sou · H8B318 · 2020-03-31 00:00:00 — Ett viktigt fokus för regeringen är satsningar på järnvägen. Regeringen har därför sedan den tillträdde 2014 genomfört kraftiga ökningar av det årliga anslaget till järnvägsunderhåll. Regeringen överlämnade propositionen Infrastruktur för framtiden – innovativa lösningar för stärkt konkurrenskraft och hållbar utveckling (prop. 2016/17:21) till . I propositionen föreslog regeringen att de ekonomiska ramarna för vidmakthållande av järnväg för nästa planperiod 2018–2029 ska ökas med eller i förhållande till den nuvarande planperioden –2025. beslutade i enlighet med regeringens förslag (bet. 2016/17:TU4, rskr. 2016/17:101). Regeringen avser att besluta om den nya nationella trafikslagsövergripande planen. Regeringens satsning innebär en kraftigt höjd ambitionsnivå när det gäller järnvägsunderhållet. Staten äger och förvaltar av den totala svenska järnvägsinfrastrukturen. Det statliga ägandet av järnvägsnätet utgör därför ett viktigt styrmedel för att åstadkomma väl fungerande järnvägstransporter. Det är centralt att underhållsverksamheten organiseras och bedrivs så att största möjliga samhällsekonomiska nytta och kostnadseffektivitet uppnås av de medel som tillförs till drift och underhåll av järnvägen. och senare har gått från att genomföra järnvägsunderhåll i egen regi till att enbart anlita externa företag. skapades en organisation inom som separerade de förvaltande och producerande rollerna inom i en beställar- och utförarorganisation. De producerande enheterna styrdes som resultatenheter. Den största enheten blev . gjordes omfattande förberedelser för att gå från en begränsad upphandling från externa leverantörer till en fullständig konkurrensutsättning av de producerande enheterna. Från påbörjades sedan en succesiv upphandling av drift och underhåll som tidigare utförts av . beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare för att utreda förutsättningarna för att ombilda vissa verksamheter vid och till aktiebolagsform (dir. 2007:64). Ut- redaren skulle analysera och föreslå en bolagisering av de verksamheter som lämpar sig att drivas i bolagsform. Om utredaren kom fram till att det fanns förutsättningar att bolagisera verksamheten, skulle utredaren enligt direktiven föreslå bolagsstruktur och på vilket sätt verksamheterna kunde föras över till bolag. De verksamheter som berördes var enheter och samt enheter och Projektering. överlämnade utredaren betänkandet Bolagisering för ökad konkurrens och effektivitet – förslag om att bolagisera vissa konsult- och entreprenadverksamheter i och (SOU 2007:78). slog i betänkandet att bland annat skulle bolagiseras . I propositionen Ändrad verksamhetsform för delar av och (prop. 2008/09:23) konstaterade regeringen att det fanns brister på marknaden för drift och underhåll samt investeringar på järnvägsområdet. Regeringen bedömde i propositionen att ett större antal aktörer och jämnare konkurrensförhållanden behövs för att marknaden ska fungera tillfredsställande och inte innebära för stora risker för ökade kostnader vid den statliga upphandlingen av främst drift och underhåll inom järnvägsområdet. Regeringen ansåg att en bolagisering borde genomföras så snart det fanns en fungerande konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar på järnvägsområdet. Mot denna bakgrund beslutade regeringen att tillkalla en särskild utredare med uppdrag att analysera behovet av åtgärder och föreslå lämpliga sådana för att förbättra förutsättningarna för ökad konkurrens på marknaden för drift och underhåll samt investeringar på järnvägsområdet (dir. 2008:108). Den särskilda utredaren lämnade betänkandet Mer järnväg för pengarna (SOU 2009:20) med förslag till åtgärder som bör vidtas för att stimulera marknadens