sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Enligt MYH uppfattar anordnarna etableringsstödet som positivt och myn- digheten planerar att ersätta den inledande tillsynen med etabler- ingsstöd även under 2019.31 I tillsynen av pågående utbildningar har MYH särskilt granskat antagningsunderlag i vissa utbildningar. Tillträdesproces- sen ska vara väldokumenterad och följa gällande förordning. När det gäller kvalitetsgranskning saknas specifika kvalitetskriterier för anord- narnas arbete med bedömning av reell kompetens, både för tillträde och tillgodoräknande. fattade myndigheten dock beslut om att införa ett nytt kvalitetskriterium som har koppling till validering.32 Det nya kriteriet handlar om att utbildningsanordnaren arbetar efter en värdegrund som utgår från jämställdhet, mångfald och likabehandling. En av indikatorerna för kriteriet avser att anord- naren arbetar aktivt med breddad rekrytering, breddat deltagande och breddat mottagande. 3.3.4Ett omfattande utvecklingsarbete har bedrivits inom högskolan men lärosätena efterfrågar fortsatt stöd universitets- och högskoleförbunds (SUHF) rekommenda- tioner för lärosätenas arbete med validering av reell kompetens tillkom 2003. Dessa behandlar främst validering för behörighet. I del- betänkandet om validering i högskolan konstaterade att rekommendationerna behöver uppdateras och framhöll att lärosätena bör samarbeta för att ta fram nya gemensamma rikt- linjer för arbetet med erkännande av tidigare lärande.33 Av remiss- 31Myndigheten för (2019) Årsredovisning 2018, s. 25. 32Myndigheten för (2019) Resultat av kvalitetsgranskning av 2018, s. 20. 33SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, s. 172. svaren på betänkandet framgår att de allra flesta lärosätena ser behov av nya rekommendationer från SUHF men förbundet har ännu inte tagit ställning till om och hur arbetet ska tas vidare. pågick ett omfattande arbete med att ut- veckla metoder, bedömningskriterier och arbetssätt för bedömning av reell kompetens inom ramen för det så kallade . Universitets- och högskolerådet (UHR) hade i uppdrag att samordna och stödja pilotverksamheten, som 23 lärosäten deltog i. Utgångs- punkten var att skapa varaktiga strukturer. UHR har bland annat anordnat fem större konferenser med cirka 80–110 deltagare vardera och ett webbinarium vilka har bidragit till breddad kunskap och kompetens om validering inom universitet och högskolor. Konferen- serna var öppna också för lärosäten som inte deltog i pilotprojek- ten.34 Flera av de medverkande lärosätena, bland andra , har också genomfört ambitiösa insatser för att höja kom- petensen om validering och bedömning av reell kompetens på det egna lärosätet. Många av de medverkande lärosätena har tagit fram konkreta metoder och modeller för både kartläggning och bedömning av reell kompetens. Ett exempel är den manual som utarbetats av de sju lärosätena inom Väst.35 Ett annat exempel är och universitets arbete med att synliggöra och for- malisera kartläggningsprocessen i bedömningsärenden som är tänkt att resultera i en . Ett ytterligare exempel är som bland annat har tagit fram en metod för vidareutveckling av kursplaners lärandemål med syfte att göra dem möjliga att validera mot i samband med prövning för tillgodoräk- nande. De metodstöd som har utvecklats bör enligt Valideringsdele- gationens mening göras tillgängliga för samtliga lärosäten. UHR har publicerat slutrapporten från pilotverksamheten på sin webbplats med samtliga delprojekts slutredovisningar som bilaga. Inga övriga insatser planeras från myndighetens sida för att underlätta sprid- 34Universitets- och högskolerådet (2019) Pilotverksamheten för bedömning av reell kompe- tens (), dnr 00399-2019. 