sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — I det följande beskrivs (Högskolan) huvudsakliga ställningstaganden när det gäller arbetet för nyttiggörande av kunskap. 1 Högskolans roll i innovationsekosystemet Högskolans roll i innovationsekosystemet (med vilket här avses det ekosystem av aktörer, strukturer och processer som syftar till att nyttiggöra kunskap) är att generera och förvalta samhällsrelevant kunskap, samt att göra denna kunskap tillgänglig för studenter, samhälle och samarbetspartners. Högskolans forskning genererar ny kunskap som såväl direkt som indirekt kan nyttiggöras i samhället. Högskolans utbildning förser studenterna med kunskap som kan nyttiggöras i kontakter med det omgivande samhället under utbildningen, eller i framtida anställningar eller eget företagande. 2 Strategier och verktyg för nyttiggörande Högskolan menar att nyttiggörandeprocesser inte bara ska ses som processer där kunskap flödar ut från Högskolan och nyttiggörs i det omgivande samhället. Det omvända flödet är lika viktigt. Högskolans strategi för nyttiggörande är därför att prioritera processer som utvecklar det omgivande samhället och Högskolans utbildning och forskning i lika hög grad. Detta förhållningssätt skapar ett långsiktigt hållbart innovationsekosystem. De huvudsakliga verktygen som nyttjas inom denna strategi är inkubator, teknikpark, samproducerad forskning samt ämnesinriktade samverkansarenor. Den första strategin för nyttiggörandeprocesser som utvecklar Högskolan var att, i samverkan med kommun och det lokala näringslivet, ta initiativ till etableringen av en inkubatormiljö i direkt anslutning till Högskolan. 1998 etablerades (), då under namnet . I bolagsordningen fastställdes att SPS ska bedriva verksamhet inom Högskolans profilområden för utbildning och forskning. Motivet för etableringen var att hade en jämförelsevis låg utbildningsnivå i näringslivet, som studenter från Högskolan hade svårt att hitta relevanta och kvalificerade anställningar i närområdet. Målet med etableringen var att skapa nya arbetstillfällen för studenter examinerade vid , och därigenom bidra till en höjd utbildningsnivå i regionen. Initialt fokuserades därför verksamheten mot nyföretagande för studenter. Verksamheten finansierades ursprungligen huvudsakligen genom stöd från kommun och . har SPS även erhållit stöd från såväl nationella inkubatorprogram som från EUs regionalfonder, samt andra innovationsstödjande intressenter. SPS har cirka 20 medarbetare och omsätter cirka . SPS ägs till av en ägarförening bestående av företrädesvis lokala företag. Resterande ägs av det kommunägda bolaget . Högskolan är representerad genom en styrelseplats. Högskolan har lagt relativt lite eget fokus på inkubatorsverksamheten. Ett motiv för detta är att inte suboptimera det befintliga innovationsekosystemet. SPS och Högskolan har ända sedan starten haft en mycket nära samverkan och Högskolan ser därför ingen anledning att utveckla egen inkubationskompetens, utan låter SPS stå för denna. Högskolan finansierar dock viss verksamhet riktad mot studentföretagande genom stöd till Drivhuset . Högskolan har visst stöd från , inom ramen för den statliga satsning som startade . Detta stöd delfinansierar Högskolans interna innovationsstöd, vilket är fokuserat mot nyttiggörande inom forskning. Ett annat motiv till Högskolans relativt låga engagemang i inkubatorsverksamheten är att dess betydelse för attraktivitet och kvalitet i utbildning och forskning är relativ låg. Studenter söker sig inte till Högskolan för att det finns en god innovationsmiljö på campus, utan för innehållet i utbildningarna. Inkubatorföretagen har sällan möjlighet att delta i t.ex. examensarbeten eller gästföreläsningar, varvid det återkopplade nyttiggörandet i utbildningen är relativt lågt. gäller återkopplingen till forskningen. Eftersom Högskolan saknar holdingbolag finns heller inga starka ekonomiska incitament för den att bidra till kommersialisering av och delägande i forskningsresultat. Dock har inkubatorsverksamheten viss betydelse för attraktiviteten för Högskolans forskning, eftersom företag som vill inleda forskningssamverkan med Högskolan i vissa fall kan vara behjälpta av att det finns en inkubatorsverksamhet som kan utveckla forskningsresultat till kommersiella produkter. Science Park andra stora verksamhetsområde är att tillhandahålla lokaler och innovationsledningsprocesser för mogna företag