sou · H8B332 · 2020-06-05 00:00:00 — SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 bemyndigade regeringen dåvarande statsrådet och chefen för att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att – bl.a. mot bakgrund av en dom från – analysera och lämna förslag till hur garanti- pension och garantipension till omställningspension bör konstrueras och regleras i socialförsäkringsbalken. Regeringen beslutade sam- tidigt om direktiv för utredningen (dir. 2018:106). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv (dir. 2019:75). Genom dessa vidgades uppdraget till att avse att ta ställning till om och hur de nuvarande kraven på försäkringstid för rätt till garantipension bör anpassas med anledning av beslut om att införa en riktålder i pensionssystemet. Utredaren ska också överväga att avskaffa eller förändra den särregel som gör det möjligt för vissa försäkrade att tillgodoräkna sig bosättningstid i tidigare hemland vid beräkning av garantipension, garantipension till omställningspension samt sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning. Utredaren ska även överväga om det fort- satt är motiverat att ha ett undantag som möjliggör att försäkringstid som legat till grund för sjukersättning kan användas för att beräkna försäkringstid för garantipension. Utredaren ska dessutom föreslå en utformning av sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning som långsiktigt fungerar utifrån de ändrade förut- sättningarna som EU-domen medför och som samspelar med garanti- pensionen. Genom tilläggsdirektiven förlängdes dessutom utred- ningstiden. förordnades lagmannen som särskild utredare. Som sakkunnig i utredningen förordnades från och med den departementssekreteraren , Finans- departementet. departementssekreteraren , , som sakkunnig i utredningen. entledigades och förordnades departementssekreterarna , båda Social- departementet, som sakkunniga i utredningen. Som experter att biträda utredningen förordnades rättsliga experten , , professorn , juristen , , och verksamhetsutvecklaren , . entledigades och förordnades som expert verksamhetsutvecklaren , Pensionsmyndig- heten. entledigades och förordnades som expert rättsliga experten , . entledigades och förordnades som expert rättsliga experten , . Som sekreterare i utredningen anställdes från och med den anställdes kanslirådet och kanslirådet som sekreterare i utredningen. anställdes analytikern som sekreterare i utredningen. avslutade sitt arbete i utredningen . som sekreterare i utredningen. Utredningen är formellt ett uppdrag för som särskild utredare. Arbetet har emellertid bedrivits i nära samråd med de sakkunniga och experterna. Betänkandet har därför avfattats med användning av vi-form. Utredningen har tagit sig namnet . Grundpension (SOU 2019:53). Utredningen överlämnar här sitt slutbetänkande Grundpension – några anslutande frågor (SOU 2020:32). Utredningens arbete är här- med slutfört. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........... Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken............ Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken............ 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken .............................. Utredningens uppdrag och arbete, m.m. ...................... Betänkandets disposition m.m. .............................................. Reformbehovet och inledande utgångspunkter.............. De olika reformbehoven......................................................... Några övriga utgångspunkter................................................. Försäkringstid för grundpension m.m. .......................... Delbetänkandets förslag om grundpension........... 4.2.2Delbetänkandets förslag om omställningspension i form av 4.2.3Nuvarande och tidigare regelverk avseende försäkringstid för folkpension och 4.2.4Nuvarande och tidigare regelverk avseende försäkringstid för folkpension i form av Nuvarande och tidigare regelverk avseende försäkringstid för folkpension i form av förtidspension samt sjukersättning och aktivitetsersättning i form av garantiersättning .... Övriga utredningar och överväganden .................................. 4.5Ändrade regler för tillgodoräknande av försäkringstid 4.6Ändrade regler för tillgodoräknande av försäkringstid för omställningspension i form av grundpension och Tillgodoräknande av försäkringstid i vissa situationer ..... Tillgodoräknande av hemlandstid.......................................... 5.1.2Hemlandstidsregelns ursprung och tidiga 5.1.3Hemlandstidsregeln i det reformerade Förslagen i delbetänkandet................................... Överväganden och förslag .................................... 