sou · H8B351 · 2020-09-02 00:00:00 — Undantag för köp av levande djur I utredningens kommittédirektiv anges följande. har tillkännagett som sin mening att regeringen bör initiera överväganden om huruvida reglerna i konsumentköplagen för köp av levande djur är ändamålsenligt utformade (bet. 2016/17:CU12 punkt 6, rskr. 2016/17:209). Utredaren ska mot den bakgrunden överväga om köp av levande djur helt eller delvis bör undantas från tillämpningen av de regler som genomför direktivet och om andra åtgärder bör vidtas för att få till stånd en ordning som är ändamålsenlig för både näringsidkare och konsumenter. 11.1.2Handel med levande djur Konsumentköp av levande djur sker på många olika sätt. Det förekommer handel med levande insekter och larver som används som foder till reptiler, spindeldjur och fåglar. Sällskapsdjur kan säljas av exempelvis zoobutiker, importörer eller uppfödare med stora skillnader i verksamheternas omsättning. I dessa fall finns krav på tillstånd för verksamheten och föreskrifter om utbildning för den som ska arbeta i den10. Försäljning kan ske av arter där det krävs särskilda tillstånd och bevis för lovligt innehav, till exempel CITES- listade djur11. Priset kan variera från ett närmast obetydligt belopp till . Köpet kan ske spontant eller ha föregåtts av omfattande undersökningar som vid flera provridningar av en häst och veterinärundersökning med röntgen. Djur kan skickas i varubrev, transporteras mot en hög kostnad eller hämtas hos säljaren i samband med köpet. Affektionsvärdet för djuret varierar beroende på djurslag och inblandade parter. Konsumentköplagen är tillämplig i alla dessa situationer och dess bestämmelser är, med några uttryckliga undantag, tvingande. Ett levande djur kan säljas osett vid till exempel internetauktion eller när det skickas mot postförskott. Sådan försäljning av levande djur som sker utan föregående fysisk kontakt mellan köparen och djuret kan väcka etiska frågor. 106 kap. 4 § djurskyddslagen (2018:1192), 6 kap. 6 § djurskyddsförordningen (2019:66) samt Statens jordbruksverks föreskrifter om tillståndsplikt för viss djurhållning av sällskapsdjur, häst och pälsdjur, SJVFS 2019:27, respektive Statens jordbruksverks föreskrifter och allmänna råd om villkor för hållande, uppfödning och försäljning m.m. av djur avsedda för sällskap och hobby, SJVFS 2019:15. 11Se bland annat Convention on International Trade in Endangered Species of Wild Fauna and och dess bilagor respektive Rådets förordning (EG) nr 338/97 av om skyddet av arter av vilda djur och växter genom kontroll av handeln med dem och bilagor till den förordningen. Undantag för köp av levande djur När det gäller försäljning av hundar och katter är säljaren oftast uppfödaren. registrerar drygt 10 000 valpkullar vilket motsvarar cirka två tredjedelar av alla hundar som föds i . Endast rashundar som är uppfödda av medlemmar i får registreras. Antalet registrerade valpar har minskat från cirka 60 000 till cirka 50 000 . Alla hundar som bor i ska märkas med ett unikt id-nummer och registreras i centrala hundregister12. Enligt registret fanns det 963 000 hundar i . Det kan jämföras med 594 000 hundar . verkar för att alla katter ska vara ID-märkta och registrerade. I dess register finns knappt 370 000 katter och det registreras cirka 3 500 nya katter . Enligt uppgift från minskar antalet hundar som registreras i klubbens register som antalet hundar i ökar. Det finns flera orsaker till detta. uppger att det har blivit vanligt att hundvalpar som annonseras ut på internet har förts in i utan att uppfylla införselkraven från länder där hundvalpar av olika skäl är billiga att köpa (så kallade smuggelhundar). Det är ofta små och dyra hund- raser som smugglas och säljs över internet. är av uppfattningen att konsumentköplagens regler försvårar för hobbyuppfödare och att den gynnar den oseriösa handeln, där säljaren ofta inte går att nå efter avslutat internetköp. finns ungefär 360 000 hästar i . beräknar att svensk hästnäring står