35Under påbörjades en dialog kring arbetet med validering och bedömning av reell kompetens mellan representanter från , tekniska hög- skola, , , , och . Samverkan mellan lärosätena i västra har fått namnet Valider- ingsnätverk Väst. De sju lärosätena hämtar stöd och expertis från Validering Väst och . ningen och användningen av de stödverktyg som har utvecklats inom pilotverksamheten. De 23 lärosäten som har deltagit i pilotverksamheten har lämnat slutrapporter om sina genomförda utvecklingsinsatser. Samtliga stat- liga lärosäten har också ett återrapporteringskrav i regleringsbrevet om att redovisa hur arbetet med bedömning av reell kompetens har bedrivits. Valideringsdelegationens genomgång av dessa redovis- ningar visar att merparten av lärosätena som deltagit i har utvecklat stöd för att kvalitetssäkra bedömningsprocesserna (se tabell 3.3). Det är dock få av övriga lärosäten som i sin återrapporter- ing tar upp att de genomfört insatser för ökad kvalitet. Hos fem läro- säten återfinns ingen redovisning om arbetet med bedömning av reell kompetens, trots kravet om återrapportering. Projekten inom pilotverksamheten har haft en tyngdpunkt mot bedömning av reell kompetens för behörighet. I delbetänkandet om validering i högskolan (SOU 2018:29) föreslog Valideringsdelega- tionen en förlängning av pilotverksamheten och att fokus i ett fort- satt uppdrag borde vara att stödja lärosätenas utveckling av metoder och bedömningskriterier för tillgodoräknande. Lärosätenas remiss- svar gav starkt stöd till detta förslag. Någon förlängning av pilotverk- samheten har dock inte beslutats av regeringen. Ett flertal lärosäten har också i sina årsredovisningar respektive i projektens slutredovisningar framhållit behovet av att UHR får ett fortsatt upp- drag att ge stöd och utveckla praxis för arbetet med reell kom- petens.36 finns dock enbart uppdrag till läro- sätena att återrapportera hur deras arbete med reell kompetens har utvecklats.37 36Detta framkommer även i (2018) Myndighetsreformen då UHR och UKÄ inrättades – intentioner och måluppfyllelse, s. 42. 37Regleringsbrev för avseende universitet och högskolor. Lärosätenas återrapportering om utveckling av arbetet med validering och bedömning av reell kompetens Stöd som finns på plats (totalt 23) Organisation/organiserad process Särskilt avsatta resurser/personal Har utvecklat information till sökanden Har utvecklat vägledning till sökanden Erkänner andra lärosätens bedömningar Källa: Lärosätenas årsredovisningar samt slutrapporter i -projektet. Många av lärosätena som deltog i pilotverksamheten, bland andra , och lärosätena inom Valider- ingsnätverk Väst, har också sett över och beslutat om nya arbets- processer för bedömningen av reell kompetens. I de nya processerna har lärosätena ofta skapat centrala ingångar för ansökningar om be- dömning och de har förtydligat organisationsstruktur och ansvars- fördelning för att säkra kvalitet och likvärdighet i hanteringen. Ett gemensamt systemstöd skulle ytterligare underlätta kvalitetssäk- ringen av valideringsärenden som det skulle ge underlag för statistik om arbetet med bedömning av reell kompetens. Inom initierade därför UHR en utveckling av det digitala administrativa systemet som ursprungligen togs fram för vali- deringsärenden inom Lärarlyftet. Fortsättningen för denna utveck- ling är dock oklar. UHR skickade en förfrågan till läro- sätena angående bland annat finansieringen och har ännu inte tagit ställning till om kommer att vidareutvecklas för att bli ett gemensamt systemstöd för lärosätenas arbete med validering. Sammanfattningsvis konstaterar att pilot- verksamheten för bedömning av reell kompetens å ena sidan har resulterat i att viktiga utvecklingsinsatser har genomförts som på de berörda lärosätena kommer bidra till ökad kvalitet och tillgång till validering. Å andra sidan saknas insatser för att sprida dessa metod- stöd och goda exempel till övriga lärosäten. Det saknas också ett gemensamt administrativt system som kan underlätta lärosätenas arbete och bidra till kvaliteten i valideringsärenden. Denna tudelade bild vad gäller stöd för kvalitet i lärosätenas generella uppdrag att bedöma reell kompetens kan jämföras med de kvalitetsstödjande insatser som UHR har genomfört inom ramen för uppdraget att samordna