sou · H8B310 · 2020-02-28 00:00:00 — och rådets direktiv /56/EG av om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på havsmiljöpolitikens område (Ramdirektiv om en marin strategi). och rådets direktiv /75/EU av den 24 no- vember 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att före- bygga och begränsa föroreningar). och rådets direktiv (EU) 2016/2284 av den 14 de- cember 2016 om minskning av nationella utsläpp av vissa luft- föroreningar (Takdirektivet). Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Helcom Ministerdeklaration (2007) Baltic Sea Action Plan (BSAP). Rådets direktiv /271/EEG av om rening av avlopps- vatten från tätbebyggelse. Rådets direktiv /676/EEG av om skydd mot att vatten förorenas av nitrater från jordbruket. Konvention om skydd av miljö, . Konvention om biologisk mångfald, , . Konventionen för skydd av den miljön i Nord- ostatlanten (OSPAR). SOU 1997:99 En ny vattenadministration. Vatten är livet, delbetänk- ande. SOU 2002:105 Klart som vatten (Utredningen svensk vattenadmini- stration). SOU 2002:107 Bestämmelser om miljökvalitet. SOU 2003:9 Skatt på handelsgödsel och bekämpningsmedel? SOU 2005:59 ; miljökvalitetsnormer m.m. SOU 2009:83 Miljömålen i nya perspektiv. SOU 2010:17 Prissatt vatten? SOU 2011:34 Etappmål i miljömålssystemet. SOU 2013:5 Djurhållning och miljön – hantering av risker och möjlig- heter med stallgödsel. SOU 2013:69 Ny tid ny prövning (del 1). SOU 2014:35 I vått och torrt, förslag till ändrade vattenrättsliga regler (del 2). SOU 2014:50 Med miljömålen i fokus – hållbar användning av mark och vatten. SOU 2017:34 Ekologisk kompensation – Åtgärder för att motverka netto- förluster av biologisk mångfald och ekosystemtjänster, som behovet av markexploatering tillgodoses. SOU 2017:63 Miljötillsyn och sanktioner – en tillsyn präglad av ansvar, respekt och enkelhet. SOU 2018:34 Vägar till hållbara vattentjänster. & , H. (2017) Reglers betydelse för åtgärder mot jordbrukets kväve- och fosforförluster. Beskrivning av och kvanti- tativ utvärdering av effekter från åtgärder som följer av befintliga regelverk. och miljö, . , B. m.fl. (2012) . Del I & II: Juridik. (2014) Fågelfaunan längs med Tullstorpsån. En under- sökning av fågelfaunans utveckling från projektstarten till 2014 efter anlagda våtmarker och delvis restaurerat vattendrag. , F. m.fl. (2016) Factors affecting farmers’ willingness to par- ticipate in eutrophication mitigation – A case study of preferences for wetland creation in . Ecological Economics 130: 8–15. Geranmayeh, P. & , H. (2015) Fosforförluster från jordbruks- mark – bakomliggande orsaker och effektiva motåtgärder. Rapport från Stiftelsen lantbruksforskning. Gyllström, M. m.fl. (2016) Åtgärder mot övergödning för att nå god ekologisk status – underlag till vattenmyndigheternas åtgärdsprogram. , M., , M., & , M. (2017) The role of horse in transforming peri-urban landscapes: A case study from metropolitan , . –, 71(3), 146–158. (2016) Havet 2015/2016. Heeb, A. m.fl. (2014) Äga och förvalta diken och andra vattenanlägg- ningar i jordbrukslandskapet. Huser, B. m.fl. (2016): Internbelastning av fosfor i svenska sjöar och kustområden – en kunskapsöversikt och förslag till åtgärder för vatten- förvaltningen. SLU Rapport 2016:6. & , M. (2014) Översyn av nitratkänsliga områden . (2019) Fosfor, kväve, kalium och svavel – tillgång, sår- barhet och återvinning från avlopp. Rapport 105, Energi och tek- nik, SLU. Kronnäs, V. m.fl. (2012) Kväveutlakning från skogsmark vid olika skogsbruksåtgärder – uppskalning för avrinningsområden i södra , norra samt vattendistrikt. Kumblad, L., & , E. (2018) Effektiva åtgärder mot övergödning –en berättelse om att återfå god ekologisk status i kustområden. Pro- jektet Levande kusts , . Kumblad, L., & , E. (2019) Levande kusts VITBOK 1.0. Kumblad, L. m.fl. (2019) Underlag till förordning om miljöhänsyn vid hästhållning. Östersjöcentrum och SLU. & , J. (2013) Analys av fosforflöden i . & , M. (2014) Samhällsekonomisk värdering av rent