5.2Beräkning av försäkringstid för grundpension 5.2.3Försäkringstid för sjukersättning ska inte kunna räknas som försäkringstid för i form av grundersättning .......................................... Sjukersättning och aktivitetsersättning................ 6.1.2Från förtidspension till sjukersättning 6.1.3Garantiersättningens syfte och nuvarande Uppdraget och dess bakgrund .............................. 6.1.5Våra tidigare överväganden om vad som skiljer en minimiförmån från andra 6.2Ett nytt grundskydd ska införas inom sjukersättningen En ny grundersättning .......................................................... Rätt till grundersättning ....................................................... Försäkringstid för grundersättning ..................................... Beräkning av grundersättning .............................................. 6.6.2Inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning ska minska Beräkningen av partiell grundersättning .............. Samordning med efterlevandestöd och livränta .................. Grundersättning i internationella förhållanden .................. Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Huvuddelen av förslagen (kapitel 5 och 6) ......................... 7.3Förslaget med avseende på försäkringstid och höjningarna av de pensionsrelaterade åldersgränserna (kapitel 4) ................................................... Konsekvenser av förslagen ........................................ Konsekvensanalysens innehåll och disposition .................. 8.2Ändrade regler för tillgodoräknande av försäkringstid för grundpension, omställningspension i form av grundpension samt för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning ................... Förslaget i korthet................................................. Konsekvenser för jämställdheten ......................... Konsekvenser för myndigheter ............................ Konsekvenser för kommunerna........................... Konsekvenser för domstolarna ............................ Konsekvenser för integrationen........................... 8.3 Tillgodoräknande av hemlandstid........................................ Förslaget i korthet................................................. Konsekvenser för jämställdheten ......................... Konsekvenser för integrationen........................... Konsekvenser för myndigheter ............................ Konsekvenser för kommunerna........................... Konsekvenser för domstolarna ............................ 8.4Konsekvenser av borttagandet av regeln för grundpension efter sjukersättning................................. Förslaget i korthet................................................. Konsekvenser för jämställdheten ......................... Konsekvenser för domstolarna............................. Konsekvenser för integrationen ........................... Förslaget i korthet ................................................. Konsekvenser för jämställdheten ......................... Konsekvenser för domstolarna............................. Konsekvenser för integrationen ........................... Samlade offentligfinansiella konsekvenser........... EU och internationella åtaganden ........................ Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken.......... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... 9.4Förslaget till lag om ändring i lagen (2010:111) om införande av socialförsäkringsbalken ............................ Vi lämnar i detta betänkande ett antal förslag som ansluter till de i vårt delbetänkande Grundpension (SOU 2019:53) lämnade försla- gen om att införa en grundpension och en omställningspension i form av grundpension. De förslag vi nu lämnar innefattar en anpassning av kraven på försäkringstid för vissa förmåner med anledning av beslut att införa en riktålder i pensionssystemet. Vi läm- nar också förslag om att avskaffa två särregler för tillgodoräknande av försäkringstid – dels en regel som gör det möjligt för vissa för- säkrade att tillgodoräkna sig bosättningstid i sitt tidigare hemland som försäkringstid, dels en regel som möjliggör att försäkringstid som legat till grund för sjukersättning kan användas för att beräkna för- säkringstid för grundskyddet inom den allmänna ålderspensionen. Vi lämnar dessutom förslag om att garantiersättning ska ersättas av en ny förmån, grundersättning. Utgångspunkten för de förslag vi nu lämnar är att förslagen i delbetänkandet genomförs. Försäkringstid för grundpension ska kunna tillgodoräknas till och med året före det att