sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Europeiska unionens råd (2004) Common European Principles for the Identification and Validation of Non-formal and Informal Learn- ing, EDUC 101 SOC 220, No 9175/04. Europeiska unionens råd (2008) Rekommendationen om EQF, EUT C 111, . Europeiska unionens råd (2012) Rådets rekommendation av om validering av icke-formellt och informellt lärande, 2012/C 398/01. Europeiska unionens råd (2017) Rådets rekommendation av om den europeiska referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande och om upphävande av och rådets rekommendation av om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande, 2017/C 189/03. Europeiska Kommissionen (1995) Lära och lära ut – På väg mot kun- skapssamhället. KOM(95) 590 slutlig. Europeiska Kommissionen (2010) 2020 – en strategi för smart och hållbar tillväxt för alla. Europeiska Kommissionen (2016) A New Skills Agenda for Europe – Working together to strengthen human capital, employability and competitiveness. COM(2016) 381, 10.6.2016. (2010) Anerkendelse af realkompetencerer på VEU-området. Undersøgelse som led i overvågning af lov af . (2017) RKV og afkortning på euv, Evaluering av ehrvervsud- dannelse for voksne (euv), Baggrundsrapport 2. (2019) Realkompetencevurdering (RKV) på voksen-, efter- og vidareuddannelsesområdet i , Udviklingen fra 2010 til 2018. Faure E, Herrera F, Kaddoura A R, Lopes H, Petrovski A, Rahnema M, (1972) Learning to Be: The World of Education Today and Tomorrow. Fejes A & (2008) Validering integrerad i lärprocesser – erfarenheter av kompetensutveckling för omvårdnadspersonal inom ramen för Kompetensstegen. Reports 08/1. Fejes A, , (2018) Medborgarskap och utbildning för vuxna: Om komvux, folkhögskola och medbor- garskapets praktiker. Fejes A (2019) för komvux? Hur förbereder ämneslärarprogram- men studenter för arbete i vuxenutbildning?. Studier av vuxenutbildning och folkbildning, nr 10. Forte (2019) Strategisk forskningsagenda för det nationella program- met om arbetslivsforskning. (2019) – Capital, Labour, and in the of Automation. Government Office for Science (2017) Future of Skills & Lifelong Learning. , Wihak C & (2014) Handbook of the Recognition of Prior Learning. (2008) Validering i de nordiska länderna – Policy och praktik, Nordiskt nätverk för vuxnas lärande. (2009) Reell kompetens vid bedömning av behörighet och tillgodoräknande, rapportserie 2009:21 R. (2016) Kosten-batenanalyse en financiering van EVC, Eind- rapport 31 mei 2016. In opdracht van Beleidsdomein Onderwijs en Vorming. IT & Telekomföretagen (2018) Vi behöver en kommission för livs- långt lärande. Reformförslag för högre utbildning för att lösa kompetensbristen i den kunskapsintensiva sektorn. (2011) Är det lönsamt att satsa på kvalificerade insatser för invandrade akademiker? (2017) Rätt jobb åt utrikes födda akademiker – en samhälls- ekonomisk beräkning av en fungerande jobbkedja. (2018) Rätt jobb åt utrikes födda akademiker – en uppdaterad samhällsekonomisk beräkning av en fungerande jobbkedja. Kis V & Windisch H (2018) “Making skills transparent: Recognising vocational skills acquired through workbased learning”, Education Working Papers No. 180, , . (2019) Svenska språket – A och O inom äldreomsorgen. (2013) Tillväxt- och sysselsättningseffekter av infrastrukturinvesteringar, FoU och utbildning – En litteraturöver- sikt, Specialstudie nr 37, . (2019) Konjunkturläget . Kunnskapsdepartementet (2017) Nasjonal kompetansepolitisk strategi 2017–2021. (2015) Utbildningsutbud för livslångt lärande i arbetslivet, Underlagsrapport 4 till Analysgruppen för arbetet , Kansliet för strategi- och framtidsfrågor, Statsrådsberedningen. Liljeberg, L, Roman, S & , M (2019) Gymnasial yrkesut- bildning på komvux, 1995–2015, Kartläggning, utvärdering och jämförelse med arbetsmarknadsutbildningen. Rapport 2019:17, IFAU. Myndigheten för (2010) Redovisning av uppdrag om insatser i fråga om validering (Yh 2009/2102). Myndigheten