vatten. Fallstudier av och . Svenskt Vatten Utveckling. & , C. (2017) Den svenska miljörätten, 4:e uppl. (2017) Ekosystemtjänster Tullstorpsån. Värdering av eko- systemtjänster genererade av . . m.fl. (2016) Att åtgärda små avlopp. Erfarenheter från projektet ”Hjälp din vik – förbättra ditt avlopp”. Underlag till vit- bok för projektet . Ecoloop & BalticSea2020. (2016) Panta rei – om miljökvalitetskrav och miljö- kvalitetsnormer. Olshammar, M. (2018) Utsläpp från små avloppsanläggningar 2017. IVL , 6 2018. Parvage, M.M. m.fl. (2011) Impact of horse grazing and feeding on phosphourus concentrations in soil and drainage water. Soil use and management 27(3):367–375. Parvage, M. (2015) Impact of horse-keeping on phosphorus concentrations in soil and water. Doctoral thesis 2015:55, SLU. Prützer, M. (2016) Samverkan och deltagande i vattenråd och vatten- förvaltning. Rapport inom projektet Ecosystems. Havs- och vattenmyndighetens rapport 2016:35. Rockström, J. m.fl. (2009) A Safe Operating Space for Humanity. Nature, Vol 461. Sidemo , W. & , M. (2016) Skyddszoner i jordbruket –betalt för resultat? AgriFood Policy Brief 2016:5. Sidemo , W. m.fl. (2018) Improving agricultural pollution abatement through result-based payment schemes. Land Use Policy vol 77, s. 209–219. Skaalsveen, K. et al. (2019) The effect of no-till farming on the soil functions of water purification and retention in north-western Europe: A literature review. Soil Use and Management. Volume 35, Issue 1. m.fl. (2014) Utveckling av indikatorer för samhälls- fenomen som påverkar utsläpp av näringsämnen till havet. Havs- miljöinstitutets rapport nr 2014:1. m.fl. (2015) Samhällsfenomen och åtgärder mot över- gödning av havsmiljön. & , J. (2017) Bakgrund till de samhällseko- nomiska schablonvärdena i miljömålsmyndigheternas gemensamma prisdatabas. Rapport 2017:8, . Task Force Vattenbruk (2017) Vattenbruk – en grön näring som häm- mas av omodern lagstiftning. Rapport från projektet (SWEMARC, och Maritima klustret i ). (2018) Verksamhetsberättelse. , A. m.fl. (2016) Changes in four societal drivers and their poten- tial to reduce Swedish inputs to the sea. Rapport nr 2016:3. Weckman, A. m.fl. (2015) Skatt på handelsgödsel – ett billigt sätt att minska övergödningen? AgriFood Policy Brief Nummer 2015:6. (2019) Miljökvalitetsnormer för god ekologisk status , Uni- versitet. , M. m.fl. (2019) Potentiella åtgärder för minskad övergödning och näringsupptag i svenska vatten. Återföring av näring från havet. AquaBiota Report 2019:01. DHI (2018) Underlag till utredning för mer lokalt engagemang mot övergödning. Beskrivning av belastningar, förslag till organisation och styrmedel. Ekologigruppen (2018) Minskad övergödning: Erfarenheter från lokalt åtgärdsarbete. Fördjupad analys av drivkrafter och styrmedel för det lokala åtgärdsarbetet. Ekologgruppen (2018) Minskad övergödning: Erfarenheter från lokalt åtgärdsarbete. Förutsättningar och drivkrafter. Ekologigruppen (2019) Minskad övergödning: Erfarenheter från lokalt åtgärdsarbete. Förslag till organisation av lokalt åtgärdsarbete. Enetjärn Natur (2018) Internationell utblick angående åtgärder för minskad övergödning med fokus på organisation och finansiering. Enetjärn Natur (2019) Praktiska lösningar mot övergödning inom ramar för ekologisk kompensation. , S. m.fl. (2019) Åtgärder och väg framåt för att minska kväve- och fosforanvändningen i samhället. IVL Rapport nummer U 6077. , G. m.fl. (2019) Sammanfattning av kommuns erfarenheter från lokalt åtgärdsarbete mot övergödning. (2018) Övergripande analys avseende driv- krafter, incitament och förstärkta styrmedel. Ett underlag till utred- ningen Minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete. Ramböll (2019) Underlagsrapport. Metoder för minskad övergödning i övergödda vatten. Svedäng, M. (2019) Minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärds- arbete – synpunkter. Landsbygdsprogrammet, programmen-som-finansierar-stoden/landsbygdsprogrammet LEVA, Havs- och vattenmyndigheten, hav/samordning--fakta/samverkansomraden/leva---lokalt- engagemang-for-vatten/regeringsuppdragen.html Vattenmyndigheterna, VISS, Vatteninformationssystem i , Minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete En särskild utredare ska föreslå hur övergödningen effektivt kan minskas genom stärkt lokalt åtgärdsarbete. Uppdraget ingår i arbetet med att nå miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, och ska därigenom också bidra till att nå delmål 6.3, 6.6, 14.1 och 15.1 i Agenda . Utredaren ska ta hänsyn till de tre hållbarhetsdimensionerna, dvs. social hållbarhet, miljömässig hållbarhet och ekonomisk hållbarhet. Förslagen ska också bidra till att miljökvalitetsnormerna för vatten- och havsmiljö följs. •analysera drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete och ge förslag på hur dessa kan förstärkas, •föreslå nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder, •utreda förutsättningarna för att återföra näringsämnen från kust- vatten och sjöar för att minska övergödningen, •lämna förslag till etappmål som bidrar till genomförandet av miljökvalitetsmålet Ingen övergödning och behovet av ett stärkt lokalt åtgärdsarbete med beaktande av delmål 6.3, 6.6, 14.1 och 15.1 i Agenda och de tre hållbarhetsdimensionerna samt miljö- kvalitetsnormerna för vatten- och havsmiljö, •utarbeta förslag till finansiering av föreslagna insatser, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utgångspunkten för utredarens förslag ska vara de av beslutade miljökvalitetsmålen, generationsmålet samt EU-rättsliga åtaganden som rör vattenkvalitet, och då särskilt kraven som följer av och rådets direktiv /60/EG av den 23 okto- ber 2000 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område (ramdirektivet för vatten). Utredaren ska i sitt arbete även ta hänsyn till delmål 6.3, 6.6, 14.1 och 15.1 i Agenda och de tre hållbarhetsdimensionerna. De globala målen är inte- grerade och odelbara och balanserar de tre dimensionerna av hållbar utveckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga. Miljö- målen konkretiserar den miljömässiga dimensionen av hållbar utveck- ling. Målen är en viktig utgångspunkt för det nationella genomföran- det av FN:s globala hållbarhetsmål, Agenda 2030. Principerna om att miljöförstöring bör hejdas vid källan och att förorenaren ska betala för miljöskador ska också beaktas. I uppdraget ingår att se över relevant lagstiftning och vid behov föreslå författningsändringar. Utredaren ska även ta hänsyn till regeringens förenklingsarbete för mer ändamåls- enliga regler och livsmedelsstrategin (prop. 2016/2017:104). Det finns ett stort behov av ytterligare åtgärder mot övergödningen Övergödningen är ett omfattande problem i sjöar, kust och hav. Halten av kväve och fosfor är kraftigt förhöjd i många ytvatten på grund av tillförsel av stora mängder kväve och fosfor från olika verk- samheter . Detta leder till en ökad förekomst av skad- liga algblomningar och försämrad vattenkvalitet som påverkar möj- ligheterna till rekreation. Det har dessutom allvarliga effekter på den biologiska mångfalden och medför stora ekonomiska konsekvenser för flera näringar som fiske och turism. Övergödningen ökar också behovet av rening av råvatten för dricksvattenproduktion. De källor som framför allt bidrar till övergödningen är jordbruk, avlopp via reningsverk, små avlopp, dagvatten och industrier. En källa som dessutom uppmärksammats är den omfattande hästhållningen. Internbelastning av fosfor från sediment i sjöar och kustvatten är ytterligare en källa som lokalt har stor påverkan på över- gödningen. Trots ett omfattande åtgärdsarbete för att minska övergödningen finns det alltså ett stort behov av ytterligare åtgärder, framförallt vad gäller att minska tillförseln av fosfor. Tillförseln av kväve och fosfor till vatten minskar från avlopp via reningsverk och från industrier, men tillförseln är i stort sett oförändrad från andra stora källor . Det behövs därför ytterligare insatser för att nå miljökvali- tetsmålet Ingen övergödning vilket skulle bidra till möjligheten att nå delmål 6.3, 6.6, 14.1 och 15.1 i Agenda som hänsyn tas till de tre hållbarhetsdimensionerna. Insatserna ska också bidra till att miljökvalitetsnormerna för vatten- och havsmiljö följs. Det lokala åtgärdsarbetet är centralt för att anpassade, platsspeci- fika och kostnadseffektiva åtgärder för att minska övergödningen ska kunna genomföras. Nya eller förbättrade arbetssätt och organi- sationsformer, finansieringsmöjligheter samt styrmedel som kan leda till ökat lokalt åtgärdsarbete för att minska övergödningen behöver därför utredas. Syftet är att minska tillförseln av kväve och fosfor till kretsloppet och öka återcirkuleringen samt att få till åtgärder mot övergödningen där de gör störst nytta. Det lokala åtgärdsarbetet för att minska övergödningen behöver främjas Styrmedel för ett ökat lokalt åtgärdsarbete mot övergödning redogör i betänkandet Prissatt vatten? (SOU 2010:17) för olika miljöpolitiska styrmedel och konkreta för- slag på hur vattnet kan användas på ett samhällsekonomiskt mer effektivt sätt. En strategi som lyfts fram är att rikta styrmedel mot vattenkvaliteten (t.ex. fosforhalterna) på ett ställe där den kan mätas och dit det går att koppla ett antal aktörer som påverkar vatten- kvaliteten, exempelvis inom ett avrinningsområde. med detta jämfört med flera andra styrmedel är att det skapar en tydligare drivkraft att lösa problemet lokalt. En annan fördel är att de lokala aktörerna har den bästa informationen om kostnaden för olika åtgärder på platsen och kan hitta den mest kostnadseffektiva lösningen. Ytterligare en fördel med denna strategi är dess flexibilitet och att den främjar utveckling av innovation, ny teknik och nya lös- ningar som innebär att marginalkostnaden för åtgärder kan minska . Det behöver därför analyseras hur en sådan strategi skulle kunna utformas i praktiken avseende bl.a. lämpliga styrmedel, organisation och finansiering. •lämna förslag på nya eller förstärkta styrmedel som leder till ökad användning av lokalt anpassade, kostnadseffektiva åtgärder och som kan leda till innovation, utveckling av ny teknik och nya lös- ningar, •överväga ekonomiska styrmedel i första hand, •ha fokus på avrinningsområden och involvera de utsläppskällor som är av störst betydelse för övergödningen i förslaget, •analysera ett eller några olika alternativa styrmedelslösningar mer ingående, •särskilt beakta de förslag som beskrivs i betänkandet SOU 2010:17 (kap. 7.11), och •lämna förslag till etappmål som bidrar till genomförandet av miljö- kvalitetsmålet Ingen övergödning och behovet av ett stärkt lokalt åtgärdsarbete med beaktande av delmål 6.3, 6.6, 14.1 och 15.1 i Agenda och de tre hållbarhetsdimensionerna samt miljökvali- tetsnormerna för vatten- och havsmiljö. Hur kan det lokala åtgärdsarbetet stärkas ytterligare? På flera platser finns ett lokalt engagemang i åtgärdsarbetet. Det be- höver stärkas och dessutom breddas. Men framförallt behövs starkare incitament för att åstadkomma ett effektivt åtgärdsarbete i områden där det lokala engagemanget saknas eller är otillräckligt. Det behövs därför en djupare analys av olika aktörers drivkrafter för ett ökat engagemang när det gäller åtgärder för minskad övergödning samt av möjligheterna och hindren för att genomföra åtgärder. Metoder och verktyg för att stimulera motivationen och hantera målkonflikter på det lokala planet behöver också utvecklas för att öka engagemang och påskynda åtgärdstakten. •analysera drivkrafterna för lokalt åtgärdsarbete och ge förslag på hur dessa kan förstärkas, •utreda och lämna förslag som kan öka det lokala åtgärdsarbetet så att övergödningen minskas på ett effektivt och konkurrens- neutralt sätt och lämna förslag på hur det kan göras, •beakta behovet av att kunna använda olika underlag som en grund för lokal planering av åtgärder och som stimulans för samverkan mellan olika aktörer, •beakta behovet av att i ökad utsträckning hantera målkonflikter i det lokala och regionala sammanhanget, och •uppmärksamma lösningar som kan ge positiva effekter på andra miljömål, leda till ökad livsmedelsproduktion i enlighet med livs- medelsstrategin och bidra till målen för en sammanhållen lands- bygdspolitik. Organisation och struktur för ett stärkt åtgärdsarbete För att använda resurserna mer kostnadseffektivt behöver befintliga organisationer i ökad utsträckning stödja det lokala arbetet så att insatserna blir mer riktade och effektiva. De behöver också bidra till tydlig ansvarsfördelning och långsiktighet. Utgångspunkten bör vara strukturer som säkerställer dialog och samverkan mellan inblandade parter samt möjliggör kompetensuppbyggnad och kunskapsspridning. •föreslå hur ett stärkt lokalt åtgärdsarbete kan organiseras och struktureras och bland annat analysera vem som ska besluta om eventuella lokala insatser och följa upp dessa, •ta hänsyn till existerande organisationsformer av typen vattenråd och vattenförbund i analysen, och •vid behov inhämta information om hur lokalt åtgärdsarbete för att minska övergödningen är organiserat i andra länder. Hur kan ett ökat lokalt åtgärdsarbete finansieras? För de insatser som kan behövas för ett ökat lokalt åtgärdsarbete, och om relevant, för ökade mätningar av vattenkvaliteten och för upp- följning av åtgärder ska utredaren •ta särskild hänsyn till möjligheterna att använda befintlig finan- siering mer effektivt, •överväga nya innovativa finansieringslösningar, och •uppmärksamma att de som står för åtgärdskostnaderna ibland inte är de som får fördel av effekterna i miljön (t.ex. genom att åtgärder behöver genomföras uppströms medan nyttorna i högre grad kan uppstå nedströms). Ökad resurseffektivitet och återföring av fosfor Ett effektivt utnyttjande av naturresurser leder till ett minskat behov av tillförsel av extern fosfor vilket kan minska risken för övergöd- ning. Det kan t.ex. åstadkommas genom en effektivare användning av den befintliga fosforn som är i cirkulation. Förlusterna till vatten av fosfor och övergödningen kan minska som t.ex. pro- duktionen inom lantbruket bibehålls eller höjs. Återföring av näring från kustvatten, sjöar och vattendrag kan vara ett komplement till att minska tillförseln av extern fosfor. Lösningar som kan ge betyd- ande effekter på övergödningen och som kan stimulera utveckling av ny teknik och nya kostnadseffektiva åtgärder behöver premieras. Förutom att minska övergödningen kan vissa lösningar också ge substrat till biogasanläggningar som leder till minskad klimatpåverkan. Flera projekt med återföring av näringsämnen har genomförts och effekterna av återföring av näringsämnen i större skala behöver ut- redas, framför allt hur mycket de kan bidra med för att minska övergödningen, men också avseende klimatnyttan. Olika tekniker och lösningar kan behövas på olika platser t.ex. odling av blå fång- grödor (musslor, sjöpungar etc.) uppsamling av alger (tång) och reduk- tionsfiske (biomanipulering). •utreda och föreslå hur minskad förbrukning av kväve och fosfor kan stimuleras, •utreda förutsättningarna för att återföra näring från kustvatten, sjöar och vattendrag och om det behövs, lämna förslag på hur dessa förutsättningar ska kunna utvecklas för att minska övergödningen och bidra till en biobaserad ekonomi, och •vid behov utreda och lämna förslag till styrmedel för åtgärder i sjöar och kustvatten som är påverkade av internbelastning. Utredaren ska inte analysera eller ge förslag på åtgärder som rör åter- cirkulering av slam från avloppsreningsverk. Utredaren ska heller inte analysera eller lämna förslag inom skatteområdet. Samhällsekonomiska konsekvensanalyser och analyser av kostnads- effektivitet i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) ska ligga till grund för de förslag som utredaren lägger, liksom för de viktigare åtgärder utredaren övervägt men valt att inte föreslå. Det innebär t.ex. att utredaren ska analysera hur olika aktörer påverkas av förslagen avseende administrativa bördor, finansiering, deltagande i olika typer av insatser m.m. Utredaren ska i enlighet med 14 kap. 3 § regerings- formen beakta proportionalitetsprincipen beträffande eventuella in- skränkningar av den kommunala självstyrelsen i sina redogörelser, ana- lyser och förslag. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska samråda med berörda myndigheter, intresseorganisa- tioner, branschorganisationer och andra relevanta aktörer inom om- rådet. Utredaren ska ha en nära dialog med utredningen om en över- syn av vattenförvaltningens organisation (dir. 2017:96) och utredningen om miljöövervakning (dir. 2017:58). Uppdraget ska redovisas . (Miljö- och ) Ekologgruppen i , ”Minskad övergödning – erfaren- heter från lokalt åtgärdsarbete”, , Tette . , ”Minskad övergödning – Fördjupad analys av drivkrafter och styrmedel för det lokala åtgärdsarbetet”, , Tette och . , ”Minskad övergödning – Förslag till organisa- tion av lokalt åtgärdsarbete”, , Tette och . , docent i miljörätt, , ”Miljökvalitetsnormer för god ekologisk status i ytvattenförekoms- ter”, 2019. Enetjärn Natur, ”Internationell utblick angående åtgärder för minskad övergödning med fokus på organisation och finansiering”, , , och . DHI, ”Beskrivning av belastningar, förslag till organisation och styr- medel”, rapport , och . , ”Övergripande analys avseende drivkrafter, incitament och förstärkta styrmedel”, , och . , ”Minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete”, , . , ”Potentiella åtgärder för minskad över- gödning och näringsupptag i svenska vatten – Återföring av näring från havet”, rapport 2019:01, , och . IVL, , ” Åtgärder och väg framåt för att minska kväve- och fosforanvändningen i samhället”, , , , och . Ramböll, ”Metoder för minskad övergödning i övergödda vatten”, , m.fl. Enetjärn Natur, ”Praktiska lösningar mot övergödning inom ramar för ekologisk kompensation”, , och . , ”Sammanfattning av kommuns erfar- enheter från lokalt åtgärdsarbete mot övergödning”, , , och . Beskrivning av åtgärder mot övergödningen I denna bilaga har vi sammanställt de åtgärder som beskrivs i under- lagsrapporterna, samt kompletterat med andra åtgärder utifrån upp- gifter från expertgruppen, litteraturstudier och andra källor. De tre viktigaste underlagsrapporterna som handlar om åtgärder är: •Åtgärder och väg framåt för att minska kväve- och fosforanvänd- ningen i samhället, IVL Svenska Miljöinstitutet.1 •Metoder för minskad övergödning i övergödda vatten, Ramböll.2 •Potentiella åtgärder för minskad övergödning och näringsupptag i svenska vatten – Återföring av näring från havet, AquaBiota.3 Sammanställningen består av tre delar: 1.Åtgärder för att hindra eller minska tillförsel av gödande ämnen generellt från samhället till ekosystemen. 2.Åtgärder för att hindra gödande ämnen att nå vattendrag, sjöar, kust eller hav. 3.Åtgärder för att minska den mängd eller koncentration av göd- ande ämnen som redan finns i havet. 1Hellsten, S. m.fl. (2019) Åtgärder och väg framåt för att minska kväve- och fosforanvänd- ningen i samhället. IVL Rapport nummer U 6077. 2Ramböll (2019) Underlagsrapport. Metoder för minskad övergödning i övergödda vatten. 3Dahl, M. m.fl. (2019) Potentiella åtgärder för minskad övergödning och näringsupptag i svenska vatten. Återföring av näring från havet. AquaBiota Report 2019:01. Att minska tillförseln av fosfor och kväve Trots ett omfattande åtgärdsarbete för att minska övergödningen finns det ett fortsatt stort behov av ytterligare åtgärder. Tillförseln av kväve och fosfor till vatten minskar från avlopp via reningsverk och från industrier, men tillförseln är i stort sett oförändrad från andra källor . I detta avsnitt beskriver vi exempel på vik- tiga åtgärder för olika utsläppskällor. Näringsämnen flödar in och ut ur olika verksamheter och system. Med verksamheter avses bl.a. jordbruk- och skogsbruk, blå näringar och övrig industri. Med system avses i vissa fall ett litet ekosystem, t.ex. en damm och i andra fall ett stort ekosystem som med sitt avrinningsområde.