sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — För tolkutbildningar inom folkbildningen finns inte någon för- fattningsreglerad examensordning med angivna kompetenskrav (för- väntade läranderesultat) för att erhålla en examen. MYH har dock tagit fram en kompetensbeskrivning för yrkesrollen kontakttolk i form av läranderesultat som relaterar till nivå 4 i SeQF. MYH har även i uppdrag att genomföra en försöksverksamhet med utbildning till kontakttolk inom . Om försöksverksamheten leder till att kontakttolkutbildningen fortsatt ingår i blir också en examen till kontakttolk nivåplacerad i SeQF. Inte heller de utbildningar som får stöd enligt förordningen (2013:871) om stöd för konst- och kulturutbildningar och vissa andra utbildningar har någon författningsreglerad examensordning med angivna kompetenskrav. MYH gör inga insatser för att främja över- förbarhet för dessa utbildningar. 3.1.6Överförbarheten mellan högskola och kompetens som utvecklats i andra sammanhang är otillräcklig Samtliga examina från högskoleutbildning har nivåplacerats i SeQF. Examina på grundnivå återfinns på nivå 6, examina på avancerad nivå finns på nivå 7 och examina på forskarnivå har nivå 8 i SeQF. Såväl kursmål som examensmål ska vara uttryckta i förväntade lärande- resultat. Hur målen formuleras har stor betydelse för jämförbarhet och överförbarhet för utbildning mellan och inom länder. De har också en viktig funktion som instrument vid bedömning av behörig- het till studier på nästa nivå, vid tillgodoräknande och för möjlig- heterna att bedöma och erkänna kompetens som utvecklats i andra sammanhang än i formell utbildning. Det finns behov av att vidare- utveckla lärandemålen, både för kurser och examina, för att under- lätta överförbarhet och möjliggöra tillgodoräknande av kompetens som utvecklats i andra sammanhang. Valideringsdelegationen har i delbetänkandet Validering i hög- skolan (SOU 2018:29) föreslagit att kompetens som redan bedömts och resulterat i en erkänd kvalifikation med nivåplacering i SeQF ska utgöra en egen grund för tillgodoräknande.7 Förslaget syftar till ökad överförbarhet mellan såväl högskola och yrkeshögskola som kvalifikationer från andra sammanhang. En enkätundersökning bland representanter från universitet och högskolor i ledningsgruppen för olika yrkeshögskoleutbildningar visar att av de svarande anser att det finns möj- lighet för studerande på den aktuella yrkeshögskoleutbildningen att tillgodoräkna sig kunskaper vid fortsatta högskolestudier inom sam- ma område.8 Skälen som de svarande uppgett är att det saknas mo- deller för validering på det egna lärosätet, att yrkeshögskoleutbild- ningen är för praktisk och att den saknar vetenskaplig grund och analys, att har kursplaner som inte är kopplade till högskolan samt att det är svårt att se en tydlig progression i yrkes- högskoleutbildningen. I enkäten framgår bland annat att en attityd- förändring till kunskap som produceras utanför högskolan är en faktor som skulle kunna påverka en mer systematisk validering av yrkeshögskolestudier vid fortsatta studier på högskolan. 3.2Ansvar på nationell och regional nivå Kvaliteten och användningen av validering ska främjas inom de reguljära systemen för utbildning och stöd till arbetssökande. Myn- digheternas uppdrag att främja och samordna validering behöver därför vara tydliga och långsiktiga. Med en tydlig ansvarsfördelning mellan olika myndigheter blir systemet för validering lättare att överblicka för individer, vägledare och utförare. Även arbetsmark- nadens parter bör aktivt främja användningen av validering. För att skapa långsiktighet i samverkan om validering på regional nivå bör det inkluderas i det regionala arbetet för kompetensförsörjning. Det behövs tydligt ansvarstagande och samverkan mellan aktörer på natio- nell och regional nivå. För att hålla samman systemet för validering behöver de ansvariga myndigheterna samverka med varandra och med arbetsmarknadens parter. 7SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, s. 198. 8Myndigheten för (2019) Ökad rörlighet mellan yrkeshögskoleutbildning och högskoleutbildning, s. 35–36. 3.2.1I nuläget saknas ett uppdrag att främja validering inom högskolan För att öka långsiktigheten och tydligheten om ansvaret bör uppdrag att främja och samordna användningen och utvecklingen av valider- ing så långt som möjligt anges i respektive myndighets instruktion. I vissa fall kan dock reglering i annan förordning vara lämpligare. I tabell 3.1 redovisas Valideringsdelegationens bedömning av om berörda myndigheter har ett tydligt uppdrag att främja validering, i instruktionen för myndigheten eller på annat sätt. Tabell 3.1 Har myndigheten ett tydligt uppdrag att främja validering i instruktionen eller på annat sätt? Ja (särskilt uppdrag) Ja (indirekt) och Myndigheten för () har tydliga uppdrag att främja validering i instruktionen för respektive myndighet.9 Av instruktionerna framgår att myndigheterna ska främja användningen och utvecklingen av validering inom de utbild- ningsområden som respektive myndighet ansvarar för. MYH ansva- rar även för att stödja branscherna i deras arbete med att utveckla och kvalitetssäkra samt informera om modeller för validering. Arbetsförmedlingen har inget uppdrag att främja validering i in- struktionen för myndigheten. Däremot har Arbetsförmedlingen ett tydligt uppdrag att främja validering genom att validering är ett arbetsmarknadspolitiskt program som regleras i förordning.10 Arbetsförmedlingen har även ett indirekt uppdrag att främja validering genom ansvaret för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering på arbetsmark- 9Förordning (2015:1047) med instruktion för , 18 § p. 5, respektive Förord- ning (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för , 6 §. 10Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program, 13 §. naden.11 Validering är en viktig insats inom ramen för etablerings- programmet för vissa nyanlända invandrare.12 saknar Universitets- och högskolerådet (UHR) ett upp- drag att främja validering inom högskolan. Åren 2016–2018 hade UHR ett särskilt uppdrag att i en pilotverksamhet främja och sam- ordna lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens (). Sedan pilotverksamheten avslutades finns inget övergripande främjaruppdrag, varken i instruktionen för myndig- heten eller på annat sätt. Valideringsdelegationen föreslog i delbe- tänkandet Validering i högskolan (SOU 2018:29) att UHR skulle ges ett långsiktigt uppdrag att främja lärosätenas arbete med erkän- nande av tidigare lärande genom en ändring i instruktionen för myn- digheten.13 Förslaget fick starkt stöd av remissinstanserna. Någon sådan uppgift har dock ännu inte införts i instruktionen. Delegatio- nen föreslog också att UHR:s tidigare uppdrag att stödja lärosätenas utveckling av bedömningsmetoder och gemensamma bedömnings- kriterier skulle förlängas . I regleringsbrevet för finns dock inget sådant uppdrag angivet. Däremot kvarstår uppdraget till UHR att samordna valideringsprocessen för behörighet till yrkeslärarutbildningen. Enligt Valideringsdelegationens bedömning är förutsättningarna för ett långsiktigt arbete med validering nu sämre inom högskole- området än inom övriga utbildningsformer. Delegationen vill betona vikten av att UHR ges ett långsiktigt uppdrag att främja använd- ningen och utvecklingen av validering inom högskolan. Det om- fattande utvecklingsarbete som bedrivits inom högskolan riskerar annars att uppfattas som ytterligare ett i raden av till- fälliga projekt. Syftet med pilotverksamheten var att etablera varak- tiga strukturer för arbetet med bedömning av reell kompetens. För att uppnå detta behövs ett långsiktigt främjaruppdrag till UHR. har inget instruktionsenligt uppdrag att främja vali- dering. Däremot har myndigheten i uppdrag att stödja de regionalt utvecklingsansvariga aktörernas (RUA) arbete inom kompetensför- sörjningsområdet –2020.14 Ett av tre utpekade fokusom- råden i detta arbete är att bidra till att etablera effektiva strukturer för validering på regional nivå (se avsnitt 3.2.3). Som en del av reger- 11Förordning (2007:1030) med instruktion för Arbetsförmedlingen, 6 §. 