för av den svenska BNP:n och sysselsätter 15 000 helårsarbetskrafter eller närmare 30 000 personer. Ungefär en miljon människor har regelbunden kontakt med hästar och cirka hälften av dem rider regel- bundet. Enligt kan cirka 20 000 företag inom hästnäringen beräknas finnas i . Bland dessa finns upp- födare, utbildare, förmedlare, inackorderingsverksamhet, ridskolor och travtränare. Vid konsumentköp av djur, bortsett från de djur som säljs i zoobutiker, bedriver näringsidkaren ofta verksamhet i liten skala, vanligen som hobby eller bisyssla. Säljaren är normalt uppfödare 12Se 2–4 §§ lagen (2007:1150) om tillsyn över hundar och katter och 2–5 §§ förordningen (2007:1240) om tillsyn över hundar. Undantag för köp av levande djur även om det förekommer näringsidkare som köper in och säljer djuren vidare, inom från köpet eller efter det att djuret utbildats. Det senare gäller särskilt vid hästförsäljning. Enligt uppgifter från har den typiska hunduppfödaren sin uppfödning i hemmet, föder upp några få kullar och har inte någon försörjning från hund- uppfödningen. Uppfödarens utgifter under djurets levnadstid fram till försäljningen ligger sammantaget i många fall i nivå med köpessumman. har i en skrivelse13 till utredningen anfört att många uppfödare bedriver sin uppfödningsverksamhet som hobby eller som bisyssla vid sidan av annan anställning eller annat företagande. prövade i rättsfallet ”Hästen ” NJA 2018 s. 866 om säljaren av en häst som var avsedd för westernridning, hade bedrivit näringsverksamhet och om försäljningen hade ett sådant samband med näringsverksamheten att konsumentköplagen var tillämplig, det vill säga om definitionen av näringsidkare i 1 § var uppfylld. Säljaren ansågs ha bedrivit näringsverksamhet av förhållande- vis ringa omfattning bestående av tur- och ponnyridning med två ponnyer som var bokförda i verksamheten. Hästen hade köpts för att användas som tävlingshäst innan näringsverksamheten startades. Hästen var inte bokförd i verksamheten, den bjöds inte ut på den Facebook-sida där verksamheten marknadsfördes och köpeavtalet hade inte någon professionell karaktär eller någon annan koppling till verksamheten. Sammantaget gav de omständigheter som förelåg i målet inte grund för slutsatsen att säljaren hade handlat för ändamål som hade samband med den egna näringsverksamheten. Gränsdragningen mellan om en säljare ska anses som närings- idkare eller inte kan vara svår att göra. Det finns säljare som har utgått från att de inte bedriver någon näringsverksamhet och som först vid en tvist blir medvetna om att det är konsumentköplagen som är tillämplig på köpet. Huruvida verksamheten skatterättsligt är 13Lantbrukarnas bildade branschavdelningen LRF Häst som utgör ett samarbete mellan och följande organisationer. , , Trav- hästen, , Svensk Travsport, , , Ridskolornas , Distrikts- hovslagarna och . Den sistnämnda var dock inte medlem i LRF Häst när skrivelsen, som LRH Häst står bakom, beslutades. LRF Häst samarbetar även nära med . Undantag för köp av levande djur att betrakta som näringsverksamhet har inte någon självständig betydelse vid den konsumenträttsliga bedömningen14. Det pris som betalas för ett levande djur kan variera kraftigt. Vid dyrare djur, främst katter och hundar av vissa raser samt hästar, kan köparen ha bättre ekonomiska förhållanden än uppfödaren. Säljaren genomför normalt inte ett större antal försäljningar och har inte ett stort kunskapsmässigt övertag. I en sådan situation kan hävdas att köparen inte är en sådan svagare part som konsumentköplagen syftar till att skydda. och är av denna uppfattning. 