för (2012) Kriterier och riktlinjer för validering av reell kompetens (Yh 2012/428). Myndigheten för (2016) Pilotstudie – Riktat stats- bidrag för validering inom YH (MYH 2015/574). Myndigheten för (2017) Standard och riktlinjer för branschvalidering av yrkeskompetens (MYH 2016/4742). Myndigheten för (2019a) Statistisk årsrapport (MYH 2018/1769). Myndigheten för (2019b) Årsredovisning 2018. Myndigheten för (2019c) Tillgodoräknande inom (MYH 2019/1384). NVL Nordiskt nätverk för vuxnas lärande (2012) Nordisk forskning och exempel på validering. (1996) Lifelong Learning for All, , . (2014) Skills Strategy Diagnostic Report: . (2016) Working Together: Skills and Labour Market Integra- tion of Immigrants and their Children in , Pub- lishing, . (2018) Education at a Glance 2018: Indicators. (2019) The Future of Work – Employment Outlook . Panican A (2016) Valideringens Janusansikte – Branschorganisatio- nernas förhållningssätt till validering, SeQF och generiska kompe- tenser. Ratio Rapport nr 22. Panican A & (2019) Generisk valideringsmodell för bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande som högskole- utbildning (GVTH) samt valideringskriterier för socionomexamen. Research Reports in Social Work 2019:9. 2001/02:15 Den öppna högskolan. 2001/02:1 Budgetpropositionen . 2004/05:162 Ny värld – ny högskola. 2006/07:107 Vägar till högskolan för kunskap och kvalitet. 2007/08:1 Budgetpropositionen . 2008/09:68 . 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2014/15:1 Budgetpropositionen . 2014/15:100 ekonomiska vårproposition. 2014/15:107 Vissa frågor med anledning av införandet av en nationell referensram för kvalifikationer för livslångt lärande. 2015/16:1 Budgetpropositionen . 2016/17:50 Kunskap i samverkan – för samhällets utmaningar och stärkt konkurrenskraft. 2019/20:1 Budgetpropositionen . Ramböll (2013) Utvärdering av europeiska socialfonden i . (2011) Statliga insatser för akademiker med utländsk utbildning – förutsägbara, ändamålsenliga och effektiva? (2015) Vad kostar en akademiker? En jämförelse av utbildnings- kostnaden för en svenskutbildad och en invandrad akademiker. (2015) Global Perspectives on Recognising Non-formal and Informal Learning – Why Recognition Matters, Insti- tute for Lifelong Learning, Access. SCB (2014a) Sannolikheten att byta jobb, Fokus på näringsliv och arbetsmarknad (IAM 2014). SCB (2018) Vuxnas deltagande i utbildning – personalutbildning och andra former av utbildning. Temarapport 2018:1 Utbildning. Skolinspektionen (2016) Utbildningsanordnare med betygsrätt. Skolinspektionen (2019) vuxenutbildning på gymnasial nivå – Granskning av huvudmäns arbete för flexibilitet och individ- anpassning, Tematisk kvalitetsgranskning. (1997) Bildning och kunskap, Särtryck ur läroplanskom- mitténs betänkande Skola för bildning (SOU_1992:94). (2012) Läroplan för vuxenutbildningen, andra upplagan (2017), SKOLFS 2012:101. (2018) Regionalt yrkesvux, Uppföljning 2017, , Dnr. (2019a) Elever, kursdeltagare och studieresultat i grund- läggande och gymnasial vuxenutbildning , PM . (2019b) Elever och studieresultat i vuxenut- bildning i svenska 2018, PM . (2019c) Uppföljning av utbildningar som finansierats med statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning , PM Dnr: 2019:645 (2019d) Sammanställning av regionala dialoger om vuxen- utbildning , Rapport , Dnr: 2018:1476. Sonnerby P (2012) Lärda för livet? En om effektivitet i svensk högskoleutbildning, Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2012:7, . SOU 1996:27 En strategi för kunskapslyft och livslångt lärande. SOU 1998:165 Validering av utländsk yrkeskompetens. SOU 1999:141 Från till en Strategi för Livslångt Lärande, Expertrapport till . SOU 2000:28 Kunskapsbygget – det livslånga lärandet. SOU 2001:78 Validering av vuxnas kunskaper och kompetens. SOU 2013:20 vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet, Betänkande av . SOU 2017:18 En nationell strategi för validering, Delbetänkande