sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Olika studier har kommit fram till skilda resultat vilket åtmin- stone delvis förklaras av skillnader i metod och data. En försvårande omständighet är förändringar i demografin och föräldrarnas utbildningsnivå.197 Andelen utlandsfödda elever har ökat och dess- utom finns det en del som talar för att gruppen utlandsfödda elever startar skolan med sämre förutsättningar . Svårt att jämföra utvecklingen av oavslutade gymnasiestudier till följd av gymnasiereformer De många förändringar som gjorts i gymnasieskolan gör det svårt att jämföra elever som gått i gymnasieskolan . Det gäller särskilt oavslutade gymnasiestudier eftersom reglerna för vad som krävs för att gymnasiestudierna anses som avslutade har ändrats vid ett flertal tillfällen. analyser visar att för elever med höga grundskolebetyg är det som har oavslutade gymnasiestudier och det sker inga större förändringar och framåt. Men för eleverna med låga grundskole- betyg har utvecklingen varit mer dramatisk. ökade andelen utan slutbetyg och kring mitten av saknade nästan hälften slutbetyg från gymnasieskolan. har andelen dock minskat och ligger nu kring . I gruppen med låga grundskolebetyg är det också en större andel som inte slutar gym- nasieskolan inom förväntad tid, kring . En förklaring är att behörighetskraven till de nationella programmen inneburit att en ökande del av eleverna behöver på introduk- tionsprogrammen innan de når behörigheten. För övriga elevgrupper har andelen som inte slutar gymnasieskolan inom förväntad tid minskat och ligger i slutet . 197Det är bl.a. en finare indelning av utbildningsnivå och bättre hänsyn till demografiska för- ändringar som gör att man finner en ökning av sambandet mellan föräldrabakgrund och resultat. (2018), Changes in the Impact of Family Education on Student in –2014 och (2018), Analyser av familjebak- grundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. Analys av utredningens syften Övergången till vidare studier eller arbete förefaller inte ha försämrats för elever med sämre studieförutsättningar visar också att övergången från gymnasieskolan till vidare studier eller arbete skiljer sig mycket mellan elevgrupper. De finner dock inga tydliga tecken på att studiesvaga elever klarar sig sämre än tidigare, trots att andelen utan slutbetyg från gymnasie- skolan ökade . Inte heller finner långtidsutred- ningen att återhämtningen i andelen som avslutar gymnasiet tycks ha fått något större genomslag i över- gången till vidare studier eller elevernas arbetsmarknadsinträde. 3.3.4Det finns skillnader mellan program i fullföljandegrad och etablering Knappt 4 av 5 elever som börjar på ett nationellt program tar examen . Andelen varierar mellan de nationella programmen, från till . Andelen är generellt lägre på yrkesprogram- men men på några yrkesprogram får ungefär lika stor andel examen som från de högskoleförberedande programmen. Ytterligare några procent av eleverna får ett studiebevis.198 För eleven som går ett introduktionsprogram är inte alltid målet en examen. För vissa elever innebär den individuella studieplanen en övergång till och etablering på arbetsmarknaden. Men för program- inriktat val är målet att eleverna ska övergå till ett nationellt program vilket i förlängningen innebär att de ska kunna få examen. Andelen som gör det är dock låg, av nybörjarna 2016. Många behöver än för att bli behörig till ett natio- nellt program. Av nybörjarna 2015 hade av fått examen . 