. Dir. 2020:24 En tioårig grundskola. Dir. 2020:94 Tilläggsdirektiv till Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (U 2019:01). Regeringen (2018): Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation. Ku2018/01462/D. Regeringen (2019): Samlat statsbidrag för karriärsteg för lärare . Regeringen (2020): Komvux ändras för att stärka integration och kompetens. (2015a): Förskolan i – om intentioner och beslut bakom den svenska förskolans framväxt. (2015b): Uppdrag om samverkan för bästa skola. (U2015/3357/2, U2017/00301/S, U2019/01553/S och U2019/03786/S). (2015c): Uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov för barn och elever med annat modersmål än svenska. (U2015/03356/S och U2017/00300/S) Uppdrag till . (2018): Uppdrag om att skapa fler vägar in i läraryrket. (U2018/03202/UH). (2019): Fler obehöriga lärare och förskollärare ska kunna nå en behörighetsgivande examen genom . (U2019/03260/UH). (2019): Uppdrag angående barnhälsovård (S2019/00910/FS). SOU 1938:20 Barnkrubbor och sommarkolonier m.m. SOU 1943:9 Statsbidrag till daghem och förskolor m.m. SOU 1951:15 Daghem och förskolor. SOU 1972:26 Förskolan del 1. SOU 1972:27 Förskolan del 2. SOU 2012:69 Med rätt att delta. Nyanlända kvinnor och anhöriginvandrare på arbetsmarknaden. SOU 2016:77 En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. SOU 2018:17 Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. SOU 2020:28 En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. (2009a): Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? Kunskapsöversikt om betydelsen av olika faktorer. (2009b): Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? (2011): Redovisning av uppdrag om att utvärdera fortbildning av personal i förskolan. (2013): Föräldrars val och inställning till förskola och fritidshem – resultat från föräldraundersökningen 2012. (2017): Redovisning av uppdrag om sammanhållna yrkesutbildningar samt stödinsatser under införandet av regionalt yrkesvux. Dnr 2016:1694, dnr 2017:702. (2018a): Deltagande i förskola. (2018b): Redovisning av uppdrag om förändringar av nationella program i gymnasieskolan samt av förslag utifrån propositionen Ökade möjligheter till grundläggande behörighet på yrkesprogram och ett estetiskt ämne i alla nationella program. (2018c): Redovisning av uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska. (2019a): Redovisning av uppdrag om Samverkan för bästa skola. (2019b): Lärarprognos 2019. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. (2019c): 2018. 15-åringars kunskaper i läsförståelse, matematik och naturvetenskap. (2019d): Etablering på arbetsmarknaden eller fortsatta studier efter gymnasieskola. (2020a): Barn och personal i förskola 2019. (2020b): Redovisning av Uppdrag om fortbildning i läs- och skrivutveckling – Läslyftet. Skolinspektionen (2015a): Kompetensförsörjningen – en nyckelfråga för skola och förskola. Skolinspektionen (2015b): Utbildning för asylsökande barn och barn som vistas i landet utan tillsyn. Riktad tillsyn i 30 kommuner. Skolinspektionen (2016): Socioekonomisk resursfördelning till förskolan. Skolinspektionen (2017): Förskolans arbete med flerspråkiga barns språkutveckling. Skolinspektionen (2018): Förskolans kvalitet och måluppfyllelse – ett treårigt regeringsuppdrag att granska förskolan. Dnr 2015:3 364. Arbetsförmedlingen (2017): Arbetsförmedlingens nulägesbedömning av arbetet med snabbspår. Dnr Af-2017/0057012. Arbetsförmedlingen (2020): Utrikes födda kvinnor på arbetsmarknaden. Kunskapsläget i korthet. Arbetsförmedlingen analys 2020:1. (2011): Förskolor behöver jobba mot stress, överbelastning och förslitningsskador. (2016): Yttrande över Plats för nyanlända i fler skolor (SOU 2016:9) (U2016/00264/S). Remissyttrande , ärende LED 2016-29. för epidemiologi och samhällsmedicin (2017): Förskolans påverkan på barns hälsa – en genomgång av den vetenskapliga litteraturen. (2020): Verksamhets- och utgiftsprognos.