sou · H8B345 · 2020-08-20 00:00:00 — Even with those proposals, however, that committee took the view that the question whether the independence of public service broad- casting could be strengthened in the constitution needed to be con- sidered in another context. In this regard, the remit of the 2018 on Freedom of the Press and Freedom of Expression has been to analyse whether the current provisions of the fundamental laws and the ordinary law are sufficient to guarantee the independence of the public service companies and, if not, to consider whether their independence can and should be further strengthened by amend- ments to the constitution. notes that there are several different dimensions to the question of the independence of public service broadcasting and that it can be approached from different . It can be argued that the sector’s independence should be strengthened by amending the constitution, but it can also be argued that the existing protec- tion is sufficient. Furthermore, there are both advantages and dis- advantages to the various approaches to a possible strengthening of independence through the constitution which the Committee has found reason to consider more closely. When a fundamental law is to be passed or amended, the greatest possible political agreement is normally sought. It has therefore been a basic starting point for the Committee that the proposals put for- ward should enjoy broad parliamentary support. has carefully considered the different arguments and regulatory approaches, but has been unable to sufficiently broad support for any one course of action. Given that a proposal to amend the constitution should have broad parliamentary support, and that such support has not been achieved, the Committee has decided not to propose any constitutional amend- ments to strengthen the independence of public service broadcasting. One consideration in making this assessment has been that the public service companies’ independence is unlikely to be promoted by major reforms being pushed through with the backing of only limited parlia- mentary majorities. Liability for the content of digital books Audiobooks and eBooks supplied from a database belonging to a publishing company can enjoy constitutional protection under the database rule. In such cases, an editor appointed by the publishing company is liable for the content. This differs from the liability position for printed books, since under the Freedom of the Press Act, primary liability for the content of printed matter that is not a periodical rests with the author. To ensure that the same person will be liable when one and the same book is published both in print and in digital form, a “supple- ment rule” has applied under the Freedom of the Press Act since 1 January 2019. This means that a digital publication that is supplied with the same content as a printed original will, on certain condi- tions, be regarded as a supplement to the printed publication. Conse- quently, the same person – primarily the author – will be liable for the content of both the printed and the digital publication. For the supplement rule to be applicable, the content of the printed original must be reproduced unaltered and it must be stated that the content constitutes a supplement under the supplement rule. However, for audiobooks or eBooks which are admittedly supplied in such a way that the database rule is applicable, but for which there is no printed original or to which the supplement rule does not apply for some other reason, liability as provided in the Fundamental on Freedom of Expression still applies, i.e. with the editor first in the chain of liability. The Committee considers it problematic that developments in the publishing of digital books have resulted in a shift in criminal liability away from the author. In the Committee’s view, this is, in itself, an argument for introducing a system whereby, as far as possible, the same liability position would apply to the content of books, regardless of whether they are printed or published only digitally. At the same time, there is no escaping the fact that the provisions of the Freedom of the Press Act and the Fundamental on Free- dom of Expression build on partly different basic premises and needs. For liability rules corresponding to those of the Freedom of the Press Act also to apply in the area of application of the Fundamental on Freedom of Expression, in other words, it would need to be possible to give such provisions an appropriate design without at the same time breaching any of the basic principles on which the Funda- mental on Freedom of Expression rests. In that respect, the Committee’s assessment is that liability for the author under the Fundamental on Freedom