198För en examen ska eleven ha läst 2 500 poäng varav 2 250 ska vara godkända (betygen A–E). Därutöver finns bl.a. krav på godkänt i vissa ämnen, där kraven ser olika ut för examen på hög- skoleförberedande och på yrkesprogram. Den elev som inte uppfyller kraven för gymnasie- examen efter ett nationellt program kan i stället få ett studiebevis. Studiebevisen som redovisas i tabellen gäller elever som slutfört ett fullständigt nationellt program (2 500 poäng) och blivit betygsatta (F–A) i sammanlagt 2 500 kurspoäng eller fler. Analys av utredningens syftenSOU 2020:33 Andel med examen eller studiebevis Nybörjare i gymnasieskolan . Hur eleverna etablerar sig efter gymnasieskolan skiljer sig åt mellan program och inriktningar, vilket redovisas i av- snitt 3.2. Med etablerad menas att individen har en etablerad ställning på arbetsmarknaden eller befinner sig i högskolestudier. Andelen som etablerar sig på arbetsmarknaden är högre för de som gått på ett yrkesprogram än för de som gått ett högskoleförberedande program. För de senare är det i stället en högre andel som är studerande. Elevernas bakgrund har stor betydelse för etableringen. För elever med goda studieförutsättningar, i termer av främst grundskolebetyg, leder de flesta programmen vidare till etablering eller högskola med ungefär samma sannolikhet. För elever med sämre studieförutsätt- ningar spelar programvalet större roll. De yrkesprogram som har en koppling till specifika yrken ger en högre sannolikhet till etablering efter gymnasieskolan. Analys av utredningens syften 3.3.5Skolsegregationen har ökat kraftigt Segregationen i gymnasieskolan uppstår när elever med olika bak- grund och förutsättningar väljer och antas på olika program och skolor. Denna segregation kan ske mellan olika socioekonomiska grupper, etniska grupper eller flickor och pojkar. Gymnasieskolan innebär både en uppdelning i olika utbildningsinriktningar och en uppdelning utifrån tidigare skolprestationer. Gymnasieskolan karak- täriseras också av könssegregation, eftersom vissa gymnasieprogram domineras av det ena könet (se avsnitt 3.1.1). Elevsammansättningen på skolorna har blivit mer homogen men förklarar inte mer av resultatskillnaderna mellan elever konstaterade att skillnaderna mellan gymnasie- skolor avseende elevers förutsättningar, grundskolebetyg och kön har vuxit . noterade en kraftig ökning i sortering utifrån förutsättningar och tidigare skolprestationer. En bidragande orsak till det är att antalet mindre skolor med ett begrän- sat programutbud ökat (se även avsnitt 3.4.3). Betygsskillnaderna mellan gymnasieskolorna har ökat . Den s.k. mellanskolvariansen, som visar hur resultaten varierar mellan skolor, har ökat från till . Tas hänsyn till elevernas förutsättningar är skillnaderna mycket små och har inte ökat . Det kan tolkas som att skolorna inte har blivit mer olika i hur väl de bidrar till elevernas kunskapsutveckling. Jämfört med är mellanskolvariationen i gymnasieskolan betydligt högre, men utvecklingen har varit densamma, liksom slut- satsen att ökningen kan förklaras av att elever med liknande bak- grund och studieförutsättningar i högre grad samlas på samma skolor. Graden av skolsegregation påverkas också av antagningsreglerna. I en forskarrapport analyserades effekterna av att antagningsförfar- andet till de kommunala gymnasieskolorna ändrades i hösten 2000.199 hade eleverna förtur till den gym- nasieskola som låg närmast deras bostad, men är antagningen endast beroende av betyg. Avsikten var bl.a. att minska kopplingen mellan boendesegregeringen och segregeringen i 199Söderström & Uusitalo (2010), School Choice and Segregation: Evidence from an Admission Reform. (1), 2010. Analys av utredningens syften skolan genom att ge möjlighet även för dem i utkanten av kommu- nen att gå i de mer ansedda skolorna i innerstaden. Efter reformen förändrades spridningen av elever över skolor kraftigt. Kunskapssegre- geringen ökade, men även den etniska och socioekonomiska segre- geringen ökade. Oklart hur elevsammansättningen påverkar skolresultaten men för sammanhållningen i samhället har den betydelse En skolas elevsammansättning påverkar skolans möjligheter att be- driva undervisningen på olika sätt: lärarnas förväntningar, föräldra- engagemang, rekrytering av kvalificerade lärare och genom att effek- tiviteten i undervisningen kan påverkas av om skolklassen utgör en homogen eller heterogen grupp i fråga om förkunskaper och behov. Det finns också direkta kamrateffekter genom att