verksamma inom Högskolans profilområden. Dessa kan vara sprungna ur inkubatorsverksamheten men kan även ha etablerat sig i teknikparken för att komma närmare Högskolans utbildning och forskning. Parkmiljön har gradvis utvecklats över och innehåller cirka 100 företag. Högskolan, SPS och kommun (via sitt eget fastighetsföretag ) har haft ett mycket nära samarbete och har prioriterat etablering av företag som ligger inom Högskolans profilområden. På detta sätt har en teknikpark skapats som har stor nytta av och är till stor nytta för Högskolans utbildning och forskning. Det är mycket tveksamt om en liknande miljö skulle kunna ha skapats med hjälp av privata aktörer. Kommunen har accepterat kortsiktiga ekonomiska förluster (exempelvis outhyrd kontorsyta) till förmån för potentiell långsiktig nytta (exempelvis att kunna attrahera och erbjuda plats till utvecklingsavdelningar och företag som Högskolan ser möjligheter att utveckla samverkan med). Det målinriktade och nära samarbetet för att utveckla forsknings‐ och innovationsmiljön uppmärksammades 2009 av , då kommunen fick dess pris European Enterprise Awards for Enterprise Development för sin satsning på SPS. Motiveringen för detta var att "Kommunen har tillsammans med högskola och industri skapat en unik miljö för utveckling av nya innovationer och nya tillväxtföretag. De har även stöttat etablerade företag i expansiva skeden. Arbetet har varit en medveten satsning att flytta fokus från traditionell industri till nya framtidsbranscher." En central strategi för Högskolan, SPS och kommun har varit att ha en mycket nära fysisk koppling mellan teknikparken och Högskolan. Den fysiska närhetens vikt har varit så stor att man 2009 skapade en gemensam forsknings‐ och innovationsmiljö om cirka 11 000 kvm på campusområdet. Till denna gemensamma miljö har Högskolan lokaliserat en stor del av sin verksamhet inom Informationsteknologi och Ingenjörsvetenskap. I SPS del finns olika företag och andra aktörer fokuserade mot teknisk innovation och innovationsstöd. I miljön, som har expanderats ytterligare, bedrivs ett stort antal samverkansprojekt av olika slag. Samproducerad forskning utgör det viktigaste verktyget för ett dubbelriktat nyttiggörande. Högskolans forskning är tydligt profilerad mot de identifierade samhällsutmaningarna och är i mycket hög grad samproduktionsorienterad, vilket innebär att den genomförs i mycket nära samverkan med externa partners. Detta är ett medvetet vägval eftersom denna forskning knyter väl an till de professionsorienterade utbildningar som Högskolan erbjuder. Det finns även flera externa forskningsfinansiärer som finansierar denna typ av forskning, och därigenom erbjuder en möjlighet för Högskolan att komplettera sitt jämförelsevis begränsade basanslag för forskning. erhöll Högskolan /helårsstudent () i forskningsanslag, som medianen för riket var /HST och medel var /HST. Inom den näringslivsrelevanta forskningen finns både en tradition av samproduktion och större tillgång till extern finansiering. Högskolan ser ett stort behov av att utveckla motsvarande förhållningssätt med samverkanspartner inom offentlig sektor, för att också öka nyttiggörandet av samhällsrelevant kunskap. En för Högskolan viktig finansiär är som via sitt KK‐miljöprogram stöttar forskning och utbildning på avancerad nivå och forskarnivå, vid . Eftersom samproduktionsperspektivet är centralt i de insatser om finansierar, blir nyttiggörandet av den kunskap som samproduceras av central betydelse. Om samverkande företag känner att de har direkt nytta av den forskning som bedrivs i samverkan med Högskolan så ökar intresset att bygga långsiktiga relationer och bli återkommande samarbetspart i olika typer av projekt. Det finns således stora incitament för Högskolan att säkerställa att företagen kan tillgodogöra sig den kunskap som forskningen genererar. Det finns även stora vinster för Högskolan att kunna tillgodogöra sig kunskap från företagen om kommande utmaningar och därigenom identifiera utvecklingsbehov inom utbildning och forskning, samt framtida projektmöjligheter. Nyttiggörande av forskningsresultat och annan kunskap blir således ett mycket viktigt redskap för Högskolan att bygga långsiktiga och nära relationer med såväl samarbetspartners som finansiärer, och därigenom bidra till en ökad forskningsvolym. Högskolan arbetar därför aktivt med att utveckla forskarnas förmåga att se hur forskningsstrategiska