aktörer. I proposition Ändrad verksamhetsform för enhet produktion (prop. 2009/10:10) föreslog regeringen att verksamheten vid enhet förs över till ett eller flera av staten direkt eller indirekt helägda aktiebolag. Det nya bolagets verksamhet borde enligt regeringen vara att bedriva entreprenad-, drift-, underhålls- och uthyrningsverksamhet samt produktion inom områdena trafik, mark, bygg, anläggning och tele samt därmed förenlig verksamhet. beslutade i enlighet med regeringen förslag (bet. 2009/10:TU5, rskr. 2009/10:59) och bolagiserades därefter och bildades. avslutades det sista av de numera 34 basunderhållskontrakt som utförts utan att ha upphandlats i konkurrens. Anlitandet av externa utförare förändrar eller fråntar inte ansvaret för förvaltningen av anläggningen. är helägt av staten. Bolaget är det ledande järnvägsentreprenadbolaget i och har verksamhet inom både byggande och underhåll inom järnvägen. Bolaget bedriver även verksamhet i via ett dotterbolag. har haft cirka 1 800 medarbetare och en omsättning på . bedriver en övervägande andel av sin underhållsverk- samhet på uppdrag av . Av årsredovisning framgår att av bolagets totala omsättning 2016 avser verksamhet för . Det är avgörande att i egenskap av infrastrukturförvaltare har tillräcklig kunskap om anläggningens tillstånd och behov av underhållsåtgärder. Utredningen om järnvägens organisation redogör i delbetänkandet på anläggningen (SOU 2015:42) för att det finns brister inom underhållsverksamhet och lämnar förslag till åtgärder. Regeringen anser att utredningen förstärker bilden av att det finns möjligheter att förbättra järnvägens funktionssätt och skapa förutsättningar för att transportkunderna ska kunna erbjudas bättre och effektivare transporttjänster med tåg. Det är mot den bakgrunden viktigt att i sin roll som infrastrukturförvaltare för den statliga järnvägsanläggningen på ett ändamålsenligt och kostnadseffektivt sätt tar det samlade ansvaret för kontroll och utförande av järnvägsunderhållet. Regeringen uppdrog åt att vidta åtgärder för att i egen regi organisera och bedriva verksamhet för leveransuppföljning och underhållsbesiktning av järnvägsunderhållet. Leveransuppföljning och underhållsbesiktning i egen regi stärker enligt regeringen myndighetens kunskap om anläggningens tillstånd och behov av åtgärder. Vidare uppdrog regeringen åt att genomföra åtgärder för att säkerställa en effektiv hantering vid störningar i tågtrafiken. Åtgärderna ska bland annat omfatta att säkerställa en tydligare ansvarsfördelning mellan parterna där verket tar en ledande roll i störningssituationer. har infört system och arbetssätt som möjliggör en större systematik i planeringen av underhållsåtgärder. bedriver ett fortsatt arbete med att vidareutveckla och införa bland annat ett register med både väg- och järnvägsdata som ska ge information på ett enhetligt sätt. håller även på att utveckla underhållssystemet som ger data om anläggningens tillstånd och förändringar, genomförda underhållsåtgärder och kostnader för utfört underhåll. Regeringen bedömer att detta utvecklingsarbete medför att kommer att stärka sin förmåga till analys av underhållsbehov, prioritera rätt åtgärder och följa upp åtgärdernas effekter i anläggningen. Det kommer att bidra till ett effektivt planerande av underhållsverksamheten. genomför analyser av leverantörsmarknaden i fråga om byggande och underhåll av infrastrukturen. Den senast genomförda analysen, som avsåg 2016, visar att marknaden för järnvägsunderhåll i form av basunderhåll, det vill säga det avhjälpande och förebyggande underhållet i ett specifikt geografiskt område, till sin karaktär är att likna vid ett oligopol. Endast ett fåtal aktörer konkurrerar om de kontrakt som upphandlar. har två företag