elever påverkar varandra i skolarbetet. Sammantaget utgör detta s.k. sammansätt- ningseffekter. konstaterar att sammansättnings- effekterna kan se olika ut för olika grupper av elever, och i teorin kan positiva kamrateffekter i en blandad elevgrupp motverkas av svårig- heten att undervisa en allt för heterogen grupp. Men forsknings- litteraturen är inte helt samstämmig och frågan är metodmässigt svår- studerad. Men enligt långtidsutredningen visar en växande litteratur också att mötet med elever från andra sociala eller etniska grupper i skol- miljön inverkar positivt på elevers tolerans och empati för varandra Skillnader i elevsammansättning mellan skolor kan därför också i sig ses som en indikator på skolans likvärdighet när det gäller skolans demokratiuppdrag och roll att förmedla värden, oavsett om elev- sammansättningen i sig är av betydelse för elevernas skolresultat. Segregationen försvårar gymnasieskolans uppdrag att vara kompensatorisk De ökade skillnader utredningen kan se mellan olika elevgrupper har troligen gjort det svårare för skolan som helhet att lyckas med det kompensatoriska uppdraget. Det finns andra argument för kompen- satorisk utbildning utöver att utjämna individernas livschanser, då Analys av utredningens syften skolsegregation kan ha en negativ påverkan på den sociala samman- hållningen i samhället. har dessutom konstaterats att de mest erfarna lärarna, och de som i högre utsträckning är behöriga, söker sig till de skolor där eleverna har goda förkunskaper. I en studie från 2014200 visas just att lärare i hög utsträckning tenderar att söka sig till (och stanna kvar på) skolor med elever med höga meritvärden, och välja bort skolor där eleverna har lägre meritvärden. Detta kan inne- bära att de bäst lämpade och erfarna lärarna i minskande utsträckning undervisar just på de skolor där eleverna har störst behov av erfarna och skickliga lärare och att skolans kompensatoriska uppdrag är svårast att genomföra där detta uppdrag har störst betydelse. Det skulle vidare kunna innebära sämre möjligheter i skolans arbete för att nå en så hög måluppfyllelse som möjligt för varje elev. 3.3.6Huvudmännen kan påverka skolsegrationen genom hur de placerar program på sina skolor Huvudmännen kan till viss del påverka graden av skolsegregation genom hur de planerar och bestämmer sammansättningen av pro- gram på sina skolenheter. Möjligheten att göra detta varierar mellan huvudmännen beroende på hur stort elevunderlaget är. Utredningen har undersökt programsammansättningen på landets gymnasieskolor. Det förekommer att flera skolenheter är belägna på samma adress. Vi har i dessa fall räknat skolenheterna som en skola. Totalt ger det 947 skolor 2018. Av dessa skolor har närmare hälften både högskoleförberedande program och yrkesprogram. En fjärde- del av skolorna har bara högskoleförberedande program och en fjärde- del endast yrkesprogram. De skolor som bara har ena programtypen är i genomsnitt mindre och har färre program. 200Karbownic och (2014), Svenska högstadie- och gymnasielärares rörlighet på arbets- marknaden, IFAU rapport 2014:11. Rapporten visar resultat utifrån en studie i som tyder på att lärare vill undvika de svagaste eleverna och hellre undervisa mer högpresterande elever. Enligt IFAU:s slutsats kan Stockholmslärarnas rörlighet och preferenser troligen generaliseras till resten av landet. Att lärare, om det finns möjlighet, följer ”duktiga elever”. Analys av utredningens syften Tabell 3.4 Sammansättning av programtyper på gymnasieskolorna 2018 Anm.: Skolenheter på samma adress räknas som en skola. Källa: och egna beräkningar. Introduktionsprogrammen fanns på totalt 690 skolor. På drygt var tionde skola med introduktionsprogram fanns inga nationella program. Det var vanligast att introduktionsprogrammen fanns på skolor som har både högskoleförberedande program och yrkesprogram. Det var också vanligt att introduktionsprogrammen fanns på skolor med bara yrkesprogram. Tabell 3.5 Skolor med introduktionsprogram