11.1.3Djurets omvårdnad vid tvist När köparen vill kräva omleverans eller häva köpet vid fel på djuret har köparen en vårdplikt för djuret i sin besittning15. Köparen måste vidta skäliga åtgärder för vård av djuret vilket i vart fall innebär att djuret ska få basbehoven tillgodosedda som foder, vatten och omvårdnad. Rätten till hävning eller omleverans går förlorad om djuret inte kan lämnas tillbaka väsentligen oförändrat, om inte något av undantagen för när rätten ändå kvarstår är tillämpligt. Om säljaren motsätter sig köparens krav är djuret kvar hos köparen under tvisten. Vid sidan av köprättsliga bestämmelser är djurskyddslagstiftningen tillämplig. Om tvist uppkommer om fel på ett levande djur aktualiseras en rad överväganden av praktisk natur som kan få juridiska följder. Det kan illustreras med ett exempel där en skada på en häst upptäcks efter köpet. En skada kan naturligtvis medföra att en häst ordineras vila. Vid tvister som rör hästköp ställs ofta hästen av även i andra situationer, vilket betyder att den inte tränas och tävlas. Skälen kan vara flera. Köparen vill inte lägga ned mer tid och pengar än nödvändigt på en häst som denne anser felaktig. Risken för att hästen ådrar sig annan skada som endast är hänförlig till köparen kan medföra att köparen avstår träning. Skyldigheten för köparen att begränsa sin skada kan också ha viss betydelse för de kostnader som 14Se ”Hästen ” NJA 2018 s. 866 p. 15Se uttalande om att det är tillräckligt att reglerna om vårdplikt i 72– 73§§ köplagen tillämpas analogt vid konsumentköp (SOU 1984:25 s. 235) och specialmotiveringen till 43 och 44 §§ konsumentköplagen där det anges att en konsument i allmänhet bör ha rätt till ersättning för särskilda kostnader för vård av varan (prop. 1989/90:89 s. 158 och 160). Undantag för köp av levande djur köparen är beredd att ta på sig. Säljaren kan bli ersättningsskyldig för de löpande kostnaderna (skadestånd), men köparen vill kanske inte riskera att vid förlorad tvist behöva svara för de merkostnader som finns för en häst som tränas jämfört med en avställd häst (till exempel mer foder och olika typer av behandlingar). Köparen kan också helt enkelt tappa intresset för att träna en häst som köparen inte vill ha kvar. Efter en tids avställning påverkas hästens kondition och muskel- bildning, vilket vid vissa skador kan medföra att skadan förvärras eller att möjligheterna att åtgärda den minskar. Hästens psyke kan påverkas negativt av att inte få utföra det arbete som hästen vant sig vid eller behöver. I många fall avstannar hästens utveckling och det kan, om det ens är möjligt, ta för hästen att komma tillbaka till den utbildningsnivå som den hade vid köpet. Motsvarande problem kan uppkomma även beträffande andra djur, till exempel hundar. Köparen kan vidare medvetet eller omedvetet distansera sig från djuret och ge det mindre uppmärksamhet i form av till exempel klappar och kel. Djuret kan alltså såväl psykiskt som fysiskt lida skada av att vara föremål för tvister. Vid utdragna tvister pågår lidandet . En häst kan komma att avlivas då köparen inte vill riskera att behöva svara för kostnaderna för hästens uppehälle som tvisten pågår. En rättegång tar om inte parterna i ett tidigt skede når en samförståndslösning. Köparens hästförsäkring kan också ha betydelse för att en häst ”döms ut” och avlivas när säljaren vägrar att ta tillbaka den. Villkoren i en vanlig form av hästförsäkring innebär att ägaren får ut det försäkrade värdet om hästen varaktigt förlorar sin användbarhet och avlivas, så kallad A1-försäkring16. Hästen blir då utdömd även om den hade kunnat leva vidare och fungera för annat ändamål som lättare ridning eller sällskap till andra hästar. 16Se till exempel Försäkringsbolaget villkor från avseende ”Ridhäst Liv & Användbarhet”, ömsesidig sakförsäkrings villkor från avseende ”A1 Livförsäkring” och IF skadeförsäkrings villkor avseende ”Livförsäkring med Användbarhet”. Undantag för köp av levande djur Konsumentköplagen gäller när en näringsidkare säljer ett levande djur till en konsument (1 § första stycket konsumentköplagen). Den gäller även när säljaren inte är en näringsidkare om köpet förmedlas för säljaren av en näringsidkare, varvid både säljaren och förmedlaren svarar för säljarens skyldigheter enligt lagen (1 § andra stycket). Vid försäljningar där både säljare och köpare är privatpersoner kan det komma som en överraskning att konsumentköplagens tvingande bestämmelser ska tillämpas på köpet. I förmedlingsfallen blir möjligheten till jämkning av skadestånd som skulle vara oskäligt betungande med hänsyn till den skadeståndsskyldiges ekonomiska förhållanden, av särskild betydelse. Det är inte ovanligt att en häst lämnas till en näringsidkare som bedriver försäljningsverksamhet och som får i uppdrag att vidare- utbilda och sälja hästen. Förmedling i lagens mening förekommer även i fall som inte är lika tydliga men där förmedlaren aktivt med- verkat till köpet på olika sätt. Det ställs till exempel inte upp som en förutsättning i lagen att det har utgått ersättning för förmedlingen. Svåra gränsdragningar kan uppkomma till exempel när en tränare sätter säljaren och köparen i kontakt med varandra, deltar vid prov- ridning och kanske även har en verksamhet med försäljning av andra hästar. På samma sätt som det för en säljare kan te sig överraskande att det är konsumentköplagen som är tillämplig, hamnar en köpare som utgått från att det är ett förmedlingsfall enligt konsumentköplagen i ett sämre läge om det i stället visar sig att det är köplagens bestämmelser som gäller för parternas tvist. Det kan till exempel inträffa om förmedlaren inte motsvarar definitionen på närings- idkare enligt 1 § fjärde stycket konsumentköplagen. För en förmedlare kan det solidariska ansvaret uppgå till ett högt belopp. I konsumentköplagen regleras inte hur ansvaret slutligen ska fördelas utan förmedlaren har normalt en regressrätt mot säljaren. Inget hindrar att parterna avtalar om regressrätten och vid tvist kommer allmänna avtalsrättsliga regler gälla. Regress kan vara utesluten i vissa fall, som när förmedlaren har orsakat dröjsmålet eller felet. Det är tänkbart, när det inte har reglerats i parternas avtal, att tvister kan uppkomma huruvida felet fanns när säljaren lämnade djuret till förmedlaren som kanske har utbildat djuret . Undantag för köp av levande djur I en rapport om hästar och konsumentköplagen som togs fram med stöd av av en projektgrupp 2010 dras slutsatsen att förmedlarens roll har blivit en annan än vad som enligt förarbetena ursprungligen avsågs.17 Enligt förarbetena var syftet med regleringen främst att hindra att lagen kringgås vid försäljning av begagnade varor och att motverka risken för kringgående bestående i att en näringsidkare anlitar en privatperson som bulvan.18 11.1.5Undersökning före köpet och efter avlämnandet Ridhästar besiktigas regelmässigt av veterinär innan överlåtelse sker. Besiktningen är av stor betydelse för vad som senare kan åberopas som fel eftersom en köpare inte som fel får åberopa vad denne faktiskt känt till vid köpet. För köparen är besiktningsintyget viktigt då det läggs till grund för den försäkring som köparen tecknar för hästen. Om det i intyget anges att hästen är godkänd eller ”utan anmärkningar” anses hästen vara felfri och ägaren får vid skada ut hela det försäkrade beloppet om hästen avlivas. En avvikelse i intyget noteras av försäkringsbolaget som en reservation och någon ersättning utgår inte om hästen blir avlivad för något som kan vara grundat på avvikelsen. Det är därför av stor vikt om en avvikelse anses vara av sådan art att den ska antecknas i intyget.19 Inom ramen för det projekt som resulterade i Slutrapporten genomfördes en undersökning där ett frågeformulär skickades ut till 411 veterinärer som hade hästar som specialitet, främst medlemmar i . Av de tillfrågade veterinärerna inkom 189 med svar. En av frågorna var vilka fel de vanligen stötte på i samband med tvister. Det vanligaste felet var hälta tätt följt av ridproblem. Andra vanliga fel var ryggproblem, lynnesproblem och röntgenavvikelser.20 I undersökningen framkom att veterinärernas samlade uppfattning om besiktningen var att både köpare och säljare borde närvara för att på detta sätt undvika att köparen inför köpet saknade 17Ett projektarbete i samverkan mellan Hästen (ASVH, numera ), och och med stöd från , Slutrapport, Hästar och Konsumentköplagen, 2010 (Slutrapporten) s. 5. 1989/90:89 s. 30 f. 19Slutrapporten s. 33. 25–34. Undantag för köp av levande djur insikt om eventuella upptäckta brister. Vidare menade en del att det var svårt att veta vilka avvikelser som skulle tillmätas betydelse och hur stor denna i så fall skulle vara. Detta eftersom förekomsten av avvikelser kunde ha helt olika påverkan beroende på hästens användningsområde. Samma avvikelse skulle hos en tävlingshäst kunna utvecklas till ett allvarligt fel medan den hos en promenadhäst kunde vara betydelselös. En del veterinärer betonade att tilltron till röntgenundersökningar var alltför stor och att en förändring som visade sig på en röntgenbild inte behövde innebära ett problem eller vara tecken på en skada.21 En veterinärundersökning har ett begränsat informationsvärde och det värdet gäller vanligtvis endast för den tidpunkt då undersökningen görs. Ett annat sätt att uttrycka det på är att en veterinärbesiktning är en ögonblicksbild, som ett fotografi, av djurets skick vid under- sökningstillfället. Det gäller naturligtvis för alla veterinärundersök- ningar, som kan genomföras före, vid eller efter köpet. Tyska hästsportorganisationer framhöll 2007 i en skrivelse till Europeiska kommissionen att det på grund av att utvecklingen av en sjukdom kan bero på en mångfald av faktorer, kan vara omöjligt för en veterinär att dels vid veterinärundersökning före köpet förutsäga hållbarheten hos ett djur, dels i efterhand kunna bedöma ett djurs hälsotillstånd vid tiden för riskens övergång.22 Köparen genomför ofta undersökningar efter köpet som har till syfte att fastställa ett fel och att felet fanns vid köpet. Röntgenfynd är mest eftersträvansvärt och det tas en mängd röntgenbilder. Veterinärer som är åberopade av den ena eller andra parten ska sedan uttala sig om den kliniska relevansen av fynden i domstol och framför allt om felet funnits vid avlämnandet. Inte sällan har veterinärerna olika uppfattningar. I slutänden avgörs frågan vid rättens värdering av den bevisning som har lagts fram av parterna. Den omständigheten att ett veterinärintyg presenteras där det framgår att djuret vid köpet genomgick en undersökning utan anmärkning kan således, vid en värdering av även övrig bevisning, inte per automatik anses innebära att felet inte är ursprungligt. 21Slutrapporten s. 30 f. 22Skrivelse från m.fl. (10)1805:1, finns översatt som bilaga 1 i Slutrapporten. Undantag för köp av levande djur lyfter fram att brustna förväntningar är en vanlig orsak till tvister vid köp av levande djur och att det därför är önskvärt att säljare och köpare tvingas till större omsorg och undersökningar vid överlåtelsen. I organisationens rekommenda- tioner för hästköp anges att det är viktigt att säljaren överlämnar skadehistoriken och att köparen kontrollerar den hos behandlande veterinärer och försäkringsbolag. Det råder sekretess för dessa uppgifter men det kan lösas genom att säljaren ger köparen fullmakt. har utformat ett köpeavtal som måste användas av de uppfödare som är medlemmar i organisationen. Valpen ska enligt avtalet vara veterinärbesiktigad och veterinärintyget får inte vara äldre än vid leveransen. Medlemskap är ett krav för att uppfödaren ska kunna registrera en valp och registrering är nödvändigt för att hunden ska få delta i utställnings- och tävlings- verksamhet. Den medlem som inte följer Svenska regler kan drabbas av disciplinpåföljder, till exempel uteslutning. har i det köpeavtal som dess anslutna uppfödare ska använda också ett villkor om att katten ska vara veterinärbesiktigad och att intyget inte får vara äldre än vid leveransen. Avtalsvillkoret om veterinärundersökning medför att vid handel med renrasiga hundar och katter har en sådan genomförts som mest före leveransen, trots att det inte finns ett sådant krav enligt konsumentköplagen. Vid köp av hästar är det branschstandard med en veterinärundersökning även om det förekommer att det inte görs en sådan, framför allt vid mycket låga priser. För dessa typer av dyrare djur förhåller det sig i praktiken alltså redan så att en veterinär- undersökning normalt genomförs i samband med köp. Vid köp av andra billigare djur torde sådana undersökningar inte vara vanliga. 