tillsammans haft av inköpsvolymen och medeltalet anbudslämnare vid upphandlingar av basunderhåll uppgick till 2,0. har sedan bolaget bildades en dominerande ställning och bolagets marknadsandel sett till totala inköpsvolym av basunderhåll uppgick till vilket motsvarade . För övrigt järnvägsunderhåll (reinvesteringar) som inte ingår i basunderhållet ser konkurrenssituationen delvis annorlunda ut. är visserligen även inom detta verksamhetsområde en dominerande leverantör till med en marknadsandel på , men antalet företag som tillsammans har av inköpsvolymen uppgick till 37 stycken och medeltalet anbudslämnare vid upphandling uppgick till 3,2. Regeringen bedömer att konkurrensen på marknaden för basunderhåll delvis inte har utvecklats i en riktning som är långsiktigt hållbar. Mot denna bakgrund anser regeringen att åtgärder behöver vidtas avseende järnvägsunderhållets organisering i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande och stärkt statligt ansvar för utförande av underhåll. Regeringen anser därför att det bör utredas hur den verksamhet som avser basunderhåll som bedriver på uppdrag av skulle kunna föras över till som då ska återgå till att genomföra delar av basunderhållet i egen regi. ska därmed upphöra med att tillhandahålla tjänster för basunderhåll på den statliga järnvägsanläggningen. Övrigt basunderhåll som beställer från andra leverantörer ska tills vidare upphandlas i konkurrens. En särskild utredare ska ta fram ett förslag till hur det basunderhåll som bedrivs av för räkning kan överföras till . Uppdraget innebär följande: •Analysera Infranord AB:s och nuvarande organisation och verksamhet i fråga om järnvägsunderhåll. •Genomföra en omvärldsanalys för den marknad som verkar på. Omvärldsanalysen bör omfatta identifiering av konkurrenter, marknadsandelar, ägande samt nuvarande och bedömd efterfrågan från olika kundsegment. •Utifrån den genomförda analysen föreslå vilka organisatoriska enheter och vilka resurser, i form av t.ex. personal, maskiner och fastigheter, inom Infranord AB:s verksamhet när det gäller basunderhåll som bör föras över till . •Föreslå hur en sådan verksamhetsöverföring kan genomföras. •Ekonomiskt värdera de delar av verksamheten som omfattas av ett överförande från till . •Redovisa och analysera de organisatoriska, personalmässiga och ekonomiska konsekvenserna för och till följd av en överföring av verksamheten. •Analysera och lämna förslag till hur en verksamhet för basunderhåll i egen regi kan organiseras inom på ett kostnadseffektivt sätt. •Analysera eventuellt miljöansvar och övriga ansvarsförbindelser som kan komma att medfölja vid ett överförande. •Analysera om den marknadsandel som övertas i egen regi är lämpligt fördelad i omfattning och geografisk belägenhet. Utifrån den genomförda analysen föreslå eventuell omfördelning av områden för basunderhåll som bör övertas i egen regi. •Analysera den geografiska fördelningen av det basunderhåll som övertar och bedöma om den är lämplig för ett effektivt genomförande av verksamheten. Om fördelningen inte bedöms vara ändamålsenlig, ska ett förslag tas fram som beskriver behov av omfördelningar. •Analysera konsekvenserna för den kvarvarande verksamheten hos , efter ett överförande av bolagets verksamhet avseende basunderhåll, och förutsättningarna för bolaget att fortsatt verka på marknaden. •Identifiera eventuella legala hinder eller restriktioner för en överföring, t.ex. inom och eventuella konkurrensrättsliga aspekter. •Identifiera vilka åtgärder som måste vidtas för att genomföra en överföring och upprätta en tidsplan med hänsyn tagen till vad som krävs för att en överföring ska kunna genomföras på ett effektivt, skyndsamt och säkert sätt. Utredaren ska redovisa konsekvenser i måluppfyllnad