of Expression would admittedly be legally achievable, but that the provisions required would be complex and would need to build on many different and mutually independent requirements. There is a clear risk that such provisions would be difficult to apply. There are also several considerations that mean that the benefits of such a regulatory arrangement can be questioned. It is an open question, for example, how many digital books it would in practice apply to. In addition, liability for the author would need to be com- bined with rules about appointing an editor if the author dies. That means that, even with liability for the author provided for in the Fundamental on Freedom of Expression, publishing companies and authors would need to reckon with the risk of criminal liability reverting to the publishing company in the event of the author dying. To sum up, the Committee’s assessment is that good reasons can admittedly be advanced for also introducing liability for the author under the Fundamental on Freedom of Expression. Such an arrangement, however, would require radical and far-reaching changes to the current liability rules. In the Committee’s view, for such changes to be warranted, the benefits of the new arrangement would have to be beyond question. In that regard, the Committee is not convinced. therefore makes no proposal on the matter. 1.1Förslag till lag om ändring i tryckfrihetsförordningen Härigenom föreskrivs i fråga om tryckfrihetsförordningen1 att 1 kap. 12 och 13 §§ ska ha följande lydelse. Bestämmelserna i denna grundlag hindrar inte att det i lag med- delas föreskrifter om 1.förbud mot kommersiella annonser vid marknadsföring av alkoholdrycker eller tobaksvaror, 2.förbud mot kommersiella annonser som används vid mark- nadsföring av andra varor än tobaksvaror eller av tjänster, om det i annonsen förekommer ett varukännetecken som är i bruk för en tobaksvara eller som enligt gällande bestämmelser om varumärken är registrerat eller inarbetat för en tobaksvara, 3.förbud mot kommersiella annonser som har meddelats till skydd för hälsa eller miljö enligt en förpliktelse som följer av medlem- skapet i Europeiska unionen eller Europeiska atomenergigemen- skapen, 4.krav att införa och på ett visst sätt utforma varningstext, innehållsdeklaration eller annan liknande produktinformation om syftet är skydd för hälsa eller miljö eller konsumentskydd, 5. förbud mot offentliggörande 5. förbud mot offentliggörande 1Tryckfrihetsförordningen omtryckt 2018:1801. som innebär otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet eller som innehåller oriktig eller miss- visande uppgift, om ersättnings- skyldighet för sådant offentlig- görande, om krav på berättigat behov hos den som beställer kre- ditupplysningen, om skyldighet att lämna information till den som avses med upplysningen och om rättelse av oriktig eller miss- visande uppgift, eller 6.ansvar och ersättningsskyl- dighet som avser det sätt på vilket en uppgift har anskaffats. som innebär otillbörligt intrång i enskilds personliga integritet eller som innehåller oriktig eller miss- visande uppgift, om ersättnings- skyldighet för sådant offentlig- görande, om krav på berättigat behov hos den som beställer kre- ditupplysningen, om skyldighet att lämna information till den som avses med upplysningen och om rättelse av oriktig eller miss- visande uppgift, 6.ansvar och ersättningsskyl- dighet som avser det sätt på vilket en uppgift har anskaffats, eller 7.ansvar och ersättningsskyl- dighet som avser en överträdelse av ett förbud mot att göra avbild- ningar, beskrivningar och mät- ningar av eller inom ett sådant objekt som omfattas av förstärkt skydd mot sabotage, terroristbrott, grovt rån eller spioneri och röjande iandra fall av hemliga uppgifter som rör totalförsvaret, eller som omfattas av skydd för allmänheten mot skada till följd av militär verk- samhet. Bestämmelserna i denna grundlag hindrar inte att det i lag med- delas föreskrifter om förbud mot offentliggörande av person- uppgifter 1.som avslöjar etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande förhållande, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening, 2.om hälsa, sexualliv eller sexuell läggning, 3.som består av genetiska uppgifter eller biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person, eller 4.som rör fällande domar i brottmål och lagöverträdelser som innefattar brott eller därmed sam- manhängande säkerhetsåtgärder. Vad som anges i första stycket gäller endast om 1.personuppgifterna ingår i en uppgiftssamling som har ordnats så att det är möjligt att söka efter eller sammanställa dessa, och 2. det med hänsyn till verk- 2. det med hänsyn till upp- samheten och de former under giftssamlingens karaktär står klart vilka uppgiftssamlingen