av Valideringsdelegationen 2015–2019. SOU 2018:19 Forska tillsammans – samverkan för lärande och för- bättring. SOU 2018:24 Tid för utveckling. SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livs- långt lärande. Delbetänkande av Valideringsdelegationen 2015– 2019. SOU 2018:71 En andra och en annan chans – ett komvux i tiden. SOU 2018:81 YA lär dig jobbet på jobbet, Slutrapport av Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkes- introduktionsanställningar. SOU 2019:3 Effektivt, tydligt och träffsäkert – det statliga åtagandet för framtidens arbetsmarknad. SOU 2019:10 Stöd för validering eller kompetensåtgärder i samband med korttidsarbete. Statskontoret (2012) Myndighetsanalys av Myndigheten för yrkeshög- skolan. Statskontoret (2013) Kartläggning och bedömning av utrikes födda. Statskontoret (2018) Strategier och handlingsplaner – Ett sätt för regeringen att styra? Om offentlig sektor. Statskontoret (2019) Udda fåglar i kommittéväsendet – En studie av otraditionella kommittéer. Om offentlig sektor. (2015) Validering för tillgodoräknande inom Lärarlyftet. Lärosätets manual för funktionerna kartläggare, be- dömare och beslutsfattare. Stoël D & (2011) Summary. Promises, Facts and Unprece- dented Opportunities – A Cross Sectional Investigating into the Effects of Recognition of Prior Learning (RPL). (2019) Uppföljning av fortbildningsinsats i validering – Valideringsdelegationen . (1999) Normgivningsmakten enligt regerings- form, tredje upplagan. Sutherland , D, , Aamodt P A, Skjelbred S-E, Elken M, Waagene E & (2018) Realkompetansevur- dering: En studie av systemet for vurdering av realkompetanse i utdanning og arbeidsliv. NIFU Rapport 2018:10. Svenska (2010) Växtkraft Mål 3. Slutrapport i –2006 (Dnr 2009-00386). Svenska (2019) Bakgrund till framtiden – En omvärlds- analys för ESF+ perioden –2027. (2017) Integration för tillväxt, En samhällseko- nomisk beräkning av två reformer för snabbare etablering av in- vandrade akademiker. (2018) Branschvalidering – för effektivare kompe- tensförsörjning. (2019) Företagen är största utbildnings- aktör för vuxna. Kommuner och Landsting (2018) viktigaste jobb finns i välfärden – Rekryteringsrapport . Kommuner och Landsting (2019) Ekonomirapporten, . Om kommunernas och regionernas ekonomi. (2003) Rekommenda- tioner för arbetet med att validera reell kompetens inom högskolan, Dnr 42/03. (2019) Projekt – processer och lärdomar från projektet. SÖ 2001:46 Konventionen om erkännande av bevis avseende högre utbildning i , , internationella överenskommelser, . (2019) Polariseringsmyten – Försvinner verkligen de medel- kvalificerade jobben? (2015) Regionala tillväxtaktörers roll inom validerings- området. (2016) Uppföljning av En nationell strategi för hållbar regional tillväxt och attraktionskraft –2020 (Ä 2016-001579:03). (2018) Slutrapport – Regionala kompetensplattformar N2012/6275/RT och N2015/02413/RTS (2013 - 000007) (2019a) Regionalt tillväxtarbete efter 2020 – Regioner- nas framtida prioriteringar, Rapport 2098. (2019b) Delredovisning av uppdrag att stödja regionalt kompetensförsörjningsarbete 2018–2020, N2017/07839/RTS (Ä 2018-3). (2019c) Samverkan och synergier i EU-fonderna 2021–2027 – inspel till regeringens strategiska ställningstaganden, Diarienummer Ä 2019-730, . (2019d) Delrapport 5 Strategisk kompetensförsörjning i industriföretag (N2016/06227/FÖF) (N2018/04198/FÖF) (Ä 2016-001576:11). (2016) Uppdragsutbildning vid univer- sitet och högskolor, Rapport 2016:18. (2017) Rapportering av uppdrag att utveckla uppföljningen av lärosätenas arbete med bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande, dnr 111-95-17. (2019a) Universitet och högskolor – Års- rapport . (2019b) Framtidens behov av högskole- utbildade, Genomgång av 15 bristyrken inom offentlig sektor . Universitets- och högskolerådet (2016) Kan excellens uppnås i homo- gena studentgrupper? Universitets- och högskolerådet (2019) Pilotverksamheten för bedöm- ning av reell