12Förordning (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 13SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, s. 210. 14Uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörjningsarbete 2018–2020 (N2017/07839/RTS). ingens strategi för nyindustrialisering har även i upp- drag att stimulera arbetet med kompetensförsörjning i små och medelstora industriföretag genom kompetenskartläggning och vali- dering.15 har uppdraget utökats och förlängts till mars 2020.16 Svenska har inget tydligt uppdrag att främja validering. Indirekt finns dock uppdrag genom att det i nationella socialfonds- programmet –2020 finns mål om att öka samverkan och stärka kopplingen mellan utbildning, arbetsliv och arbetsplatsförlagt lärande, samt att stärka lika tillgång till livslångt lärande bland annat genom att främja validering av förvärvad kompetens. 3.2.2Arbetsmarknadens parters arbete med att främja validering fortsätter En ökad användning av validering förutsätter ett aktivt engagemang och ansvarstagande från arbetsmarknadens parter. Utvecklingen av fler fungerande och kvalitetssäkrade modeller för validering av yrkes- kompetens (se avsnitt 2.1) är ett resultat av branschernas och arbets- marknadens parters engagemang för att öka användningen av valider- ing. Ett annat uttryck är överenskommelserna mellan parterna och Arbetsförmedlingen om snabbspår för nyanlända. fanns fjorton snabbspår omfattande ett trettiotal yrken.17 Validering ingår i fem av snabbspåren.18 Trygghetsfonden TSL erbjuder validering till personer som sagts upp på grund av arbetsbrist. Validering kan användas om det ger deltagaren bättre möjligheter att få ett nytt jobb. Industrins parter och fristående branschorganisationer har till- sammans utvecklat och bildat Svensk Industrivalidering. Arbetet har resulterat i ett sammanhållet och kvalitetssäkrat system för valider- ing och certifiering av industrins olika bas- och yrkeskompetenser. Systemet underlättar användningen av validering för såväl arbets- 15Uppdrag att stimulera industrins och industrinära tjänsteföretags strategiska kompetens- försörjning (N2016/06227/FÖF). 16Ändring av uppdrag att stimulera industrins och industrinära tjänsteföretags strategiska kompetensförsörjning (N2018/04198/FÖF). 17Arbetsförmedlingen (2019) Arbetsförmedlingens nulägesbedömning av arbetet med snabbspår – . 18Validering ingår i snabbspåren för målare, kockar, fastighetsbranschen, elteknikbranschen samt lastbilsförare. givare som för Arbetsförmedlingen, omställningsaktörer och utbild- ningsanordnare, och bidrar bland annat med att samordna drift och upphandling. Industrins parter driver även Kompe- tenssäkrad industri där validering är en komponent för strategisk kompetensutveckling. Projektet vänder sig till små och medelstora industriföretag. Ett av syftena med projektet är att utveckla former för samverkan mellan Svensk industrivalidering och regionala aktö- rer för att öka spridningen av branschvalidering i industriföretag. 3.2.3Utveckling av samverkan om validering pågår i regionerna Det behövs en fungerande samverkan om validering på regional nivå som involverar såväl företrädare för arbetslivet som kommunala och regionala aktörer på kompetensförsörjningsområdet. I En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) framhåller Valideringsdelega- tionen att utvecklad samverkan om validering bör inkluderas och prioriteras i de regionalt utvecklingsansvarigas ordinarie arbete med kompetensförsörjning. presenterade delegationen en vägledning som beskriver hur aktörer med regionalt utvecklings- ansvar (RUA) kan gå till väga för att utveckla samverkan om valider- ing.19 RUA:s roll bör vara att arbeta pådrivande, stödjande och kun- skapshöjande. RUA erbjöds av regeringen att stödja och främja insatser inom tre utpekade fokusområden för kompetensförsörj- ning.20 i fick motsvarande uppdrag.21 Ett av dessa fokusområden är att bidra till att etablera effektiva strukturer för validering på regional nivå. Samtliga regioner accepterade erbju- dandet och uppföljning visar att alla regioner har flyttat fram sina positioner vad gäller samverkan om validering. De flesta regionerna befinner sig dock fortfarande i en 19Valideringsdelegationen (2018) Samverkan kring validering på regional nivå – Vägledning för aktörer med ett regionalt utvecklingsansvar. 