och övriga programtyper på dessa skolor 2018 Anm.: Skolenheter på samma adress räknas som en skola. Källa: och egna beräkningar. Analys av utredningens syften Kvinnligt och manligt dominerade yrkesprogram De flesta av yrkesprogrammen har stora obalanser i könsfördelningen (se avsnitt 3.1.1). En jämnare sammansättning av kvinnor och män på skolorna kan därför uppnås med en genomtänkt programsamman- sättning. Totalt finns det minst ett kvinnligt eller mansdominerat program på 842 skolor. Med ett könsdominerat program avses program där andelen kvinnor eller män är större än . De flesta köns- dominerade yrkesprogram fanns på skolor med både högskoleför- beredande program och både kvinnligt och manligt könsdominerade yrkesprogram. Men på nästan var femte skola med ett kvinnligt köns- dominerat program fanns varken högskoleförberedande program eller manligt dominerade yrkesprogram. För skolor med manligt domine- rade yrkesprogram såg det ut på motsvarande sätt. Figur 3.17 Programsammansättning på skolor med kvinnligt eller manligt dominerade yrkesprogram 2018 Andra typer av program som förekommer på samma skola: Anm.: Skolenheter med samma huvudman och på samma adress räknas som en skola. Källa: och egna beräkningar. Analys av utredningens syften Skolorna har fått en bredare sammansättning 2018 jämfört med Skolornas programsammansättning har blivit bredare (elever i alla årskurser går på program enligt Gy11). Andelen skolor som har både högskoleförberedande program och yrkespro- gram har ökat från till . har andelen skolor med enbart kvinnligt eller manligt könsdominerade yrkespro- gram minskat. Det totala antalet skolor minskade vilket kan ha bidragit till eller vara en konsekvens av den ändrade program- sammansättningen (1 317 respektive 947 skolor). Tabell 3.6 Förändring i sammansättning av programtyper på skolorna 2013–2018 Förändring uttryckt i procentenheter Både högskoleförberedande och yrkesprogram Både högskoleförberedande och yrkesprogram Högskoleförberedande program men inte yrkesprogram Yrkesprogram men inte högskoleförberedande program Kvinnligt dominerade yrkesprogram: Både högskoleförberedande och den andra dominerade programtypen Den andra dominerade programtypen Enbart samma könsdominerade programtyp Manligt dominerade yrkesprogram: Både högskoleförberedande och den andra dominerade programtypen Den andra dominerade programtypen Enbart samma könsdominerade programtyp Anm.: Skolenheter på samma adress räknas som en skola. Källa: och egna beräkningar. Analys av utredningens syften Exempel på olika strategier kring skolorganisation i två större kommuner Kommuner med ett stort elevunderlag har förutsättningar att själva anordna flertalet av gymnasieskolans program. Genom utformningen av gymnasieorganisationen kan kommunerna påverka graden av skol- segregation. Ett exempel på en kommun som medvetet arbetar för ett blandat utbud av introduktionsprogram, yrkesprogram och högskoleför- beredande program är kommun. anordnar samt- liga nationella program utom humanistiska programmet och natur- bruksprogrammet. Fördelningen av program på kommunens tre gym- nasieskolor är gjord så att elevsammansättning ska vara bred och könsfördelningen så jämn som möjligt.201 Alla skolor hade högskoleförberedande program, yrkesprogram och introduktions- program (se figur 3.7). Kommunen har beslutat att inrätta en fjärde gymnasieskola eftersom nuvarande skolor inte kommer att kunna ta emot de ökande elevkullar som väntas. Även vid planeringen av den nya gymnasieorganisationen eftersträvades en så likvärdig samman- sättning av program som möjligt. Några program bedömdes inte vara flyttbara på grund av ekonomiska orsaker eller att lokalerna inte med- ger det. 201Eskilstuna, gymnasienämnden (2019), Inrättande av en fjärde gymnasieskola. GN/2019:37. Analys av utredningens syften Tabell 3.7 Sammansättningen av program på kommunala gymnasieskolor i och program (I) BA, EE, FT, VVS 7 (I) 6 (I) ES, IB, SA 5 (I) ES, SA, IB 4 (I) HU, NA, SA 4 (I) 