kompetens (), Dnr. Valideringsdelegationen (2008) Valideringsdelegationens slutrapport –Mot en nationell struktur. Valideringsdelegationen (2018) Valideringsdelegationens årliga redo- visning – . Villalba E & Bjørnåvold J (2017) “Validation of non-formal and informal learning: A reality in Europe?” i Global inventory of regional and national qualification frameworks 2017, Chapter 5, Cedefop, ETF, och . Chakroun B (2019) “RVA that counts: What data do we need to nurture recognition, validation and accredi- tation of prior learning?” i Global inventory of regional and na- tional qualifications frameworks 2019, Chapter 4, Cedefop, ETF, och . VOX (2011) Realkompetansevurdering – status og utfordringer. (2019) Utvärdering av Validering Väst – En utvärdering genomförd av på uppdrag av . VGR Analys 2019:18. (2017) Översynen av stödet för yrkesintroduktionsan- ställningarna, A2017/02195-1. En samordnad utveckling av validering En kommitté i form av en nationell delegation ska följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valideringsområdet på den nationella och regionala nivån. Delegationen ska också lämna förslag på en nationell strategi för validering som präglas av effek- tivitet, långsiktighet och överblickbarhet och som gynnar utveck- lingen av hållbara och generella strukturer för validering på nationell och regional nivå. •lämna förslag på en nationell strategi för validering, •verka för att en samsyn på validering, dess innebörd och funktion etableras inom utbildningsväsendet och arbetslivet, •följa och analysera omfattningen och resultatet av validering inom utbildningsväsende och arbetsliv, •sprida kunskap om goda exempel i fråga om validering, •arbeta för att information om validering som tillgodoser den en- skildes behov görs tillgänglig, •lämna förslag till regeringen och ta behövliga initiativ till föränd- ringar som stärker valideringsarbetet inom utbildningsväsendet och arbetslivet, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska slutredovisas . En samordnad utveckling av validering behöver främjas Med validering avses en strukturerad bedömning och ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person har oberoende av hur de har förvärvats. Validering syftar till att individen ska kunna få en kvalifikation, dvs. ett formellt intyg på att kompetensen motsvarar fastställda och erkända kriterier inom utbildning eller arbetsliv. Validering lyfts inom både EU och av fram som ett viktigt verktyg för det livslånga lärandet, för ökad anställningsbarhet och för en ökad rörlighet på arbetsmarknaden. Validering av reell kompetens kan ge enskilda individer behörighet till utbildning, bidra till att effektivare utbildningsinsatser kan erbjudas och leda till en snabbare etablering och omställning på arbetsmarknaden. Ur ett tillväxtper- spektiv bör validering ingå i strategier för kompetensförsörjning och kompetensutveckling. Det är alltså motiverat av flera skäl att per- soner med behov av och förutsättningar för validering har tillgång till sådan. Väl fungerande system för validering inom utbildnings- och arbetsmarknadsområdet bedöms kunna bidra till betydande sam- hällsekonomiska vinster. Europeiska unionens råd beslutade mot bakgrund av sådana över- väganden en rekommendation om validering av icke-formellt och informellt lärande (2012/C 398/01). till- styrkte rekommendationen vilken förväntas vara införd . Regeringen har vidare aviserat att ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering ska införas (prop. 2014/15:1) och påtalat att valideringsprocesserna behöver bli effektivare (prop. 2014/15:100). Uppdraget att främja en samordnad utveckling av validering Omfattningen och värdet av validering är beroende av att det finns utvecklade strukturer som möjliggör validering, att validering är till- gänglig i praktiken och att valideringen genomförs med hög kvalitet. Dagens system behöver förbättras i flera av dessa avseenden. En samsyn bland aktörer och intressenter i