hålls till- att det finns särskilda risker för gänglig finns särskilda risker för otillbörliga intrång i enskildas otillbörliga intrång i enskildas Som sändningar av program anses också tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av direktsända eller inspelade program, om starttidpunkten och innehållet inte kan påverkas av mottagaren och programmet till- handahålls av någon som omfattas av 4 § första stycket 1 a–d.Det som föreskrivs om pro- gram i denna grundlag gäller även program som förmedlas genom satellitsändning som utgår från . Program i tv som förmed- las hit genom satellitsändning som utgår från utlandet men som huvudsakligen är avsedda att tas emot här i landet anses utgå från , under förutsättning att 1.2Förslag till lag om ändring i yttrandefrihetsgrundlagen Härigenom föreskrivs i fråga om yttrandefrihetsgrundlagen1 dels att nuvarande 6 kap. 4–9 §§ ska betecknas 6 kap. 5–10 §§, dels att 1 kap. 3, 4, 18 och 20 §§, 3 kap. 2 § samt 7 kap. 5 § ska ha dels att det ska införas en ny paragraf, 6 kap. 4 §, och en ny rubrik av följande lydelse. Denna grundlag är tillämplig på sändningar av program som är riktade till allmänheten och avsedda att tas emot med tekniska hjälpmedel. Som sändningar av program anses också tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av direktsända eller inspelade program, om starttidpunkten och innehållet inte kan påverkas av mottagaren. Det som föreskrivs om pro- gram i denna grundlag gäller även program som förmedlas genom satellitsändning som utgår från . 1Yttrandefrihetsgrundlagen omtryckt 2018:1802. programmet och oföränd- rat vidaresänds här. Denna grundlags föreskrifter om sändningar av program till- lämpas också när information ur en databas, vars innehåll kan ändras endast av den som driver verksamheten, tillhandahålls all- mänheten med hjälp av elektromagnetiska vågor 1. av någon av följande: a)en redaktion för en periodisk skrift eller ett program, b)ett företag för yrkesmässig framställning av sådana skrifter som avses i tryckfrihetsförordningen eller av tekniska upptagningar, c)en nyhetsbyrå, eller d)någon annan, om det finns utgivningsbevis för verksamheten enligt 5 §, och 2. på något av följande sätt: a)överföring på särskild begäran, b)överföring enligt överenskommelse i förväg, c) framställning av tekniska c) framställning på särskild upptagningar, skrifter eller bilder, begäran av tekniska upptagningar, skrifter eller bilder, eller d) offentlig uppspelning. Även om viss information i databasen har tillförts av någon annan gäller grundlagen för sådana delar av databasen där det framstår som klart att informationen härrör från den som driver verksamheten. Vad som anges i denna para- Första stycket 1 a gäller inte graf gäller inte sådana tillhanda- hållanden ur en databas som av- som avses i 3 § andra stycket. ses i 3 § andra stycket. Det som sägs i 1 kap. 11 och Det som sägs i 1 kap. 11 och om att det i lag får meddelas före- om att det i lag får meddelas före- skrifter om upphovsmäns rättig- skrifter om upphovsmäns rättig- heter, vissa kommersiella annon- heter, vissa kommersiella annon- ser, kreditupplysningsverksamhet, ser, kreditupplysningsverksamhet, gångssätt för anskaffande av upp- gångssätt för anskaffande av upp- gifter gäller också i fråga om pro- gram och om innehållet i tekniska upptagningar. gifter samt avbildningsförbud gäller också i fråga om program och om innehållet i tekniska upptagningar. Bestämmelserna i denna grundlag hindrar inte att det i lag med- delas föreskrifter om förbud mot offentliggörande av personupp- gifter 1.som avslöjar etniskt ursprung, hudfärg eller annat liknande för- hållande, politiska åsikter, religiös eller filosofisk övertygelse eller medlemskap i fackförening, 2.om hälsa, sexualliv eller sexuell läggning, 3.som består av genetiska uppgifter eller biometriska uppgifter för att entydigt identifiera en fysisk person, eller 4.som rör fällande domar i brottmål och lagöverträdelser som innefattar brott eller därmed sam- manhängande säkerhetsåtgärder. Vad som anges i första stycket gäller endast om 1.personuppgifterna ingår i en uppgiftssamling som har ordnats så att det är möjligt att söka efter eller sammanställa dessa, och 2. det med hänsyn till verk- 2. det med hänsyn till upp- samheten och de former under vilka giftssamlingens karaktär står klart att det finns särskilda risker för finns särskilda risker för otill- otillbörliga intrång i enskildas börliga intrång i enskildas per- Den frihet som följer av 1 § hindrar inte att det i lag meddelas 1. skyldighet för nätinnehavare 1. skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för vissa program att ge utrymme för i den utsträckning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning, a) vissa program i den utsträck- ning