valideringsprocessen för behörighet till yrkeslärarutbildningen. finns cirka 130 yrkesbedömare i UHR:s bedömarbank och myndigheten har gjort insatser för att säkerställa bedömningarnas kvalitet och likvärdighet. UHR har bland annat ut- vecklat ett utbildningsmaterial för bedömare som är obligatoriskt för dem att ta del av. Utbildningen består av en hand- bok och två filmer som beskriver riktlinjer och processer. implementerade UHR också systemstödet för bedöm- ningar av behörighet till yrkeslärarutbildningen, vilket har visat sig vara värdefullt för att uppnå transparens och ökad likvärdighet och kvalitetssäkra lärosätenas valideringsarbete. Samtliga utförda valider- ingar finns nu tillgängliga i ett gemensamt ärendearkiv vilket både möjliggör granskning och fungerar som stöd för bedömare och kart- läggare.38 () ansvarar för den externa kvali- tetssäkringen och tillsynen av universitets och högskolors verksam- het. Lärosätenas hantering av tillgodoräknande är ett gransknings- område som ingår i UKÄ:s lärosätestillsyn för perioden –2022.39 Valideringsdelegationen har också i delbetänkandet om validering i högskolan (SOU 2018:19) föreslagit att UKÄ ges i uppdrag att genom- föra en samlad granskning av lärosätenas arbete med erkännande av tidigare lärande.40 3.3.5Brett deltagande i utbildningar om validering tog fram en webbutbildning i validering, Valideringsarbete i teori och praktik – en introduktion. Utbildningen omfattar och avslutas med ett slutprov. Webbut- bildningen är uppbyggd kring olika scenarier med filmer, teori och praktiska moment och riktar sig till personer som arbetar med väg- ledning, kartläggning, antagning eller bedömning av kompetens. Ut- bildningen ger en helhetsbild av validering med möjlighet att för- djupa sig i kartläggnings- och bedömningsarbetet. Den ger även en 38Universitets- och högskolerådet (2019) Årsredovisning 2018, s. 27. 39Universitetskanslersämbetet (2018) Vägledning för tillsyn av lärosätenas regeltillämpning. 40SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, s. 217. bild av olika sammanhang där validering kan användas och vilka bedömningsgrunder som är mest lämpliga inom olika sektorer. registrerade sig 2 033 personer på webbutbildningen, varav 713 fullföljde utbildningen med godkänt slutprov. () har totalt cirka 2 450 personer registrerat sig för att genomföra webbutbildningen, varav cirka 1 350 personer har slut- fört utbildningen med godkänt resultat. Webbutbildningen har haft ett brett deltagande. Såväl studie- och yrkesvägledare och lärare inom samtliga utbildningsformer som arbetsförmedlare och omställ- ningsaktörer har genomfört utbildningen. De deltagare som genom- fört webbutbildningen är främst anställda i den kommunala vuxen- utbildningen (729), följt av Arbetsförmedlingen (146), kommuner (144) och lärosäten (96). startade kursen Validering i praktiken (7,5 hög- skolepoäng) vid och Linnéuniversitetet. Vår- terminen 2018 gavs kursen även som distansutbildning vid Hög- skolan . Kursen bygger på webbutbildning och genomförs som en uppdragsutbildning med som upp- dragsgivare. (till och med ) har totalt 170 personer deltagit i kurserna, varav cirka 140 personer har fullföljt utbildningen. Även denna vidareutbildning har haft ett brett deltagande med per- soner verksamma inom olika sektorer vilket har bidragit till erfaren- hetsutbyte och ett gemensamt lärande om förhållningssätt och prak- tiskt arbete med validering. Uppföljningar visar att deltagarna är nöjda med utbildningen.41 På grund av oklarheter kring finansier- ingen ställdes kurserna in , men de kommer enligt uppgifter från att återupptas . 