fråga om validering, dess innebörd och funktion utgör vidare en grundläggande förutsättning för att ett fungerande, sammanhållet och transparent system ska utvecklas. Med anledning av detta behöver en nationell strategi för validering tas fram. Strategin ska bidra till ett effektivt, långsiktigt och överblickbart system för validering, liksom en förbättrad sam- ordning mellan aktörer och intressenter inom utbildningsväsendet, arbetsmarknaden, branscher och organisationer inom arbetslivet samt organ som ansvarar för utfärdandet av olika kvalifikationer. En nationell delegation ska ha till uppgift att följa, stödja och driva på utvecklingsarbetet för att skapa ett effektivare system för validering på nationell och regional nivå. Upp- draget att främja en samordnad utveckling av validering omfattar valideringsfrågor inom gymnasieskolan, vuxenutbildning, , högskolan, övriga eftergymnasiala utbildningar, folkbildning samt verksamhet inom arbetsmarknad och arbetsliv som syftar till validering av reell kompetens. Uppdraget omfattar även valideringsfrågor som kan beröra utfärdandet av kvalifikationer som särskilda organisationer eller organ ansvarar för. Det ska genomföras med hänsyn till varje verksamhetsområdes särskilda förutsättningar. •verka för att konkreta åtgärder initieras och genomförs som gynnar utvecklingen av hållbara strukturer för validering, •när det gäller regionala strukturer för validering beakta behov av stöd och samverkan för att utvecklingen ska gå framåt, •lämna förslag på en nationell strategi för validering, •arbeta för att en samsyn på validering, dess innebörd och funktion etableras i utbildningsväsendet, branscher och organisationer inom arbetsliv samt myndigheter som validerar i syfte att pröva behörighet till yrke, och •arbeta för att strukturer för validering på regional och nationell nivå och inom utbildning och arbetsliv blir överblickbara, effektiva och hållbara i ett långsiktigt perspektiv. Validering ska vara ett naturligt inslag i utbildning och arbetsliv Utvecklingen av metoder inom valideringsområdet och tillämp- ningen av dem har gått framåt och gett validering en högre grad av legitimitet. Det kvarstår dock ännu brister som sammantaget be- gränsar tillgången till och värdet av validering. Det är angeläget att validering betraktas som ett naturligt inslag inom utbildningsväsendet och i arbetslivet. Viktiga utvecklingsområden som behöver upp- märksammas är bl.a. validering av nyanlända invandrares utbildning, kunskaper och kompetens och hur branschernas valideringsmodeller kan anpassas för att fungera för individer med varierande bakgrund och förutsättningar. Även myndigheters arbete med validering som syftar till att pröva behörighet till ett yrke ska uppmärksammas. Det är vidare viktigt att insatser som utvecklas med fokus på enskilda grupper i samhället utformas så att de blir fungerande delar av lång- siktiga och generella strukturer för validering och inte får karaktären av särlösningar. •verka för att valideringsinsatser ges en utformning som kan möta olika individers behov och fungera inom ramen för långsiktiga och generella strukturer för validering. Brister i informationen om valideringens omfattning Det saknas tillförlitliga uppgifter om valideringens omfattning och resultat. Tillgången till validering varierar också i hög grad mellan olika regioner, yrkesområden och utbildningsområden. Det finns behov av att samordnat redovisa hur systemet för validering utvecklas för att på så sätt också kunna identifiera eventuella ytterligare utveck- lingsbehov. Det finns också behov av att sprida kunskap om goda exempel som kan inspirera såväl enskilda som ansvariga myndigheter och berörda inom arbetslivet. Tillgången till informationen om validering som den enskilde kan tillgodogöra sig behöver också förbättras på olika sätt. Delegationen ska i samverkan med berörda myndigheter på nationell och regional nivå •följa och analysera omfattningen och resultatet av validering