det behövs med hänsyn till allmänhetens intresse av tillgång till allsidig upplysning, och b)tjänster som utgörs av eller underlättar tillgången till textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik som syftar till att göra pro- grammen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning, 2.skyldighet för nätinnehavare att ge utrymme för överföringar iden utsträckning det behövs med hänsyn till intresset av kon- kurrens beträffande sådana överföringar i nätet eller allmänhetens intresse av tillgång till sådana överföringar, 3.skyldighet för nätinnehavare att vidta åtgärder för att tillför- säkra mottagarkretsen inflytande över programvalet, 4.skyldighet för den som sänder program i tv eller tillhanda- håller sådana program genom överföring ur en databas enligt 1 kap. 4 § första stycket 2 a att göra programmen tillgängliga för personer med funktionsnedsättning genom textning, tolkning, uppläst text eller liknande teknik, 5. skyldighet för den som sän- 5. skyldighet för den som sän- der program i tv eller tillhanda- der program i tv eller tillhanda- överföring ur en databas enligt överföring ur en databas enligt 1 kap. 4 § första stycket 2 a att 1 kap. 4 § första stycket 2 a att främja framställning av och till- främja framställning av och till- gång till program med europeiskt gång till program med europeiskt 6. ingripanden mot fortsatt 6. ingripanden mot fortsatt sändning av ett utbud som in- sändning av ett utbud som in- pornografiska bilder eller hets pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp, eller 7.villkor för att sända program för verksamhet som bedrivs med ett uppdrag att sända ljudradio eller tv i allmänhetens tjänst, under förutsättning att uppdraget finan- sieras med allmänna medel. Ägaren är ansvarig för yttrande- frihetsbrott i stället för den som be- driver sändningsverksamheten om 1.det är fråga om ett sådant program som avses i 1 kap. 3 § tredje stycket andra meningen, och 2.den som bedriver sändnings- verksamheten saknar känd hem- vist i och inte heller kan påträffas här under rättegången. I lag får det meddelas före- I lag får det meddelas före- skrifter om att en nämnd vars skrifter om att en nämnd vars sammansättning är bestämd i lag sammansättning är bestämd i lag och vars ordförande ska vara eller och vars ordförande ska vara eller ha varit ordinarie domare ska ha varit ordinarie domare ska granska om program som någon granska om program som någon har sänt på annat sätt än genom har sänt står i överensstämmelse tråd står i överensstämmelse med med de föreskrifter eller andra de föreskrifter eller andra villkor villkor som gäller för sänd- som gäller för sändningarna. En sådan nämnd får endast uttala sin mening och förelägga den sändande att följa föreskrifterna eller villkoren. I lagen får det före- skrivas att ett föreläggande av nämnden får förenas med vite. Frågor om ansvar för yttrandefrihetsbrott och om utdömande av vite prövas alltid av domstol enligt 3 kap. 7 §. 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områden Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1991:1559) med föreskrifter på tryckfrihetsförordningens och yttrandefrihetsgrundlagens områ- den1 att 7 kap. 3 § ska ha följande lydelse. Avgörande för var ett yttrandefrihetsmål ska tas upp är den ort 1.varifrån ett program har utgått för sändning, 2.varifrån information som avses i 1 kap. 4 § yttrandefrihets- grundlagen har tillhandahållits, eller 3.där en teknisk upptagning har lämnats ut för spridning eller där brottet på annat sätt har förövats. Yttrandefrihetsmål om pro- gram som avses i 1 kap. 3 § tredje stycket andra meningen yttrande- frihetsgrundlagen ska tas upp av . 1Lagen omtryckt 2002:911. 2 Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs direktiv återges i sin helhet i bilaga 1 och 2. Kommitténs uppdrag – att utreda vissa frågor på tryck- och yttrandefrihetens om- råde – kan beskrivas på följande sätt. Kommittén har haft i uppdrag att, mot bakgrund av Europadom- stolens dom i målet Arlewin mot , analysera om svensk lag eller grundlag behöver ändras för att ska anses uppfylla de krav som den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna () ställer på rätten till domstolsprövning. Kommitténs uppdrag har vidare varit att analysera hur skydds- lagens (2010:305) avbildningsförbud förhåller sig till anskaffarfrihe- ten, censurförbudet och förbudet mot hindrande åtgärder. Kommit- tén har haft att överväga om det finns behov av lagändringar för att möjliggöra tillämpning av skyddslagens avbildningsförbud även när anskaffning sker för publicering i grundlagsskyddade medier. Det har dock inte ingått i kommitténs uppdrag att överväga eller föreslå in- skränkningar i censurförbudet. I kommitténs uppdrag har också ingått att göra en översyn av den s.k. webbsändningsregelns tillämpningsområde i förhållande till dagens tekniska utbud för inspelningar av ljud och bild och plattformar för webbsändningar. Utifrån den översynen har kommittén haft i upp- drag att analysera om webbsändningsregeln är ändamålsenlig och väl avvägd och hur den förhåller sig till databasregeln. När det gäller förpackningar som utgör tryckta skrifter har kom- mittén haft att överväga om det finns behov av och är lämpligt att undanta dessa från tryckfrihetsförordningens (TF) tillämpnings- område. Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs uppdrag har vidare innefattat att analysera om ytt- randefrihetsgrundlagen (YGL) medger att det i lag ställs upp krav på vidaresändning för tekniska tilläggstjänster. Om så inte är fallet har kommittén haft att lämna förslag på författningsändringar som med- ger krav på vidaresändning för tekniska tilläggstjänster såsom text- ning, tolkning, uppläst text och liknande teknik som syftar till att göra program tillgängliga för personer med funktionsnedsättning. Beträf- fande andra tekniska tilläggstjänster har uppdraget varit att överväga en sådan ändring. Kommittén har också haft att överväga om det finns skäl att möj- liggöra villkor för public service som är oberoende av om en sänd- ning eller ett tillhandahållande sker genom tråd eller på annat sätt. Kommitténs uppdrag har varit begränsat i det hänseendet att det inte har ingått i uppdraget att föreslå ändringar i yttrandefrihetsgrund- lagen som påverkar etableringsfriheten i tråd för andra än dem som bedriver radio- och tv-verksamhet i allmänhetens tjänst. Kommitténs uppdrag har vidare varit att analysera om public service- företagens oberoende är tillräckligt garanterat genom nuvarande regler- ing i grundlag och i vanlig lag och annars överväga om oberoendet kan och bör stärkas ytterligare genom ändringar av grundlag. I fråga om ansvarsordningen för digitala böcker utan tryckt för- laga har kommittén haft i uppdrag att analysera förutsättningarna för en ordning med författaren som primärt ansvarig för innehållet i sådana böcker. Det har dock inte ingått i kommitténs uppdrag att överväga eller föreslå ändringar i tryckfrihetsförordningens eller ytt- randefrihetsgrundlagens respektive ansvarsordning för andra publi- kationer än digitala böcker. Genom tilläggsdirektiv har kommittén getts i uppdrag att analy- sera och ta ställning till om det finns behov av att inskränka grund- lagsskyddet för sådana uppgiftssamlingar som innefattar ett offent- liggörande av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål och lagöverträdelser som innefattar brott eller därmed sammanhängande säkerhetsåtgärder. Kommitténs uppdrag och arbete Kommitténs arbete har bedrivits på sedvanligt sätt genom regelbundna sammanträden med kommitténs ledamöter. Det första kommitté- sammanträdet hölls och därefter har 14 sammanträ- den hållits. Ett av sammanträdena har varit längre och i internatform. Kommitténs sista fyra sammanträden har, med anledning av covid- 19-pandemin, hållits digitalt. Inför kommittésammanträdena har möten hållits med de exper- ter som varit knutna till kommittén. Inriktningen för dessa möten har dels varit att behandla de juridiska frågeställningar som uppdra- get har innefattat, dels att utifrån de partsintressen experterna har representerat inhämta experternas inställning till de möjliga hand- lingslinjer som sekretariatet identifierat. Vid dessa möten har, utöver experterna och sekretariatet, ordföranden deltagit. Även expertgrupps- möten har under covid-19-pandemin hållits digitalt. Experterna har deltagit vid vissa av kommitténs sammanträden. Kommitténs arbete med vart och ett av deluppdragen har i huvudsak bedrivits i tre olika faser. I den första fasen har inriktningen varit att inhämta kunskap om respektive frågeställning. Detta har skett genom att sekretariatet har skrivit promemorior som har föredragits och diskuterats vid kom- mittésammanträdena. I den andra fasen har arbetet varit inriktat på att, efter diskussion i kommittén, kartlägga vilka närmare ståndpunk- ter som funnits i respektive delfråga. Inför kommitténs diskussioner i denna del har sekretariatets uppgift varit att redogöra för de huvud- sakliga handlingsalternativ som identifierats och att kommentera dessa närmare. Under den tredje fasen har arbetet inriktats på att finna en konkret lösning på respektive frågeställning. Förslag på författ- ningstext och motivtext har tagits fram av sekretariatet och fort- löpande behandlats vid kommittésammanträdena. Kommittén har lämnat ett externt uppdrag. Det har avsett en kart- läggning av hur dagens utbud ser ut vad gäller inspelning av ljud och bild och vilka plattformar det finns för webbsändningar. Uppdraget har redovisats i form av en rapport.