3.3.6Stöd för kvalitet finns även vid validering inom kontakttolkutbildning Myndigheten för () ansvarar bland annat för fördelning av statsbidrag, tillsyn och kvalitetsgranskning samt för att främja utveckling och kvalitet i vissa tolkutbildningar inom folkbild- ningen. Myndigheten har tagit fram stödmaterial för validering, bland annat självskattningsverktyg, samtalsguide och kompetens- kartläggningsformulär, och arbetar på olika sätt för att stödja utbild- 41Statens skolverk (2019) årsredovisning 2018, s. 54. ningsanordnarna i arbetet med validering. tog MYH fram en modell för tematisk granskning av utbildningsanordnares arbete med validering av kontakttolkar. Syftet med modellen är att identifiera och lyfta fram goda exempel som stöd för utbildningsan- ordnare av tolkutbildningar, men även av yrkeshögskoleutbildningar samt konst- och kulturutbildningar. Den tematiska granskningen kommer att genomföras under 2019.42 3.3.7Nordisk kvalitetsmodell för validering har utvecklats De nordiska länderna har inom ett Nordplus-projekt utvecklat en modell med åtta kvalitetsfaktorer för kvalitet i arbetet med valider- ing.43 Nordiskt nätverk för vuxnas lärandes (NVL) expertnätverk för validering fungerade som styrgrupp för projektet. En grupp forskare från , och har genomfört en studie om modellens användbarhet genom att låta utbildningsanordnare i tre nordiska länder delta i en interaktiv forskningsprocess . Resultaten från studien visar att modellen fungerar väl för att peka ut strategiskt viktiga delar och faser i valideringsprocessen ur ett kvalitetssäkringsperspektiv. Forskarna menar att modellens breda ansats har varit användbar för att identifiera utvecklingsområ- den hos samtliga deltagande utbildningsanordnare, oavsett land och skillnad i organisation.44 Modellen har bland annat an- vänts av i deras utveckling av arbetet med bedöm- ning av reell kompetens och av Myndigheten för vid utveckling av modellen för tematisk granskning av validering inom tolkutbildningarna (se avsnitt 3.3.6). NVL kommer att översätta modellen till svenska. finns den tillgänglig på engelska, danska och isländska. 42Myndigheten för (2019) Årsredovisning 2018, 42. 43NVL (2013) Quality Model for Validation in the Nordic Countries – a development project 2012–2013. 44NVL (2017) Quality in Validation of Prior Learning – Experiences from Work with the Nordic Model for Quality in Validation of Prior Learning. Att validering är samhällsekonomiskt lönsamt behöver också av- speglas i organisatoriska lösningar och i modeller för finansiering inom och mellan verksamheterna. Stabil finansiering och organisa- toriska lösningar som ger incitament för validering bör utvecklas i de ordinarie systemen för utbildning och stöd till arbetssökande. Utvecklingsprojekt bör kopplas till etablerade strukturer och vara förankrade på nationell nivå. 3.4.1Arbetsförmedlingen har utvecklat sitt arbete med valideringsprogrammet för arbetssökande Validering är ett arbetsmarknadspolitiskt program och ingår i Arbetsförmedlingens ordinarie verktygslåda för att matcha och rusta arbetssökande till arbete och utbildning. Myndigheten upphandlar därmed validering enligt branschmodell på en mer permanent basis och den arbetssökande får ersättning i programmet. Syftet med valideringsprogrammet är att bekräfta en individs tidigare förvärvade kunskaper och kompetenser och ge individen ett formellt erkännande som är gångbart på arbetsmarkna- den eller inför vidare studier eller kompletterande insatser.45 gick Arbetsförmedlingen över från upphandling enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, , till upp- handling enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem, LOV.46 Ett syfte med omläggningen är att tillgången till branschvalidering ska öka och bli mer flexibel med möjlighet att kontinuerligt ta in nya modeller och leverantörer. Arbetsförmedlingen har () upphandlade leverantörer enligt LOV inom följande yrkes- områden och yrkesroller: 45Arbetsförmedlingen (2018) Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport , s. 21. 