inom utbildning och arbetsliv, •sprida kunskap om goda exempel i fråga om validering, och •arbeta för att information om validering som tillgodoser den en- skildes behov görs tillgänglig. Identifiera behov av utvecklingsinsatser och förändringar För att validering ska bli ett accepterat, effektivt och tillförlitligt inslag i utbildningsväsende och arbetsliv kan det finnas behov av olika åt- gärder och insatser som delegationen uppmärksammar efterhand. Sådana kan komma att identifieras bl.a. vid kontakter med verk- samma inom olika sektorer och genom de sammanställningar och analyser som ska göras. Behoven av åtgärder och insatser kan skilja sig åt mellan olika verksamhetsområden beroende på deras olika förutsättningar och mål. Delegationen bör i kontakterna med branscher och organisationer i arbetslivet uppmärksamma identi- fierade utvecklingsbehov. Delegationens förslag bör vidare ta hänsyn till eventuella övriga insatser på nationell och regional nivå som syftar till att främja validering. •lämna förslag till regeringen om behövliga och konkreta för- ändringar som stärker valideringsarbetet inom utbildning och arbetsliv, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Delegationen ska redogöra för ekonomiska och praktiska konse- kvenser av sina förslag. Uppdragets genomförande och redovisning Delegationen ska ledas av en ordförande och bestå av högst 14 andra ledamöter som representerar bl.a. relevanta branscher och parter inom arbetslivet, närmast berörda myndigheter och regionala organ. En expertgrupp ska stödja delegationens arbete. Delegationen ska inhämta synpunkter från och hålla kontakt med de myndigheter och organisationer på nationell och regional nivå som berörs av uppdraget och de åtgärder som delegationen föreslår. Delegationen ska regelbundet hålla (Utbild- ningsdepartementet och ) underrättat om hur uppdraget fortskrider. En redovisning ska lämnas Förslag till åtgärder som delegationen anser är nödvändiga under sin löpande verksamhet ska redovisas i delbetänkanden. Uppdraget ska slutredovisas . Tilläggsdirektiv till Valideringsdelegationen 2015–2019 (U 2015:10) Regeringen beslutade kommittédirektiv om en nationell delegation med uppdrag att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom validering på den nationella och regionala nivån (dir. 2015:120). Delegationen, som antagit namnet Valideringsdelegationen 2015–2019, ska bl.a. verka för att en samsyn på valideringens innebörd och funktion etableras inom utbildnings- väsendet och arbetslivet. Delegationen får nu i uppdrag att även •föreslå en övergripande definition av validering som utgår från Europeiska unionens råds rekommendation om validering av icke- formellt och informellt lärande, •se över författningar där begreppet validering ingår för att uppnå en överensstämmelse med den övergripande definitionen som ut- redningen föreslår, •analysera och ta ställning till hur den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande kan användas för att stärka sam- spelet mellan validering och utbildningsinsatser av olika aktörer, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Datumet för den årliga redovisning som delegationen ska lämna till ändras från till . Utrednings- tiden ligger fast. Uppdraget ska alltså redovisas i samband med slutredovisningen från delegationen. Uppdraget att föreslå en övergripande definition av validering Validering genomförs inom vuxenutbildning (kom- vux), yrkeshögskola samt universitet och högskolor, bland annat i syfte att korta vägen till arbete. Validering utförs också som bransch- validering, som bl.a. upphandlas av Arbetsförmedlingen. Ansvaret för validering inom både utbildningsväsendet och arbetsmarknads- området är decentraliserat och rymmer många aktörer. Kopplingen mellan validering som sker inom de olika områdena är svag vilket sammantaget ger ett splittrat valideringssystem. Begreppet validering definieras också på olika sätt inom de olika områden där det förekommer.