för de transportpolitiska målen. Utredaren ska också ingående beskriva de konsekvenser som kan förväntas för järnvägssystemets slutkunder, det vill säga varuägare och resenärer. Vidare ska utredaren särskilt analysera och redovisa konsekvenserna för statsbudgeten, effekterna på och Infranord AB:s verksamhet och ekonomiska situation samt effekterna på kvalitet och kostnadseffektivitet för basunderhållet. är den helt dominerande infrastrukturförvaltaren i likväl som är den helt dominerande järnvägsentreprenören på den svenska marknaden. Det medför att deras agerande har en påverkan på marknadens övriga aktörer och på marknadens funktionssätt. Utredaren ska därför även särskilt beakta och beskriva vilka konsekvenser som en överföring av verksamhet till kan förväntas få för övriga infrastrukturförvaltare, t.ex. kommuner och industrier, samt på marknadens funktionssätt. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska bedriva arbetet i nära samarbete med och vilka med sin kompetens och erfarenhet förutsätts bidra aktivt i utredarens arbete. Utredaren ska också ha kontakt med , och Transportstyrel- Utredaren ska löpande stämma av med och informera () under uppdragets genomförande. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till utredningen avseende överförande av basunderhåll från till (N 2018:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om överförande av basunderhåll från till (dir. 2018:24). Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om överförande av basunderhåll från till (N 2018:01) Regeringen beslutade kommittédirektiv om överförande av basunderhåll från till (dir. 2018:24). Enligt direktiven ska en särskild utredare utreda hur ett överförande av verksamhet som avser järnvägsunderhåll, i form av basunderhåll, från till skulle kunna genomföras. Enligt direktiven ska utredaren bl.a. analysera Infranord AB:s och verksamhet i fråga om järnvägsunderhåll, genomföra en omvärldsanalys samt föreslå vilka delar av Infranord AB:s verksamhet avseende basunderhåll som ska föras över till . Uppdraget skulle enligt de ursprungliga direktiven redovisas . I tilläggsdirektiv förlängde regeringen utredningstiden (dir. 2018:84). Uppdraget skulle i stället redovisas . Genom dessa tilläggsdirektiv utvidgas uppdraget i vissa avseenden. Uppdraget ska i stället redovisas . Enligt gällande direktiv ska utredaren bland annat föreslå hur det basunderhåll som bedrivs av för räkning kan överföras till . Utredaren har under sitt arbete konstaterat att avgränsningen av de delar som ska överföras i egen regi blir ineffektiv om den bestäms av vilka kontrakt som råkar ha vid överföringstillfället. Utredaren har därför föreslagit att avgränsningen i stället bör baseras på en analys av allt basunderhåll som upphandlar och att utredaren utifrån den analysen bör föreslå vilka delar som är lämpliga att överföra. Analysen bör utgå från ett antal kriterier som är relevanta för ett ställningstagande med syftet att uppnå ett kostnadseffektivt underhåll av hög kvalitet och ska belysa om och i så fall vilka funktioner och vilken volym som är lämplig för att ta över i egen regi samt var det är geografiskt ändamålsenligt. Mot denna bakgrund anser regeringen därför att utredarens uppdrag bör utvidgas. Utredaren ska göra följande: •Analysera och föreslå vilka kriterier som bör ligga till grund för urvalet av ett möjligt överförande av basunderhåll i egen regi till . Kriterierna ska ta sin utgångspunkt i konstaterade brister samt syfta till ett kostnadseffektivt underhåll av hög kvalitet och med god förmåga att förebygga och snabbt avhjälpa problem. Utredaren ska lämna förslag på funktioner, olika volymer och ändamålsenlig geografisk spridning och övergripande redogöra för konsekvenser och marknadseffekter