46Upphandling enligt lagen om valfrihetssystem innebär att alla leverantörer som klarar de krav som ställs får bli leverantör av tjänsten. Leverantörerna ska uppfylla de krav som respek- tive bransch ställer på godkända valideringsutförare och branscherna är också de som reglerar innehåll och kvalitet enligt deras modell. Den arbetssökande får själv välja leverantör. •bygg och anläggning (ett flertal yrkesroller), •måleri (målare), •restaurang (kock och servitör), •fastighet (fastighetsvärd, fastighetsskötare och fastighetstekniker), •elteknik (installations- och servicetekniker), samt •transport (lastbilsförare). Därutöver har Arbetsförmedlingen publicerat upp- handling av leverantörer inom vård och omsorg (vårdbiträde och undersköterska) enligt Vård- och omsorgscolleges nya riktlinjer för validering. Diskussioner om upphandling pågår även med bland andra motorbranschen (maskin-, buss- och bilmekaniker) och VVS- branschen. Parallellt med att genomföra den nya upphandlingen av validering har Arbetsförmedlingen arbetat med att utveckla myndighetens användning och uppföljning av valideringsinsatser. Exempelvis har myndigheten utvecklat ett nytt systemstöd för registrering av doku- ment som leverantören ska delge den arbetssökande. Myndigheten har också tagit fram statistik för antal utfärdade kompetensintyg, kompetensbevis eller certifikat inom ett specifikt yrke.47 Därutöver har Arbetsförmedlingen förbättrat stödet till handläggare och infor- merat chefer om syftet och nyttan med validering för kompetens- försörjning inom bristyrken. Totalt har 287 medarbetare på deltagit i webbutbildning om validering personer har deltagit i kursen Validering i prakti- ken (se avsnitt 3.3.5). Upphandling enligt LOV har öppnat upp för fler aktörer, exem- pelvis kommuner, att bli godkända leverantörer av valideringstjäns- ter. Arbetsförmedlingen har endast tecknat avtal med tre kommuner. Det beror bland annat på att vissa kommuner har upplevt Arbetsförmedlingens system som oflexibelt med krav på att kunna ta emot validander löpande under större delen av året. Arbetsförmed- lingen har dock justerat kraven så att det är möjligt att genomföra gruppstarter och stänga för nya deltagare . när upphandling om validering enligt vård- och om- 47Arbetsförmedlingen (2018) Arbetsmarknadspolitiska program – Årsrapport , s. 22–23. sorgsmodellen har publicerats kommer antalet kommunleverantörer troligen att öka, eftersom valideringen i denna modell görs helt mot vård- och omsorgsprogrammets yrkeskurser. En form av organisatorisk lösning där branschvalidering ingår är de överenskommelser om snabbspår som har tecknats inom ett antal branscher mellan arbetsmarknadens parter och Arbetsförmedlingen. Ett snabbspår innebär en kedja av insatser som syftar till kom- petensförsörjning i bristyrken och att ta tillvara kompetensen hos nyanlända med relevant yrkeskompetens eller utbildning. Snabb- spåren utgår i huvudsak från redan befintliga insatser i Arbetsför- medlingens verktygslåda. Förutom validering kan det handla om arbetsmarknadsutbildning, praktik, yrkeskompetensbedömning och yrkessvenska. Branscherna har tidigare upplevt utmaningar med branschvalidering för nyanlända. Flera av dessa utmaningar anser branscherna har hanterats inom ramen för arbetet med snabbspåren. Branschvalidering har inom snabbspåren satts in i ett sammanhang med goda möjligheter till kompletterande utbildning och praktik.48 I vissa arbetsmarknadsutbildningar har kompetenskraven som branscherna tagit fram för sina valideringsmodeller varit utgångs- punkten för utformningen av utbildningen. Det ingår även kartlägg- ning och kompetensbedömning i arbetsmarknadsutbildningar. En inledande modul på 2–med test och bedömning används för att kartlägga deltagarnas kompetens. Om bedömningen visar att per- sonen redan har stora delar av den kompetens som utbildningen ska ge så ska utbildningsleverantören lämna en rekommendation till Arbetsförmedlingen om att deltagaren anvisas till validering i stället. 