förmånen får tas ut, m.m. Vi föreslår – med anledning av den pågående riktåldersreformen – att försäkringstid för grundpension ska kunna tillgodo- räknas till och med det år den pensionssökande fyller . ska försäkringstid för grundpension kunna tillgodoräk- nas till och med kalenderåret före det år då den pensionssökande upp- når riktåldern för pension. Förslagen innebär – tillsammans med att vi gör bedömningen att försäkringstid även fortsättningsvis bör få tillgodoräknas från och med det kalenderår då den pensionssökande har uppnått – att den tid under vilken försäkringstid kan tillgodoräknas blir längre. Vi gör dock bedömningen att det inte på grund härav finns skäl att skärpa kravet på försäkringstid vid beräk- ning av grundpensionens storlek utan att försäkringstid även fort- sättningsvis ska kunna tillgodoräknas med som mest . Vi lämnar också en rad förslag som utgår från att tidigare pre- senterade och delvis redan beslutade ändringar i fråga om höjda pen- sionsåldrar genomförs. Vi föreslår sålunda att åldern för när grund- pension tidigast får tas ut ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. Åldersgränsen för tidigt eller uppskjutet uttag av pension vid bestämmande av beräk- ningsunderlaget för grundpension, ska höjas från 65 till 2023 och utgöras av riktåldern för pension. En undan- tagsregel ska dock införas som ger fortsatt rätt till grundpension från 65års ålder i de fall den enskilde uppfyller ett särskilt förvärvsvillkor. Förvärvsvillkoret ska anses vara uppfyllt om den enskilde under har haft pensionsgrundande inkomst som för vart och ett av åren har uppgått till lägst två inkomstbasbelopp. ska, för den som tar ut grundpension med stöd av undan- tagsregeln, som försäkringstid alltjämt endast beaktas tid till och med det kalenderår då han eller hon fyller . ska som försäkringstid för en sådan försäkrad beaktas tid till och med kalenderåret före det år då grundpension med stöd av undantagsregeln började lämnas. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning samt omställningspension i form av grundpension Vi föreslår – med anledning av den pågående riktåldersreformen – att försäkringstid för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning samt för omställningspension i form av grund- pension ska kunna tillgodoräknas till och med det år den försäkrade fyller eller – när det gäller den sistnämnda förmånen – den avlidne skulle ha fyllt . ska försäk- ringstid för dessa förmåner kunna tillgodoräknas till och med kalen- deråret före det år då den försäkrade uppnår eller den avlidne skulle ha uppnått riktåldern för pension. Förslagen innebär – tillsammans med att vi gör bedömningen att försäkringstid även fortsättningsvis bör få tillgodoräknas från och med det kalenderår då personen har uppnått – att den tid under vilken försäkringstid kan tillgodoräknas blir längre. Vi gör dock bedömningen att det inte på grund härav finns skäl att skärpa kravet på försäkringstid vid beräk- ning av förmånernas storlek utan att försäkringstid även fortsätt- ningsvis ska kunna tillgodoräknas med som mest . På motsvarande sätt som redovisas ovan i fråga om grundpension lämnar vi en rad förslag avseende sjukersättning och aktivitetsersätt- ning i form av grundersättning och om omställningspension i form av grundpension som utgår från att tidigare presenterade och delvis redan beslutade ändringar i fråga om höjda pensionsåldrar genom- förs. Den tidpunkt till vilken omställningspension, omställnings- pension i form av grundpension och änkepension i form av 90-pro- centstillägg som längst kan lämnas ska höjas till månaden före den månad då den försäkrade fyller . ska dessa förmåner betalas ut som längst till månaden före den månad då den försäkrade uppnår riktåldern för pension. Den som tar ut grundpension med stöd av den undantagsregel enligt vilken sådan pension fortsatt kan tas ut ska inte ha rätt till sjukersättning, omställningspension eller änkepension i form av 90-procentstillägg. Bosättningstid i tidigare hemland ska inte få tillgodoräknas som försäkringstid Vi föreslår att bosättningstid i ett tidigare hemland inte ska få tillgodo- räknas som försäkringstid för grundpension, för omställningspension i form av grundpension och för grundskyddet inom sjukersättning och aktivitetsersättning. Vi gör bedömningen att regeringen bör över- väga att utreda hur försörjningen bör lösas för dem som har en lång- varigt nedsatt arbetsförmåga men som inte kan få sitt försörjnings- behov tillgodosett genom sjukersättningens och aktivitetsersättningens grundskydd. Det ska inte vara möjligt att som försäkringstid för grundpension