såväl som kommunikations‐, samverkans‐ och nyttiggörandestrategiska aspekter kan bidra till att utveckla forskningsmiljön. Högskolan ger dessutom interna incitament för att söka extern finansiering, genom att en stor andel av det basanslag som Högskolan erhåller fördelas till forskningsmiljöer som har förmåga att attrahera extern finansiering. Målet med fokuseringen mot tillämpnings‐ och samproduktionsorienterad forskning, samt nyttiggörande av dess resultat, är att öka den externa forskningsfinansieringen. Resultatet av dessa strategier är att Högskolan nu har en hög externfinansieringsgrad för sin forskning. utgjorde det fasta basanslaget för forskning av den totala omslutningen för forskningen. En viktig strategi som Högskolan använder för att ta ett samlat grepp om samverkan och nyttiggörande för utbildning och forskning inom olika delområden är att driva eller vara delaktig i samverkansarenor kopplade till dessa delområden. I samverkansarenorna samlas mogna företag och andra organisationer, inkubatorföretag, utbildning, forskning, demonstratorer och labbmiljöer. Samverkansarenorna möjliggör samverkan av olika slag, allt från projekt inom utbildning och forskning till kommersialisering och nyttiggörande. Arenorna är mycket viktiga redskap för kunskapsöverföring mellan de samverkande parterna, som förlägger olika typer av projekt till arenorna. De erbjuder inte bara tillgång till en fysisk infrastruktur där en operativ samverkan kan ske mellan parterna, utan skapar även möjligheter för långsiktig strategisk samverkan mellan de deltagande parterna. Högskolan har etablerat ett flertal olika samverkansarenor inom hälsoteknik, biovetenskap, ledarskap och arbetsliv, samt informations‐ och cybersäkerhet. De samverkansarenor som är mest utvecklade är Arena () () och Game Arena (SGA) (). har som mål att etablera en världsledande integrerad fysisk och virtuell utvecklingsmiljö för forskning, teknikutveckling, innovation och utbildning för utveckling av svensk tillverkningsindustri. ska också stärka konkurrenskraften för den tillverkande industrin och teknikföretagen i . Huvudmän för arenan är AB , , (), SPS och Högskolan. Finansieringen för att bygga upp utgörs av strukturfondsfinansiering från EU till Högskolan, SPS och IDC. Utöver detta lägger intressenterna även in egen finansiering samt bedriver projekt med annan finansiering på arenan. SGA är en ledande kunskapsnod inom den svenska dataspelsbranschen och har landets starkaste koncentration av högre utbildning, forskning och företagande inom området. Här samlas entreprenörer, startups, etablerade företag, studenter, forskare och investerare. Det kompletta ekosystemet, med bas i SPS, är unikt i branschen och ger fördelaktiga förutsättningar att lyckas på den globala marknaden. Grundfinansieringen för SGA kommer från och kommun. Högskolan och SPS har den gemensamma ambitionen att söka en Vinnväxtmiljö inom området. Högskolan saknar ett holdingbolag, och menar att ett sådant verktyg skulle kunna säkerställa innovationsekosystemet långsiktiga utveckling, bidra till ett ökat nyttiggörande av kunskap och kompetens från Högskolan, men även till utveckling av Högskolans utbildning och forskning. Ett holdingbolag skulle kunna ge Högskolan större möjligheter och incitament att genom aktivt ägande i inkubator‐ och teknikparksföretag bidra till att överbrygga de högre TRL‐nivåerna (Technology Rediness Level), snarare än som stanna vid nivå 4‐5. Dessutom förutsätter vissa forskningsfinansiärers avtalsformer att Högskolan har förmågan att hantera IPR och kräver strukturer för ägande av IPR för att bevilja finansiering. Högskolan menar dock att den stora fördelen med ett Holdingbolag inte är att kunna äga och förvalta aktier i inkubator‐ eller teknikparksföretag, utan att kunna vara en aktiv delägare i och ha större kontroll över själva innovationsekosystemets utveckling (exempelvis inkubatorer, teknikpark, investmentbolag m.m.), och därigenom säkerställa att Högskolans, samhällets, externa finansiärers och andra intressenters intressen gällande nyttiggörande kan tillgodoses i högre grad . I har samverkan mellan berörda intressenter för att bygga en väl utvecklad och gemensam utbildnings‐, forsknings‐ och innovationsmiljö varit mycket framgångsrik. För att säkerställa en fortsatt framgångsrik utveckling ser Högskolan behovet att kunna vara delägare i strukturen, snarare än att utöva ett mera