3.4.2Validering erbjuds i samband med omställning Trygghetsfonden TSL har omorganiserat sitt arbete i syfte att frigöra resurser för bättre stöd vid omställning. Av de befintliga medlen läggs på validering och kortare yrkesutbildningar. kan därför personer som förlorar jobbet på grund av arbetsbrist också erbjudas utbildning och validering av yrkeskun- skaper, vid sidan av det tidigare stödet med coachning till ett nytt arbete. TSL arbetar för att tillgängliggöra validering enligt bransch- 48Bättra (2018) Branschvalideringens användning och nytta – Exempel och analys som genomförts med stöd av Valideringsdelegationens arbetsgrupp för branschvalidering, dnr Komm2017/01316/U 2015:10, s. 17. modell för individer där kartläggningen visat på behov av validering. genomförde TSL ett heldagsseminarium för att höja kompetensen om validering bland deras upphandlade omställ- ningscoacher. 3.4.3Tillfällig basfinansiering för regionalt kompetensförsörjningsarbete har fått i uppdrag att 2018–2020 stödja de regionalt utvecklingsansvariga aktörernas arbete inom kompetensförsörj- ningsområdet (se avsnitt 3.2.3). fördelade till regionerna 2018 som stöd för arbetet med kompetens- försörjning och ytterligare tillförs respektive 2020. Medlen innebar en basfinansiering för regionernas arbete med regional kompetensförsörjning (inklusive validering) och fördelades med lika stort belopp till samtliga regio- ner. Medlen är avsedda både för basfinansiering och för särskilda utvecklingsinsatser. är det, enligt delegationens bedömning, endast tre regio- ner som har etablerat stödstrukturer för validering som en del i regionens reguljära arbete med kompetensförsörjning (se avsnitt 3.2.3). Flera regioner uppger att de har använt medlen från för att anställa projektledare för uppdraget om regional samverkan om validering.49 I några regioner har också ESF-finansierade projekt startats som förstärker arbetet att etablera regionala plattformar för validering, till exempel Effektivare Validering i län och Vali- dering i – en väg in. Även i och har ESF-projekt genomförts med samma syfte. Därutöver finns syner- gier i flera regioner mellan utvecklingen av strukturer för validering och särskilda projekt för kompetensförsörjning inom vissa bran- scher. Detta märks inte minst i som har integrerat sats- ningar inom såväl projekt industri som indu- strins ESF-projekt industri i arbetet med att etablera effektiva strukturer för validering. Enligt Valideringsdelega- tionens bedömning är dock tillfällig projektfinansiering inte tillräck- ligt. Det behövs både ett långsiktigt uppdrag och en långsiktig medfinansiering från staten för att regionerna ska kunna ta rollen 49Gotland, , , , , , och . som samordnande och pådrivande kraft för valideringsarbetet i hela landet. Utveckling av regional samverkan om validering har även pågått inom Statens skolverks ESF-projekt . Projektet, som av- slutades , syftade till att utveckla samverkan mellan kommuner i fyra regioner: (kommunalför- bund), (Vux), () och (). Kommunerna samarbetade inom projektet för att förstärka regional yrkesinriktad vuxenutbildning och validering över kom- mungränserna. Insatserna har handlat om att utveckla samarbete mellan olika branscher, utbildningsanordnare och myndigheter i respektive region. I fokuserade projektet särskilt på att hitta former för samverkan inom valideringsområdet. Här etablerades samverkan även med Arbetsförmedlingen, vilket upplevdes som en framgångs- faktor. En utvärdering av visar att arbetet med validering har varit framgångsrikt.50 Pilotregionerna uttrycker dock en oro att den samverkan som byggts upp riskerar att upphöra eller minska när RegioVux avslutats. De uttrycker behov av fortsatt eko- nomiskt stöd, exempelvis genom nya projektmedel. 3.4.4Validering i orienteringskurs kan ge statsbidrag Orienteringskursen inom komvux kan användas för flera olika ända- mål, bland annat för validering. Kursen är studiemedelsberättigad för eleven och statsbidrag, i form av yrkesvux, kan utgå till kommunen om orienteringskursen ingår i en individuell studieplan som inne- fattar yrkeskurser. I delbetänkandet En nationell strategi för valider- ing (SOU 2017:18) framhöll Valideringsdelegationen att kommuner i ökad utsträckning bör använda sig av orienteringskursen som en organisatorisk lösning för att genomföra validering.