11.1.6Felbegreppet och bedömningen av om felet fanns vid avlämnandet För att en köpare ska kunna göra påföljder gällande för fel på ett levande djur enligt konsumentköplagen ska djuret ha varit behäftat med köprättsligt fel som förelegat vid avlämnandet. Konsumentköp- lagen reglerar framför allt fel som föreligger på grund av avvikelser från vad som kan vara avtalat avseende djurets egenskaper och Undantag för köp av levande djur Bestämmelser om sådana så kallade faktiska fel finns i 16–21 §§. Parterna har i princip avtalsfrihet avseende djurets skick och egenskaper. Den grundläggande principen är alltså att djuret ska stämma överens med vad som följer av parternas avtal. Hänsyn tas även till vad som får anses underförstått mellan parterna. Ett gammalt djur med olika typer av skador och/eller sjukdomar kan under vissa förutsättningar säljas utan att det finns ett köprättsligt fel. Å andra sidan kan ett fullt friskt djur anses felaktigt om det till exempel avviker från vad säljaren utfäst om att djuret har en viss stamtavla. I skäl 8 i konsumentköpsdirektivet anges att den kvalitet och den prestanda som konsumenterna rimligen kan förvänta sig bland annat beror på om varorna är nya eller begagnade. Det finns inte något köprättsligt prejudikat avseende om ett djur kan anses som en begagnad vara. I ett avgörande om förhandsbesked angående mervärdesskatt har klargjorts – sedan ett förhandsavgörande från hade inhämtats – att en häst, som köps från en privatperson (annan än uppfödaren) och som efter träning till ridhäst säljs vidare, är att betrakta som en sådan begagnad vara som avses i 9 a kap. 4 § mervärdesskattelagen (1994:200)23. Även köprättsligt får det anses givet att köparen av ett äldre djur inte med fog kan förutsätta att djuret kan användas som ett ungt djur. Ett levande djur är i sig föränderligt och djuret påverkas även av den omgivande miljön. När det gått från avlämnandet kan det därför vid en del typer av fel vara svårt att utreda om ett visst fel, som en skada eller ett beteende, förelåg vid köpet. Presumtions- regeln i 20 a § konsumentköplagen kan då få betydelse. De svårigheter som kan finnas vid köprättsligt fel på levande djur kan illustreras med ett exempel. En ridhäst som gjort bra tävlings- resultat med säljaren presterar efter ett knappt halvår hos köparen långt under sin tidigare nivå. Köparen är missnöjd med köpet eftersom hästen inte motsvarar dennes förväntningar om ett visst tävlingsresultat. Att hästen presterar sämre med köparen kan bero på en mängd olika orsaker. Köparens ridning passar kanske helt enkelt inte hästen även om köparens förmåga är liknande säljarens. Det kan också vara så att köparens skicklighet är för låg för den nivå hästen kan prestera 23RÅ 2004 ref 45. Se också dom i mål C-320/02, EU:C:2004:213. Undantag för köp av levande djur Miljöombytet, som innebär annat stall med nya hästar, skillnader i utevistelser och hantering m.m. kan ha stor betydelse för hästens psykiska mående. Med byte av ägare kan följa även fysiska faktorer som kan påverka hästens prestationsförmåga som nytt foder, ny utrustning och ny hovslagare. Allt detta är exempel på orsaker som kan leda till att hästens beteende förändras och som säljaren normalt inte kan påverka. I exemplet är köparen missnöjd med hästens prestation. Ett miljöombyte kan emellertid även utlösa regelrätta beteendeavvikelser som vävning (hästen vaggar från sida till sida på benen som den pendlar med huvudet) eller krubbitning. Sådana beteenden kan utgöra köprättsliga fel. En veterinär kan ofta avgöra om den typen av avvikelser hos hästen är väl etablerade och därmed har förelegat vid avlämnandet. Det kan också finnas vittnen som har iakttagit hästens beteende före respektive efter den tidpunkten.24