informellt påverkansarbete genom exempelvis styrelsemedlemskap. Utan detta aktiva delägarskap ser Högskolan risker för suboptimering där kortsiktiga kommersiella intressen kan gå före långsiktiga samhällsviktiga intressen, sociala innovationer och Högskolans utveckling, där lokala intressen kan gå före nationella intressen, och där nyföretagande kan gå före kunskapsöverföring till och intraprenörskap i etablerade företag. En utmaning med dagens system är dock att finansieringen av driften för ett holdingbolag förutsätter att fokus är på att generera ekonomisk vinst, snarare än stor samhällsnytta. Högskolan menar att detta kan leda till en suboptimering och att andra finansieringsformer därför behöver utvecklas. För Högskolan är nyttiggörande av kunskap en grundläggande förutsättning för verksamheten. Det huvudsakliga motivet är att samverkanspartners av olika slag ska känna att det är till nytta för dem att samverka med Högskolan. Detta är tydligast i den samproducerade forskning som bedrivs vid lärosätet. Att samverkanspartners och finansiärer har direkt eller indirekt nytta av samverkan med Högskolan är en förutsättning för att den ska kunna vara framgångsrik i att attrahera extern forskningsfinansiering. Samproducerad forskning är även till nytta för Högskolan såväl direkt som indirekt, genom att dels få insikt i och tillgång till samverkansparternas kunskap och dels kunna nyttja den samproducerade forskningen som en bas för att utveckla den vetenskapliga grunden för den utbildning som bedrivs. Nyttiggörande för Högskolan är således en dubbelriktad företeelse. Högskolan anser därför inte det är optimalt att innovationsstödssystem etableras utan direkt koppling till Högskolan. Högskolans erfarenhet är snarare att detta stöd bör finnas i en direkt fysisk närhet till Högskolan och vara mycket nära kopplat till Högskolans utbildning och forskning. Högskolan menar att verktygen och incitamenten för nyttiggörande behöver utvecklas ytterligare för att samhället i än högre grad ska kunna dra nytta av den kunskap som finns vid lärosätena. Dagens relativt ensidiga fokusering på kortsiktig ekonomisk nytta och skalbara tekniska innovationer behöver breddas till att se nyttiggörande i ett bredare perspektiv som inkluderar nyttiggörande av långsiktigt samhällsviktig kunskap för såväl ökad kvalitet och effektivitet inom offentlig sektor, samt sociala innovationer och andra innovationer. Högskolan ser även ett behov av att kompetens inom samverkan och nyttiggörande ges större vikt vid anställning och meritering. Som ett led i att öka möjligheterna för nyttiggörande av kunskap, anser Högskolan att samtliga lärosäten bör ges möjlighet att äga och förvalta kunskapstillgångar, samt kunna vara delägare i innovationsekosystemet. 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet ifritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård –ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsätt- ningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighets- skydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2. En ny social- tjänstlag. Del 1 och 2. 48.Skatt på engångsartiklar. 49.Enhetlig och effektiv marknads- kontroll. 50.Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. 51.En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. 52.Rutavdrag för äldre. 53.Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. 54.En långsiktigt hållbar migrations- politik. 55.Innovation genom information. 56.Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. 57.Ett särskilt hedersbrott. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. – från forskning till nytta. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förut- sättningarna. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En gemensam angelägenhet. 1 och 2. Skatt på engångsartiklar. Enklare skatteregler för enskilda närings- idkare. Rutavdrag för äldre. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Innovation genom information. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. En långsiktigt hållbar migrationspolitik. Ett särskilt hedersbrott. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En ny socialtjänstlag. Del 1 och 2. En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritids- hem och pedagogisk omsorg. En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper. Innovation som drivkraft –från forskning till nytta. Enhetlig och effektiv marknadskontroll.