3 (I) 2 (I) 3 (I) 2 (I) 0 (I) Anm.: I tabellen redovisas skolor så som de presenteras på kommunernas hemsidor. Det som redovis as som en skola behöver inte vara detsamma som skolenhet. På en skola kan det finnas mer än en skolenhet. Skolorna markerade med * har en idrottsprofil. (I) anger att det finns introduktionsprogram på skolan. IB ingår inte i skolväsendet eller i gymnasieskolan. Källa: kommuns och kommuns hemsidor . Grannkommunen kan illustrera en annan typ av gymnasie- organisation. har fler elever i sina gymnasieskolor, 4 229 elever 2019, jämfört med 3 471 elever i kommuns skolor.202 hade nio gymnasieskolor, vilket är fler än i . anordnade samma nationella program som och dessutom det humanistiska programmet. Antalet program per skola var följaktligen mindre. Blandningen av yrkes- program och högskoleförberedande program var också betydligt mindre. De kvinnligt dominerade yrkesprogrammen var i huvudsak fördelade på skolorna med högskoleförberedande program. De man- ligt dominerade programmen var i betydligt lägre grad blandade med 202Enligt statistik har 5 540 folkbokförda gymnasieelever varav 60procent går i den egna gymnasieskolan och i en fristående skola. 4083 folkbokförda gymnasieelever varav går i den egna gymnasieskolan och 20 pro- cent i en fristående skola. I kommuns gymnasieskolor var av eleverna i kommunens skolor folkbokförda i en annan kommun 2018. I kommuns gymnasie- skolor är var av eleverna i kommunens skolor folkbokförda i en annan kommun. Analys av utredningens syften övriga nationella program. Introduktionsprogrammen fanns på pro- grammen som domineras av yrkesprogram samt på en av de fyra övriga skolorna. På en gymnasieskola fanns enbart introduktionsprogram. har organiserat gymnasieskolan så att varje program och inriktning bara ska finnas på en skola. Kommunen ser det som en tydlig styrka för gymnasieorganisationen eftersom det under- lättar elevens gymnasieval då han eller hon i högre grad söker en viss utbildning och inte en viss skola. I förekommer att program finns på mer än en skola. 3.3.7Tillgången till gymnasial utbildning av hög kvalitet Möjligheten att välja gymnasieutbildning är inte lika för alla elever. Detta främst eftersom behörighet och elevernas betyg avgör vilka utbildningar de har möjlighet att antas till. Antagningen av elever till nationella program i gymnasieskolan baseras på betygen från grund- skolan, frånsett ett antal platser som fördelas i s.k. fri kvot (7 kap. 3§ gymnasieförordningen). Det finns ingen statlig reglering om ur- valet till skolor när huvudmannen erbjuder samma program vid flera skolenheter. Urvalet kan även då baseras på betyg men kan också baseras på närhetsprincip. Vissa skolor lockar fler elever än andra skolor. Detta medför att eleverna konkurrerar med sina betyg för att antas till de mer populära skolorna och till de program som erbjuds på dessa skolor. I dessa fall sorteras eleverna efter betygsmeriter mellan skolor och program. Dessutom påverkar elevernas faktiska utnyttjande av det fria skol- valet. Elevers valstrategier kan se olika ut om flera gymnasieskolor erbjuder samma program och liknande inriktningar, om gymnasie- skolor i en viss region har ett väl utvecklat samarbete eller om det tvärtom råder en stark konkurrens mellan olika utbildningsanordnare. Skillnaderna är stora över landet. Skilda villkor och olika geografiska förutsättningar, t.ex. genom kommunernas storlek och bebyggelse, innebär olikheter vad gäller kommuners relationer till varandra och förutsättningar för stor valfrihet och konkurrens på skolområdet.203 Forskning visar även att elevers (och föräldrars) skolvalsstrategier ser olika ut beroende på socioekonomisk och etnisk bakgrund, samt 203Skolverket (2011), Skolmarknadens geografi. Analys av utredningens syften påverkas av karaktären på olika bostadsområden204. Detta leder till att det fria skolvalets nyttjande kan få helt skilda konsekvenser i olika lokala sammanhang beroende på områdenas politiska historia och sociala