20Villkor m.m. för för landstingen i , , , , , , , , , , Väster- , och , samverkansorganen i , län, , , , och samt inom utgiftsområde 1 , 19 Regional tillväxt och 22 Kommunikationer. 21Regleringsbrev för avseende länsstyrelserna. kartläggningsfas (se figur 3.1).22 Flertalet regioner nämner delegatio- nens vägledning som ett bra stöd för utvecklingsarbetet. Figur 3.1 Utveckling av regionala stödstrukturer för validering Källa: Valideringsdelegationens sammanställning av regionernas redovisningar för arbetet på kompetensförsörjningsområdet . 22Tillväxtverket (2019) Delredovisning av uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörjnings- arbete 2018–2020 N2017/07839/RTS, s. 15. Många RUA har lyckats mobilisera relevanta samverkans- aktörer i regionen och fått igång ett gemensamt utvecklingsarbete. Vuxenutbildningen, Arbetsförmedlingen, kommunernas arbetsmark- nadsenheter, och Teknikcollege är vanliga samverkan- saktörer, men i många regioner medverkar också folkhögskolor, yrkeshögskoleanordnare och högskolor. ligger fokus på vali- dering mot yrkeskurser inom komvux och mot arbetslivets kvali- fikationer (branschvalidering). De yrkesområden som regionerna anger som prioriterade har alla tydliga rekryteringsbehov: vård och omsorg (både vårdbiträde och undersköterska), industri, besöksnär- ingen och barnskötare. Fungerande nationella modeller för valider- ing finns inom samtliga dessa områden förutom vad gäller barn- skötare. Där pågår flera parallella utvecklingsarbeten med finansiering från Socialfonden. Valideringsdelegationen anser att det är angeläget att SKL och prioriterar utvecklingen av en nationell valideringsmodell för barnskötare. Uppdraget till att stödja RUA:s arbete inom kom- petensförsörjningsområdet gäller (se avsnitt 3.4.3). I regionernas villkorsbeslut anges dock endast ett åter- rapporteringskrav med hänvisning till villkorsbeslutet för 2018.23 Enligt Valideringsdelegationen bör erbjudandet till regionerna förtydligas så att det framgår att fokusområdet att etablera effektiva strukturer för validering gäller även 2019 och 2020. 3.2.4Det saknas ett långsiktigt ansvar för samordning av valideringssystemets olika delar Valideringsdelegationen har i uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på nationell och regional nivå. Delegationens uppdrag upphör . Även efter att delegationen slutfört sitt uppdrag finns behov av att en myndighet eller aktör har ett särskilt ansvar för att hålla samman och driva på utvecklingen av system för validering. Regionala struk- turer för validering är beroende av ett nationellt sammanhållet system för att undvika parallella strukturer.24 Valideringsdelegatio- 23Villkor m.m. för för landstingen samt inom utgiftsom- råde 1 , 19 Regional tillväxt och 22 Kommunikationer. 24Tillväxtverket (2019) Delredovisning av uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörjnings- arbete 2018–2020 N2017/07839/RTS, s. 15. nen avser att i slutbetänkandet återkomma till behovet av ett sam- manhållande ansvar för validering och hur ett sådant långsiktigt sam- ordningsuppdrag bör utformas. Hög kvalitet i genomförandet ger valideringens resultat legitimitet. Myndigheternas uppdrag att utveckla metodstöd, tydliga riktlinjer och uppföljning av valideringsverksamheten är därför viktiga för att höja kvaliteten. Kompetenskraven, eller de lärandemål som indivi- den valideras mot, behöver vara väl förankrade i utbildningsväsendet och i arbetslivet. Det är också viktigt att metoderna för validering är kvalitetssäkrade. För validering med hög kvalitet behöver också utföraren ha rätt kompetens. Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för yrkes- högskolan samt Universitets- och högskolerådet har haft särskilda uppdrag att utveckla stöd för kartläggning och bedömning av kom- petens inom sina respektive områden. Olika former av stöd finns nu på plats, helt eller delvis, för aktörer inom både arbetsliv och utbild- ning. I tabell 3.2 redovisas Valideringsdelegationens bedömning av i vilken grad det finns stöd för kvalitet i genomförandet av validering inom arbetsliv och formell utbildning. Inga större förändringar har skett jämfört med föregående årsredovisning. Tabell 3.2 Finns stöd för kvalitet i genomförandet av validering? 3.3.1Standarden för branschvalidering ger stöd i kvalitetssäkringsarbetet Myndigheten för () redovisade den standard för branschvalidering av yrkeskompetens som myn- digheten fått i uppdrag att ta fram i samarbete med branscher som har kunskap om och erfarenhet av att konstruera valideringsmodeller.25 Standarden omfattar övergripande rekommendationer och ger stöd för både utveckling av valideringsmodeller och för genomförande av validering. Standarden omfattar också ett antal kvalitetskriterier för en nationellt legitim branschmodell. Exempel på kriterier är att branschen ska anvisa godkända metoder och verktyg för att iden- tifiera och bedöma individens reella kompetens, ställa krav på utförar- kompetens och ha kompetensutveckling för yrkesbedömare. arbetar branscherna med att anpassa eller upp- datera sina valideringsmodeller och att genomföra den kvalitets- deklaration som beskrivs i branschstandarden. Detta görs bland annat inom ramen för det så kallade BOSS-projektet26 som startade . Inom arbetar man med att utveckla kvalitetssäkringen. De branscher som ansöker och får beslut om nivåplacering av sin valideringsmodells kvalifikation i den svenska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) kom- mer även att få kvalifikationen kvalitetsgranskad av MYH. bidrar därutöver till kompetenshöjning om hur man tar fram en branschmodell. För deltagare i projektet finns bland annat expertstöd, verktyg och manualer att tillgå. De workshops som genomförs är öppna även för branscher som inte ingår projektet. I Valideringsdelegationens uppföljning av branschvalidering (se bilaga 1) används standardens kriterier samt nivåplacering i SeQF som indikatorer på kvalitet. Båda dessa kvalitetsverktyg är relativt nya och huvuddelen av branschmodellerna uppfyller därför inte kva- litetskriterierna . Flera av branscherna anger dock att deras modell följer standarden även om de ännu inte har kvalitetsdekla- rerat sin modell. Flertalet modeller innefattar också systematisk kvalitetssäkring. 25Myndigheten för (2017) Standard och riktlinjer för branschvalidering av yrkeskompetens. 26Projektet operativ och strategisk samverkan (BOSS) är ett ESF-finan- sierat projekt –2019 som syftar till att öka nytta och användning av branschvali- dering för arbetsgivare och individer. Detaljerat kvalitetsstöd, till exempel för kartläggning och bedöm- ning, inryms i branschernas valideringsmodeller. Det varierar dock hur omfattande stöd branscherna har tagit fram. Likaså varierar det mellan branscherna hur och i vilken omfattning det finns kompe- tensutveckling för dem som utför valideringen. I de flesta validerings- modeller ingår dock någon form av utbildningsinsats för yrkesbe- dömarna. Självskattningsverktyg kan användas inför en validering och vara en del i kompetenskartläggningen. Arbetsförmedlingen tillhandahåller självskattningsformulär för 34 olika yrkesområden/yrkesroller. Flera av dessa finns också tillgängliga på andra språk än svenska, till exempel arabiska. Självskattningarna har i de flesta fall tagits fram tillsammans med branscherna och har då en tydlig koppling till branschmodellen för validering. 