av olika alternativ, inklusive samhällsekonomiska konsekvenser. •Analysera hur gränssnitt, affärsformer och avtal mellan och entreprenörer är utformade avseende basunderhåll upphandlat i konkurrens och lämna förslag på hur kan stärka sin roll som beställare, exempelvis genom att förbättra förmågan att analysera anläggningens status samt planera, upphandla, genomföra och följa upp underhållet, för att bland annat öka underhållets samhällsekonomiska effektivitet. •Analysera behovet av långsiktiga marknadsförutsättningar avseende basunderhåll för aktörer verksamma på marknaden och föreslå eventuella förändringar i syfte att främja konkurrensen och aktörers vilja att etablera sig på marknaden och att investera i Utredaren ska analysera vilka marknadseffekter ett övertagande kan få och vilka implikationer detta har på den konkurrensutsatta delen av basunderhållet, exempelvis antal budgivare och bud. •Utvärdera behovet av och föreslå ett eventuellt åtagande för avseende att äga och förvalta maskinella resurser för järnvägsunderhåll om det bedöms skapa ökad produktivitet, effektiv konkurrens vid upphandling samt samhällsekonomisk effektivitet eller om det krävs för en god beredskap inom ansvarsområde. •Föreslå hur effekter på t.ex. kvalitet och kostnader, som följd av ett eventuellt överförande av basunderhåll till , kan utvärderas och följas i förhållande till konkurrensutsatt verksamhet. •Beskriva hur föreslagna förändringar bör genomföras och vilka åtgärder som behöver vidtas. En bedömning ska göras av hur som krävs för att genomföra förslagen med beaktande av att basunderhåll måste levereras utan avbrott. Kontakter och redovisning av uppdraget För att skapa förutsättningar för utredaren att genomföra tilläggsuppdraget bör bistå utredaren i arbetet. Utredaren ska också ha kontakt med () vid uppdragets genomförande. Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om framtidens järnvägsunderhåll (N 2018:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om överförande av basunderhåll från till (dir. 2018:24). Genom tilläggsdirektiv som beslutades förlängdes utredningstiden (dir. 2018:84). Uppdraget skulle i stället redovisas . Genom tilläggsdirektiv som beslutades utvidgades uppdraget och utredningstiden förlängdes (dir. 2019:47). Enligt tilläggsdirektiven skulle uppdraget redovisas . Till följd av tilläggsdirektiven beslutade den särskilda utredaren att byta namn på utredningen till Utredningen om framtidens järnvägsunderhåll. Uppdraget ska i stället redovisas . Förteckning över 34 baskontrakt järnväg I denna bilaga presenteras nuvarande 34 baskontrakt för basunderhåll av järnvägsanläggningen. Bilagan omfattar tilldelade kontrakt, vilket innebär att kontraktstiden för några av kontrakten ännu inte börjat. Tilldelade kontrakt oavsett om kontraktstiden börjat eller inte Kontraktssumma (optionsår) Kust till Kustbanan Väst (61 989 374) (130 185 174) (nya kontraktet) (71 653 788) (197 270 838) (101 491 139) (97 064 138) (72 338 760) (123 699 301) (nya kontraktet) (176 505 597) Kontraktssumma (optionsår) (193 509 828) (106 207 719) (142 804 513) och Kust till Kustbana (156 767 618) (233 317 920) (75 694 608) (133 316 716) 50 427 908 (19 563 746) (70 467 837) Banorna i Bergslagen och (163 620 513) Godsstråket, Entreprenad 1 Kontraktssumma (optionsår) Banorna i Bergslagen och (104 146 565) Godsstråket, Entreprenad 2 Banorna i Bergslagen och (90 442 379) Godsstråket, Entreprenad 3 (166 282 953) (70 193 674) (137 113 522) (204 764 259) (127 572 736) (40 401 382) + 33 689 113 (12 328 185) (189 500 855) 48 689 841 (19 445 798) Kontraktssumma (optionsår) (103 933 511) (276 755 025) 2, del 1 (147 552 146) 2, del 2 (1166 128 278) (67 683 092) 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS.