sou · H8B347d2 · 2020-08-26 00:00:00 — Utredningens för- slag att synliggöra vikten av kontakt med både föräldrar och syskon under en placering kan således medverka till att det placerade barnet får mer gynnsamma uppväxtförhållanden och när placeringen upp- hör därvid en mer stabil situation i livet (avsnitt 19.7). Det kan i för- längningen minska risken för att dessa barn senare i livet begår brott. Vidare föreslår utredningen att tiden för uppföljning av ett barns situation ska förlängas från (avsnitt 19.8). För- längd tid för uppföljning av ett barns situation innebär att social- nämnden kan arbeta med att motivera vårdnads- havare och barnet, när detta är , att ta emot en föreslagen Det ger också möjlighet att följa barnets utveckling och då kunna uppmärksamma om hemförhållandena inte är stabila eller om barnet själv har utvecklat ett skadligt beteende. Möjligheten att följa upp barnets situation ökar därvid förutsättningarna för att upptäcka och förhindra att ett barn utsätts för brott från när- stående eller att barnet själv begår kriminella handlingar. För många som befinner sig i riskzonen för kriminalitet eller be- går kriminella handlingar är det inte självklart att vända sig till för stöd och hjälp. Med utredningens förslag att social- nämnden ska kunna tillhandahålla insatser utan föregående individuell behovsprövning ges nya verktyg att komma i kontakt med t.ex. barn och unga i riskzonen för kriminalitet eller den som vill lämna en kriminell livsstil (avsnitt 17). Det ger även möjlighet att i det uppsökande arbetet erbjuda och hänvisa ungdomar till ett direkt stöd utan behovsprövning. Med utredningens förslag blir det enklare att direkt påbörja en insats när den unge är motiverad. Föräldrastöd som riktar sig till föräldrar som begått brott eller vars barn har begått brott kan också bli mer tillgängliga. Utredningens förslag skulle därvid i förlängningen kunna minska enskildas moti- vation att begå brott. Detsamma gäller insatser som riktar sig till män som utövar våld mot närstående kvinnor. Insatser för vålds- utövande män är ett eftersatt område och endast en liten andel vålds- brottsdömda klienter hos deltar i särskilda behand- lingsprogram mot våld.21 Mörkertalet är stort när det gäller antalet kvinnor och barn som utsätts för mäns våld i hemmet. Med utred- ningens förslag ges större möjligheter att nå kvinnor som inte tidi- gare vågat ta kontakt med , t.ex. genom kvinnojourer. Med möjligheten att erbjuda insatser utan behovsprövning direkt till män som utövar våld mot närstående kvinnor får ytter- ligare ett sätt att försöka nå dessa män. I förlängningen kan det mot- verka fortsatt våldsanvändning. Förslaget att möjliggöra insatser utan behovsprövning öppnar också för större möjligheter till och nya former för samverkan mellan och andra samhällsaktörer, bl.a. den idéburna sektorn. Det kan i sin tur öppna för nya arbetsmetoder och former av insatser som kan användas för att förebygga och motverka gängkriminalitet bland barn och unga. 21Regeringens skrivelse Skr 2016/17:10, Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid, 5 kap. Utredningens förslag att kommunen om det finns särskilda skäl ska kunna tillhandahålla även insatser där enskilda är anonyma inne- bär emellertid en högre risk för s.k. välfärdsbrottlighet i de verksam- heterna eftersom det vid uppföljning och kontroll av privata utförare inte kommer gå att med personnummer kontrollera vilka personer som faktiskt tagit del av insatsen (avsnitt 17.3.5). Den risken bör därför särskilt beaktas när socialnämnden bedömt att det finns sådana särskilda skäl och överväger att tillhandahålla en insats där deltagarna är anonyma. bör det enligt utredningen framhållas att de insatser där den enskilde är anonym förutsätter just särskilda skäl som motiverar att dokumentation av enskilds personliga förhållande inte ska ske. Omfattningen ska alltså vara begränsad till vissa speci- fika insatser där syftet med anonymiteten väger tyngre än uppfölj- ning utifrån personnummer. Vad gäller övriga förslag så bedömer utredningen att de inte har någon avgörande betydelse för brottsligheten eller det brottsföre- byggande arbetet. 27.6Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Genom förslaget om att verksamheten ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet (avsnitt 14) samt förslaget till ny lag om socialtjänstdataregister (avsnitt 15), kan kommuninvå- nare komma få en högre och mer likvärdig kvalitet i utredningar, bedömningar och insatser oavsett bostadsort. Bestäm- melsen om att verksamheten ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet innebär att kunskap om insatsers resultat, möjligheter och risker blir synliggjord och kan ligga till grund bl.a. för socialnämndernas övergripande beslut om utbud av insatser. Det leder dels till att mer effektiva insatser kan erbjudas , vilket höjer kvaliteten i insatserna generellt. Dels till att tveksamma eller skadliga insatser kan utmönstras, vilket leder till minskade skill- nader i kvalitet bland de insatser som tillhandahåller. Även övriga delar av verksamheten så som utredning och bedömning kommer att synliggöras. Sannolikt kommer t.ex. kunskap och använd- ning av systematiska bedömningsmetoder öka och ett mer kunskaps- baserat arbetssätt kan utvecklas. Det innebär att den offentliga servi- cen i olika delar av landet kan bli mer likvärdig. Då utredningens förslag att tillhandahålla insatser utan föregå- ende individuell behovsprövning öppnar för möjligheten att ta del av insatser på ett enklare sätt kan graden av service anses öka. Tillgången till offentlig service kan därför förbättras något. Utredningens förslag bedöms inte ha några konsekvenser för syssel- sättningen i olika delar av landet. 27.7Konsekvenser för små företag Utredningens förslag till lag om socialtjänstdataregister (avsnitt 15) innebär att det införs en uppgiftsskyldighet även för de företag som utför socialtjänst. Utförare ska således oavsett företagets storlek kunna samla in och överföra uppgifter till . Detta kan initialt kan vara förenat med en kostnad för att få system och rutiner på plats (se avsnitt 27.3.13). Hur detta påverkar ett företag beror helt på vilket utgångsläge företaget har, med vilken omfattning uppgifter ska lämnas och hur det sker. Det är därför svårt att säkert säga hur detta kommer att påverka små respektive stora företag. Sannolikt är dock att en eventuell kostnad, även om den bara är initial, kan komma att bli mer kännbar för små än för stora företag. Detta skulle initialt kunna påverka små företags konkurrensförmåga i förhållande till stora företag. Utredningen anser emellertid att det är en självklarhet att även privata utförare ska bidra till statistiken inom för en mer kunskapsbaserad socialtjänst. Åtskillnad kan då inte göras utifrån före- tagets storlek. Konsekvensen måste därför anses acceptabel för att uppnå syftet med förslaget. Utredningen bedömer att övriga förslag inte innebär några kon- sekvenser för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företag. 27.8Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Det övergripande målet för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Utifrån det övergripande målet arbetar regeringen efter sex delmål. Av störst intresse här är delmålen Jämställd hälsa och Mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Det första delmålet tar sikte på att kvinnor och män, flickor och pojkar ska ha samma förutsättningar för en god hälsa samt erbjudas vård och omsorg på lika villkor. En god folkhälsa handlar inte endast om att hälsan bör vara så god som möjligt, den bör också vara så jämlikt och jämställt fördelad som möjligt. Delmålet jämställd hälsa avser fysisk, psykisk och sexuell/reproduktiv hälsa, och omfattar såväl förebyggande folkhälsoarbete som åtgärder och insatser till enskilda personer gällande socialtjänst, stöd och service till personer med funk- tionsnedsättning samt hälso- och sjukvård. När det gäller omsorg tar målet sikte på offentligt finansierad omsorg. Delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra innebär att kvin- nor och män, flickor och pojkar ska ha samma rätt och möjlighet till kroppslig integritet. Delmålet omfattar alla yttringar av fysiskt och psykiskt våld, inklusive sexuellt våld, och hot om våld som riktas mot kvinnor och flickor. Delmålet omfattar vidare bl.a. hedersrela- terat våld och förtryck. Delmålet är således mer omfattande än vad som räknas till begreppet våld i nära relationer, dvs. mellan närstå- ende. Delmålet om mäns våld mot kvinnor har även en stark kopp- ling till närliggande former av våld såsom våld i samkönade relationer och våld mot barn. Utredningen föreslår att det i socialtjänstlagens kapitel om social- tjänstens mål ska anges att ska främja människors jäm- ställda levnadsvillkor (avsnitt 7.1). Förslaget innebär ingen skyldighet att vidta några särskilda åtgärder men ger uttryck för en grundläg- gande strävan efter jämställdhet i det svenska samhället som inte är ny för kommunerna. Utredningens förslag bedöms ha positiva konse- kvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män genom att syn- liggöra ansvar för ett målinriktat arbete inom området. I avsnitt 7 om mål föreslår utredningen även att det ska anges att ska ha ett förebyggande perspektiv och inriktas på att vara lätt tillgänglig. En lätt tillgänglig socialtjänst innebär sänkta trösklar för enskilda som inte har kontakt med social- tjänsten trots behov av exempelvis tidiga och förebyggande insatser. Det kan gälla personer som inte har kunskap om eller uppfattar att det är för svårt att ha kontakt med den. Att social- tjänsten ska inriktar på att vara lätt tillgänglig ökar förutsättningarna för att både kvinnor och män som behöver det får kontakt med social- tjänsten. Det är ett första steg till att kvinnor och män ska kunna er- bjudas insatser på lika villkor som delmålet en jämställd hälsa tar sikte på. Den föreslagna bestämmelsen bidrar därför positivt till arbetet med jämställdheten mellan kvinnor och män. Även utredningens förslag om ett förbyggande perspektiv och att kommunen ska planera sina insatser, särskilt tidiga och förebygg- ande kan förväntas bidra positivt till att uppnå målen i den nationella strategin för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor in- klusive hedersrelaterat våld och förtryck22. Genom det uttalade jäm- ställdhetsmålet i kombination med målet om ett förebyggande per- spektiv och skyldigheten att planera insatser kan ett större fokus och en större tillgång till förebyggande insatser som vänder sig till grup- per och individer med förhöjd risk att utöva våld, såsom pojkar och unga män i en hederskontext uppnås. Detsamma gäller insatser som vänder sig till exempelvis flickor och kvinnor som befinner sig i risk- miljöer och där skyddet och stödet behöver stärkas. Utredningens förslag om att verksamhet inom ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet och en lag som socialtjänstdataregister bedöms får positiva konsekvenser för jämställheten mellan kvinnor och män Avsnitt 14 och 15). Med hjälp av fler studier och bättre uppföljning kommer man få resultat som visar om en insats eller åtgärd är lämplig för män re- spektive kvinnor. Man kommer dessutom få bättre uppgifter om män respektive kvinnor, missgynnas på något sätt. Det finns viss sådan kunskap men för stora delar av saknas kun- skap helt. När det gäller förslaget om en lag om socialtjänstdata- register så bedöms det kunna bidra till att kvinnor och män får lika effektiva och säkra insatser av . Vilket överensstämmer med delmålet jämställd hälsa. Utredningen har föreslagit att den bestämmelse som tar sikte på brottsoffer i stället ska omformuleras till att socialnämnden ska erbjuda brottsofferstöd (avsnitt 8.3.4). Bestämmelsen, som omfattar 2016/17:10. all form av våld från närstående, har tidigare enbart omnämnt kvin- nor som är eller varit utsatta för våld eller andra övergrepp från när- stående. Utredningen har föreslagit att bestämmelsen inledningsvis ska få en könsneutral formulering för att synliggöra allt våld eller andra övergrepp från närstående oavsett kön. Vidare lyfts kvinnor som utsätts för mäns våld därefter särskilt fram i bestämmelsen. Även om formuleringen mäns våld i förevarande bestämmelse har en snävare innebörd än det jämställdhetspolitiska delmålet – efter- som bestämmelsen enbart avser våld eller andra övergrepp av närstå- ende – så synliggörs problemet med mäns våld mot kvinnor i större utsträckning än . I den föreslagna bestämmelsen lyfts även heders- relaterat våld och förtryck fram särskilt, även det en del av delmålet att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Förslaget bedöms samman- taget ha positiva konsekvenser för jämställdheten mellan män och kvinnor. Utredningen föreslår att socialnämnden ska få tillhandhålla insat- ser utan föregående individuell behovsprövning (avsnitt 17). Ett av syftena med förslaget är att möjliggöra för kommuner att erbjuda insatser till enskilda på ett enklare sätt och öka den enskildes själv- bestämmande. Detta bl.a. för att öka möjligheterna för att nå grupper som man har svårt att nå. Kvinnor och flickor som utsätts för våld eller hedersrelaterat förtryck är en sådan grupp. En förutsättning för att kvinnor och flickor som utsätts för våld i nära relationer ska få adekvat stöd och hjälp är att våldet upptäcks. Personer som utsätts för våld av närstående kan ha komplexa och omfattande behov av insatser som behöver utredas. Det finns dock enskilda som inte vill bli föremål för utredning eller som av annan anledning inte vill vända sig till socialnämndens myndighetsutövande verksamhet. Genom insatser utan behovsprövning kan dessa perso- ner ändå få tillgång till – ibland livsviktiga – insatser. Utredningen anser det ytterst angeläget att dessa personer även kan erbjudas in- satser i socialnämndens försorg, t.ex. skyddat boende. Ett skyddat boende som drivs av eller efter avtal med socialnämn- den omfattas av socialtjänstlagens krav på god kvalitet och kravet på att kvaliteten fortlöpande ska utvecklas och säkras. Den som inte vill vända sig till socialnämndens myndighetsutövande verksamhet och bli utredd kan inte erbjudas t.ex. skyddat boende av socialnämn- den. För att kunna få plats i ett skyddat boende måste denne i stället vända sig till en ideell verksamhet (utan avtal med socialnämnden). En sådan verksamhet omfattas inte av socialtjänstlagens krav på kva- litet och kvinnan kan riskera att hamna i en rättsosäker situation.23 Med utredningens förslag ges möjlighet för att vara mer tillgänglig även för denna grupp och därvid fler vägar att nå utsatta kvinnor och flickor samt fler sätt att ge dem stöd och hjälp. Rätt utformade kan insatserna leda till att kvinnor och flickor får bättre förutsättningar att undvika upprepad utsatthet för våld i nära relationer. Varje utförare ska dessutom informera om möjligheten att ansöka om bistånd, vilket kan bidra till att dessa kvinnor och flickor får kännedom om och i vissa fall kan motiveras till att ta kontakt med socialnämndens utredande verksamhet. Den enskildes rättssäkerhet äventyras därvid inte. Utredningens förslag bedöms därför kunna ha positiva effekter för arbete med att minska mäns våld mot kvinnor och hedersrelaterat våld och förtryck. Vid insatser utan behovsprövning är huvudregeln att dokumenta- tion ska ske. Utredningen har dock föreslagit att socialnämnden ska få besluta om undantag från dokumentation av enskilds personliga förhållanden för en insats. För att undantag ska kunna göras förut- sätts att det föreligger särskilda skäl. Ett sådant skäl är att det finns ett behov av anonymitet för att insatsen ska nå dem som den är avsedd för. Vid genomförande av en sådan insats kommer det således inte finnas några uppgifter om personliga förhållanden som går att koppla till enskilda individer. Det innebär att det inte kommer finnas personbundna uppgifter som kan ligga till grund för utredningsverksamhet enligt lagen (2007:606) om utredningar för att förebygga vissa skador och dödsfall eller vid framställning av sta- tistik enligt den föreslagna lagen om socialtjänstdataregister. Här måste dock beaktas att i fråga om t.ex. våldsutsatta så kan socialnämnden besluta om undantag från dokumentation för att genom anony- miteten alls kunna nå dessa. Vikten av att socialnämnden får kontakt med dessa individer väger enligt utredningen tyngst och är viktigt för att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. På samma sätt som vid utförande av biståndsbedömda insatser är det viktigt att de utförare som, inom ramen för utredningens förslag, möter kvinnor och flickor är lyhörda för att de kan vara utsatta för våld, även om det inte är av det skälet de deltar i en viss insats. Forsk- ning visar att upptäckten av våld ökar markant när personal i olika 23Jfr meddelandeblad 2/2012, Socialnämnders respektive ideella föreningars an- svar för god kvalitet m.m. vid utförandet av insatser enligt socialtjänstlagen. verksamheter ställer frågor om våld. Att personal i olika verksamheter frågar om erfarenhet av våld kan underlätta för kvinnor och flickor att berätta om sin situation och att söka stöd och hjälp. Även våldsut- övare kan upptäckas genom rutinmässiga frågor om utsatthet för våld respektive våldsanvändning i samband med kontakt med ut- förande verksamheter, t.ex. vid missbruksbehandling.24 I fråga om insatser till äldre bedöms utredningens förslag om insatser utan be- hovsprövning kunna leda till minskat tryck på anhöriga vilket har störst betydelse för kvinnor eftersom de oftare än män stödjer an- höriga. Förslaget om insatser utan behovsprövning bedöms samman- taget ha positiva effekter för jämställdheten mellan kvinnor och män. Utöver vad som anförts bedöms inte övriga förslag få några avgörande konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män. 27.9Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Målen för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund.25 Utredningen föreslår i avsnitt 7 att målbestämmelserna i social- tjänstlagen ska kompletteras genom att tydliggöra att ska främja jämställda levnadsvillkor. Åtgärder för jämställda levnads- villkor har betydelse för arbetet med de integrationspolitiska målen, bl.a. när det gäller nyanländas etablering där ett jämställdhetsper- spektiv är centralt t.ex. vad gäller utrikes födda kvinnors etablering. Förslaget bedöms öka förutsättningar att bidra till det arbetet. Utredningen föreslår även att det i kapitlet om social- tjänsten mål ska införas en bestämmelse om att ska ha ett förebyggande perspektiv och inriktas på att vara lätt tillgänglig. Det förebyggande perspektivet understryker och förstärker det som redan gäller , dvs. att ska bedriva en aktiv uppsök- ande verksamhet med information och erbjudande av tjänster. På så sätt ökar möjligheten att nå människor som normalt sett inte vänder sig till , exempelvis nyanlända invandrare. Förebyggande arbete kräver långsiktiga och samordnade åtgärder på olika nivåer samt en långsiktig planering av kommunens insatser till grupper och 24Socialstyrelsen (2014), s. 14 och 17. 2019/20:1 utgiftsområde 13, s. 13. Genom att kartlägga vilka problem och behov som finns inom en kommun kan skapa bättre förutsättningar för att även nå de integrationspolitiska målen i de fall då målen tangerar . En lätt tillgänglig socialtjänst innebär sänkta trösklar för enskilda som inte har kontakt med trots behov av exempelvis tidiga och förebyggande insatser. Det kan gälla personer som inte har kunskap om eller uppfattar att det är för svårt att ha kontakt med den. Den föreslagna bestämmelsen bidrar därför positivt till arbetet med de integrationspolitiska målen, särskilt i fråga om att ge alla möjligheter till kontakt med social- tjänsten. Utredningens förslag om att verksamheten ska bedrivas i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet samt för- slaget om lag om socialtjänstdataregister bedömer utredningen kan få positiva konsekvenser för möjligheten att nå de integrationspolitiska målen. Med hjälp av fler studier och bättre uppföljning kommer man få resultat som visar om en insats eller åtgärd är lämplig för en viss grupp, t.ex. pojkar med utländsk bakgrund. Det kommer även kunna ge bättre förutsättningar för att få reda på om vissa grupper miss- gynnas på något sätt. Viss kunskap finns men för stora delar av saknas den kunskapen helt. Utredningen föreslår i avsnitt 9.4.5 att kommunen vid sin plan- läggning ska ta hänsyn till sociala aspekter. Genom förslaget ska bl.a. socialnämndens medverkan i samhällsplaneringen förstärkas. Det är utredningens bedömning att förslaget kan få positiva effekter för trångboddhet och strukturell hemlöshet (se vidare avsnitt 9.4.1). Med tanke på att trångboddhet är vanligare bland utrikes födda än bland inrikes födda kan förslaget därmed få positiva konsekvenser för de integrationspolitiska målen. Andelen trångbodda bland utrikes födda har ökat . Den personbundna statistiken som kommer kunna tas fram med stöd av lagen om socialtjänstdataregister kan emellertid bara grunda sig på enskilda som har ett personnummer eller samordningsnummer (avsnitt 15). Det innebär att de enskilda som tar del av socialtjäns- tens insatser utan att ha ett personnummer eller samordningsnum- mer inte kommer omfattas av denna statistik. Det gäller framför allt asylsökande och nyanlända, både vuxna och barn, som inte tilldelats ett samordningsnummer respektive personnummer, men även EU- och EES-medborgare som utnyttjar den fria rörligheten. 2019/20:1. ningen är medveten om att detta är en brist och att det innebär att statistiken i vissa delar inte kommer kunna ge en heltäckande bild. Personbunden statistik kräver emellertid att den enskilde går att identifiera på något sätt. Att detta inte är möjligt i fråga om vissa individer är inte något som utredningen kan lösa inom ramen för sitt uppdrag. Frågan om samordningsnummer är komplicerad och har behandlats vid ett flertal tillfällen av såväl statliga utredningar som myndigheter. har t.ex. på uppdrag av regeringen utrett förutsättningarna för att låta samtliga asylsökande i erhålla samordningsnummer. föreslår att samtliga asylsökande ska tilldelas samordningsnummer och att ska rekvirera numren från . har ställt sig positiva till införande av samordningsnummer för asylsökande.27 Mottagandeut- redningen har även lyfte frågan och föreslagit att regeringen skyndsamt ska ta ställning till om ska rekvirera samordnings- nummer för samtliga asylsökande.28 Regeringen tillsatte en särskild utredare med uppdrag att bl.a. lämna förslag på ett säkrare system för samordningsnummer.29 Om detta leder till ett mer omfattande system med samordningsnummer skulle det kunna läka en del av bristerna i den personbundna statistiken som kan tas fram inom ramen för utredningens förslag. Utredningen bedömer att förslaget till lag om socialtjänstdata- register är av stor vikt för att nå en kunskapsbaserad socialtjänst. Det underlag som kommer kunna tas fram kommer att vara till nytta även för de individer som tar del av insatser utan att ha ett personnummer eller samordningsnummer. Det bedömer ut- redningen är positivt för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Syftet med förslaget uppväger enligt utredningens bedöm- ning därför bristen att statistiken inte kommer kunna omfatta alla individer som tar del av insatser. Utredningen föreslår i avsnitt 17 att insatser sa kunna tillhanda- hållas utan föregående individuell behovsprövning. Ett av syftena med förslaget är att nå grupper vilka är svåra att nå. En sådan grupp är nyanlända. Utredningens bedömning är att förslaget genom att öppna för nya sätt att nå t.ex. nyanlända kan öka möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. 27Fi2015/04871/S3 och (2016), Samordningsnummer till asylsökande. 28SOU 2018:22 s. 352 ff.