räkna den försäkringstid som har legat till grund för sjukersättning Vi föreslår att det inte ska vara möjligt att som försäkringstid för grundpension räkna den försäkringstid som har legat till grund för hel sjukersättning. Ett nytt grundskydd – grundersättning – införs inom sjukersättningen och aktivitetsersättningen Garantiersättningen inom sjukersättningen och aktivitetsersättningen ersätts av en ny grundersättning Vi föreslår att nytt grundskydd ska införas inom sjukersättning och aktivitetsersättning. Det nya grundskyddet ska ersätta den nuva- rande garantiersättningen och ska heta sjukersättning och aktivitets- ersättning i form av grundersättning. Den som är bosatt i ska vara försäkrad för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning. Förmånen ska kunna lämnas så länge bosättningen i består. Har rätten till grund- ersättning upphört därför att förmånstagaren inte längre anses bo- satt i , ska förmånen efter ansökan hos den handläggande myndigheten få fortsätta att lämnas om det med hänsyn till omstän- digheterna skulle framstå som uppenbart oskäligt att dra in förmånen. En försäkrad som uppfyller villkoren i de allmänna bestämmel- serna om sjukersättning och aktivitetsersättning ska ha rätt till sjuk- ersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning. Grundersättning ska vara beroende av försäkringstid. Grunder- sättning ska lämnas endast till den som kan tillgodoräknas en för- säkringstid om . Försäkringstid för grundersättning ska kunna tillgodoräknas med som längst . med försäkrings- tid ska ge rätt till 1/40 av den maximala nivån för förmånen. Som försäkringstid ska räknas den tid som kan tillgodoräknas som försäkringstid i från och med det år den försäkrade fyller till och med året före försäkringsfallsåret (faktisk försäkrings- tid). Som faktisk försäkringstid ska räknas tid som enligt nuvarande bestämmelser tillgodoräknas som faktisk försäkringstid för garanti- ersättning, med undantag för bestämmelserna om bosättning i tidigare hemland. Som faktisk försäkringstid ska också räknas kalenderår för vilka det för en person har fastställts pensionsgrundande inkomst eller pensionsgrundande belopp för sjukersättning eller aktivitets- ersättning som för kalenderåret uppgår till lägst ett inkomstbas- belopp. Härigenom räknas alltså på visst sätt även tid för arbete som försäkringstid för grundersättning. Om sådan tid för arbete sam- manfaller med tid för bosättning i eller annan tid som räknas som försäkringstid, får den överlappande tiden endast beaktas en gång. Som försäkringstid ska även kunna tillgodoräknas tid från och med det år då försäkringsfallet inträffade till och med det år då den försäkrade fyller (framtida försäkringstid). För att en försäkrad ska få tillgodoräkna sig all framtida försäkringstid ska det krävas att han eller hon har varit bosatt i minst fyra femtedelar av från och med det år då den försäkrade fyller till och med året före försäkringsfallet. För den som varit bosatt här än fyra femtedelar av den möjliga tiden ska proportionering göras på visst sätt. Om försäkringsfallet har inträffat före ingången av det år den för- säkrade fyllde får försäkringstiden i stället beräknas på följande sätt. Som försäkringstid ska räknas tiden från och med det år då han eller hon fyllde till och med det år då han eller hon fyller . Hänsyn ska dock bara tas till tid då den försäkrade efter fyllda har uppfyllt förutsättningarna för tillgodoräknande av faktisk för- säkringstid. Den maximala nivån för hel sjukersättning i form av grundersätt- ning från och med den månad då den försäkrade fyller ska för år räknat motsvara 2,53 prisbasbelopp. Den maximala nivån för hel sjukersättning i form av grundersätt- ning till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller samt för hel aktivitetsersättning i form av grundersättning ska för år räknat motsvara –2,23 prisbasbelopp till och med månaden före den månad då den försäkrade fyller , –2,28 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,33 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,38 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , –2,43 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller , samt –2,48 prisbasbelopp från och med den månad då den försäkrade fyller till och med månaden före den månad då han eller hon fyller . Nivån för den försäkrades grundersättning (grundnivån) ska vara den maximala nivån enligt ovan multiplicerat med kvoten av försäk- ringstiden, dock högst , och talet 40. Den årliga grundersättningen ska vara lika med grundnivån mins- kad med den årliga inkomstrelaterade sjukersättning eller aktivitets- ersättning som den försäkrade har rätt till som grund- ersättningen avser. Vid beräkningen ska den inkomstrelaterade sjukersättningen eller aktivitetsersättningen tas upp till det värde den har före minskning med vissa livräntor. Vid beräkningen avses med inkomstrelaterad sjukersättning och aktivitetsersättning även sådana utländska förmåner som motsvarar sjukersättning eller aktivitetsersättning eller som utgör pension vid invaliditet och som därför ska avräknas från inkomstrelaterad sjuk- ersättning och aktivitetsersättning, under förutsättning att den ut- ländska förmånen inte är att likställa med grundersättning. Partiell grundersättning ska för år räknat lämnas med så stor andel av hel sådan grundersättning som motsvarar den andel av sjukersätt- ning eller aktivitetsersättning som den försäkrade har rätt till. Bestämmelserna i socialförsäkringsbalken om samordning av sjuk- ersättning och aktivitetsersättning med efterlevandestöd och livränta ska gälla för grundersättning i den utsträckning de gäller för garanti- ersättning. När det gäller avrundning ska grundersättning hanteras på mot- svarande sätt som garantiersättning. Vid ändring av fastställd sjukpenninggrundande inkomst (SGI) ska –i fråga om när en fastställd SGI får läggas till grund för ersättning –motsvarande undantag gälla för sjukersättning och aktivitetsersätt- ning i form av grundersättning som gäller för garantiersättning. I fråga om sjukpenning i samband med sjukersättning och aktivi- tetsersättning ska grundersättning hanteras på motsvarande sätt som garantiersättning. Ärenden om grundersättning ska handläggas av Försäkrings- kassan. Grundersättning och kostnaderna för administrationen av denna ska finansieras med medel från statsbudgeten. Sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning bedöms kategoriseringsmässigt vara en förmån vid invaliditet av typ B-lagstiftning enligt förordning 883/2004. Grundersättningen bedöms inte omfattas av den särskilda regleringen för minimiförmåner i sam- ordningsbestämmelserna, och kommer därför att omfattas av de allmänna bestämmelserna om samordning av ålders- och efterlevande- pension i förordningen. Det innebär att det till följd av samordnings- bestämmelserna finns en skyldighet för att betala ut grund- ersättning till personer som är bosatta i andra medlemsstater. Enligt samordningsbestämmelserna ska beräkningen av grundersättningen ske utan att försäkringsperioder i andra medlemsstater än beaktas och som huvudregel utan hänsyn till förmåner av samma slag som betalas ut av andra medlemsstater. Vid beräkningen av den obero- ende förmånen kommer förmåner av samma slag från andra med- lemsstater att minska grundersättningen endast om denna beräknas med framtida försäkringstid samt förmånen från den andra med- lemsstaten också beräknas med framtida försäkringstid eller är obero- ende av försäkringstid. Vi föreslår ett stegvis ikraftträdande av förslagen vid tre olika tid- punkter: 2022, 2023 och 2026. Förslagen om en grundersättning, om slopande av hemlandstidsregeln och slopande av undantagsregeln om grundpension efter sjukersättning De föreslagna bestämmelserna om en grundersättning, om slopande av den s.k. hemlandstidsregeln och om slopandet av undantagsregeln om grundpension efter sjukersättning bör börja gälla och ska därför träda i kraft men ska dock tillämpas för tid . Äldre be- stämmelser ska fortfarande gälla för förmåner som avser tid före ikraft- trädandet. I fråga om den som vid utgången av har rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning som även avser ska utan ansökan pröva om den försäkrade har rätt till grundersättning enligt 35 kap. socialförsäkringsbalken. Med försäkringstid för sjukersättning och aktivitetsersättning i form av grundersättning ska för tid till och med avses försäkringstid enligt 35 kap. socialförsäkringsbalken i lydelsen före . Den som beviljas sjukersättning eller aktivitetsersättning för tid eller senare och som i direkt anslutning inte haft rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning ska dock vid fastställande av försäkringstid inte tillgodoräknas bosättningstid i tidigare hemland. Vid tillämpning av föreskrifterna om sjukpenninggrundade inkomst i 26 kap. 8 § och om sjukpenning i 27 kap. 35 och 54 §§ socialför- säkringsbalken ska bosättningstid i tidigare hemland alltjämt beaktas för den som har rätt till sjukersättning eller aktivitetsersättning för tid före . Äldre bestämmelser om grundpension ska fortfarande gälla för den som är född eller tidigare och om omställningspension i form av grundpension i fråga om dödsfall som inträffade före .