3.3.2Implementeringen av stödmaterial för validering inom vuxenutbildning fortsätter har tagit fram stödmaterial och riktlinjer för vali- dering inom vuxenutbildning.27 Stödmaterialet fokuserar på de pro- cesser inom validering som sker inom skolväsendet och då främst inom kommunernas vuxenutbildning. Riktlinjerna avser främst den kartläggande delen av valideringen. Därutöver har tagit fram ett formulär för kompetenskartläggning och allmänna råd för prövning. Av den enkät som delegationen 2018 genomförde med hjälp av Kommuner och Landsting framgår att de allra flesta kommuner känner till riktlinjer och olika stödmaterial och att de anser att dessa är viktiga för att kommunen ska kunna genomföra strukturerade valideringar av hög kvalitet.28 En mål- gruppsanalys som genomfördes inom ramen för den fördjupade myndighetssamverkan om validering (se avsnitt 3.5.2) visar dock att drygt hälften av kommunernas studie- och yrkesväg- ledare inte vet vart de ska vända sig för att få information och stöd om validering. Sju av tio studie- och yrkesvägledare anger också att de har behov av mer stöd för att arbeta med validering. 27Statens skolverk (2013) Validering inom vuxenutbildning och (2017) Rikt- linjer till stöd för kommunernas arbete med validering, bilaga. 28Valideringsdelegationens årliga redovisning – . har på olika sätt bidragit till att stödmaterialen imple- menteras. I en utvärdering av RegioVux framkommer behov av ett organisatoriskt stöd och möjligheter till fortsatt erfaren- hetsutbyte för att samverkan kring regionalt yrkesvux ska kunna utvecklas och bli långsiktigt hållbart. rekommenderas att fortsätta göra besök i regionerna för dialog, workshop och semina- rier.29 planerar att genomföra sådana dialog- möten och workshops om validering. Föreningen och omsorgscollege (VO-College) antog uppdaterade riktlinjer för validering. Riktlinjerna beskriver syf- tet med validering inom vård och omsorg, roll- och ansvarsfördel- ning i valideringsprocessen och dess olika steg. Riktlinjerna finns tillgängliga på VO Colleges webbplats. För att bidra till ett kvalitets- säkrat och likvärdigt arbete med validering har VO-College också tagit fram ett metodstöd för hur validering inom vård och omsorg bör genomföras praktiskt. kommer även metodstödet att finnas tillgängligt på VO-Colleges webbplats. Genom registrering och inloggning kommer samtliga vuxenutbildningsak- törer, oavsett om de är medlemmar i eller inte, kunna använda sig av metodstödet. har ansvar för tillsyn och kvalitetsgransk- ning av den kommunala vuxenutbildningen. Myndigheten genomför dock ingen systematisk kvalitetsgranskning av validering inom den kommunala vuxenutbildningen. 3.3.3Myndigheten för genomför insatser för att stödja utbildningsanordnarna Inom finns ett övergripande stöd i form av en av reell kompetens för tillträde till utbild- ningarna.30 tar även kortfattat upp bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande. Ytterligare ett tillgängligt stöd är de formulär som kan användas för kompetenskartläggning inför en eventuell bedömning för både tillträde och tillgodoräknande. Dessa blanketter finns på myndighetens webbplats och riktar sig till utbildningsanordnare. Myndigheten för () har genomfört webbinarier för anordnare där bedöm- 29Sweco (2019) Projekt – processer och lärdomar från projektet, s. 22. 30Myndigheten för (2017) till . ning av reell kompetens för tillträde har ingått som en del. Därutöver utvecklar MYH en webbkurs för anordnare för att stödja dessa i arbetet med bedömning av reell kompetens för tillträde. ersatte MYH till stor del sin inledande tillsyn av utbildningsanordnare med etableringsstöd, det vill säga råd och väg- ledning inför utbildningsstart. Etableringsstödet syftar till att ge ut- bildningsanordnarna tydligare information och tillgång till stödma- terial avseende krav på yrkeshögskoleutbildningar, inklusive bedöm- ning av reell kompetens för tillträde och tillgodoräknande.