struktur samt befolkningens etniska och sociala samman- sättning. Utredningen kan sammanfattningsvis konstatera att tillgången till gymnasieutbildning ser olika ut för elever med olika bakgrund, för elever med höga respektive låga meritvärden från , för flickor och pojkar och för elever boende i olika delar av landet. Elever med olika bakgrund fördelas mellan olika program och även mellan skolor. I synnerhet sker detta i elevtäta områden med ett stort antal skolor, varav vissa är mer populära bland eleverna än andra. Nationella program har blivit mindre tillgängliga för studiesvaga grupper Tillgången till programmen styrs av regleringen av behörighets- kraven. Som vi beskriver i avsnitt 3.1 är det ungefär var sjätte elev som påbörjar sina gymnasiestudier på något av introduktionsprogrammen. Dessa elever har inte bara en längre utan ofta också en svår väg att vandra mot en gymnasieexamen. Som utredningen beskrivit i av- snitt 3.2, blir det allt svårare att utan att ha gått klart gymnasieskolan få en självständig försörjning och etablera sig på arbetsmarknaden. Utredningens analyser av samverkansavtalen har visat att program- inriktat val är mindre tillgängliga än utbudet på nationella program eftersom samverkan om programinriktat val är mindre vanlig. Elever som inte får tillgång till programinriktat val riskerar att få förlängd utbildning och i stället få tillbringa tid i miljöer som är mer åtskilda från nationella program. Tillträde, genomströmning och konsekvenser redovisar att en rad reformer har försämrat tillträdet till och därigenom minskat genomströmningen i gymnasie- skolan för studiesvaga elever. Ökade behörighetskrav till nationella 204Kallstenius (2010), De mångkulturella innerstadsskolorna. Om skolval, segregation och utbild- ningsstrategier i . (2009), Bostadsområde, ekonomiska incitament och gymnasie- val, IFAU Rapport 2009:10. Analys av utredningens syften gymnasieprogram – i kombination med fler invandrade elever som påbörjar sin utbildning i skolans senare årskurser – har medfört att allt fler elever med svaga förutsättningar går på ett introduktions- program. I analyserna har alla ungdomar som lämnat gymnasie- skolan delats in i tre grupper efter sina grundskolebetyg. I analyserna studeras deras studiedeltagande och genomströmning i gymnasie- skolan. Perioden som undersöks är . Utvecklingen inleddes i och med introduktionen av det individu- ella programmet 1992/93, vilket var avsett för elever som inte sökt till gymnasieskolan eller inte kommit in på den utbildning de velat gå. Denna grupp bestod dock nästan uteslutande av elever med låga grundskolebetyg. Därmed kom av elever med låga betyg att gå på det individuella programmet vid mitten av 1990- talet. Införandet av behörighetskrav till gymnasieskolan 1998/99 ökade andelen elever på det individuella programmet med bland elever med svaga betyg, medan andra elever i stort sett var opåverkade. gick nästan var fjärde elev med låga grundskolebetyg på det individuella programmet. Genom Gy11 skärptes behörighetskraven till de nationella programmen sam- tidigt som det individuella programmet ersattes av fem introduktions- program. Även denna förändring påverkade de studiesvaga eleverna och andelen på introduktionsprogrammen ökade med omkring 2 pro- centenheter i denna grupp. har andelen studie- svaga elever som går på introduktionsprogrammen fortsatt att öka, men detta förklaras av en ökad andel utlandsfödda elever. Likvärdig kvalitet i gymnasieskolan Enligt 1 kap. 9 § skollagen ska utbildningen inom skolväsendet vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas. En likvärdig utbildning innebär enligt läro- planen för gymnasieskolan205 inte att undervisningen ska utformas på samma sätt överallt eller att skolans resurser ska fördelas lika. Snarare innebär det att utbildningen ska vara anpassad för att passa samtliga elever, anpassningar som innebär att utbildningen behöver formas efter de olika behov som finns och där de finns. Vidare ska enligt läro-