sou · H8B321 · 2020-04-15 00:00:00 — Därtill kommer myndigheten behöva flytta till, eller komplettera med större lokaler för att få plats för en basutställning och andra publika ytor, samt hitta en lösning för arkiv och magasin. Myndigheten bör därför ges tillskott av medel för att täcka bland annat nyrekryteringar och ökade hyreskostnader. Sammantaget kan detta, utifrån de uppskattningar som utredningen gör i avsnitt 6.5, röra sig om 6 miljoner för personalrekryteringar för bland annat kompetens om föremålsförvaltning, arkivering och historisk expert- 4Se bland annat synpunkter från och i kapitel 3. Verksamhetens organisation och lokalbehov kunskap om Förintelsen, och ytterligare 10 miljoner för ökade hyreskostnader, om myndighetens befintliga medel för lokalkostnader räknas in, och investeringar i nya lokaler som kan husera en större basutställning och andra publika verksamheter. Kostnaden för drift och verksamhet bör kunna täckas av myndighetens befintliga anslag. Därtill behöver myndigheten medel för att finansiera forskningssamverkan och projektmedel för samverkan med bland annat länsmuseer på sammantaget . Detta sammantaget rör sig om möjliga kostnader på . Den nya organisationen skulle givet detta behöva ett anslag på Dock bör effektiviseringar av verksamheten kunna vara möjliga att göra som uppdraget förändras så att den nya organisationen kan drivas med ett anslag på , i paritet med den beräknade anslagsnivån i utredningens huvudförslag. Oavsett vilket innebär detta organisationsalternativ totalt sett mindre medel än huvudförslaget och alternativet att inrätta museet i en befintlig museimyndighet, då FLH:s befintliga anslag finansierar huvuddelen av verksamheten. Bedömning: Resurser behövs för styrning och verksamhetsstöd, inklusive kommunikation och marknadsföring, samt för museets centrala verksamhetsområden dvs. arbete med samlingar och berättelser från överlevande, forskning, bibliotek och arkiv, samt arbete med publik verksamhet, vilket inkluderar utställnings-, utbildnings- och programverksamhet. Utredningen bedömer att museet fullt utbyggt kommer att behöva cirka 22–26 årsarbetskrafter. Övriga drifts- och verksamhetskostnader kommer inbegripa bland annat bevakning. Den organisationskommitté eller myndighet som regeringen ger uppdrag att genomföra inrättandet av det nya museet bör närmare specificera museets resursbehov och hur museets interna organisation lämpligast utformas, samt påbörja rekrytering av personal. Verksamhetens organisation och lokalbehov Utredningen har uppskattat verksamhetens resursbehov och bland annat bedömt museets personalbehov. Utredningen lämnar nedan uppskattningar om möjliga kostnader för personal, verksamhet och övrig drift, lokal- och investeringskostnader. Kostnaderna för museet är dock svåra att uppskatta då dessa påverkas av ett flertal faktorer bland annat hur verksamheten organiseras internt och hur behovet av driftskostnader, hyra och investeringar kommer att se ut när verksamheten väl börjar byggas upp. Därför har utredningen föreslagit att organisationskommittén, eller den myndighet som ges uppdrag att inrätta museet, tar fram ett specificerat budgetförslag för verksamheten och då bedömer de uppskattningar utredningen gjort. bör vidare bestämma hur myndighetens interna organisation ska se ut och undersöka och förbereda inflyttning i lämpliga lokaler, samt påbörja rekrytering av personal. Utredningen uppskattar att museet sammantaget behöver omkring 26 årsarbetskrafter vilket kan medföra personalkostnader på . Inordnad i en befintlig myndighet sjunker behoven till omkring 22 årsarbetskrafter och lönekostnaderna till . Utredningen har i bedömningen medvetet eftersträvat att museets resursbehov inte ska behöva vara alltför omfattande utan att verksamheten i stället, om så krävs, ska kunna växa . Därutöver tillkommer uppskattningsvis årliga kostnader på för drift och verksamhet, hyres- och lokalkostnader samt investeringskostnader. Inordnas museet i en befintlig verksamhet bör dessa kostnader kunna minska till . Uppförs en ny byggnad för museet kommer lokalkostnaderna öka då museet kan flytta in i en sådan byggnad . Därtill behöver museet ha medel på för att finansiera forskningssamverkan tillsammans med ett statligt lärosäte, samt omkring 2 miljoner i projektmedel för samverkan med lokala och regionala museer, arkiv och bibliotek (se vidare förslagen i kapitel 7). I jämförelse hade för levande historia 33 årsarbetskrafter och i personalkostnader. , som driver både Armé- museum i , Flygvapenmuseum i och försvarets traditionsnämnd, hade 2017 65 årsarbetskrafter och personalkostnader på . Verksamhetens organisation och lokalbehov Utredningen har nedan beräknat kostnader för årsarbetskrafter utifrån uppskattade lönelägen för olika personalfunktioner inom museisektorn samt ett lönekostnadspåslag på för sociala avgifter med mera. Utredningen vill dock påpeka att lönelägen kan skilja sig åt inom sektorn och att en organisationskommitté har bättre förutsättningar att göra beräkningar av lönekostnader. Museet kommer beroende på om det inrättas som del i en befintlig myndighet eller som en fristående myndighet ha olika behov av resurser kopplade till styrning och verksamhetsstöd. En fristående myndighet behöver en överintendent tillika myndighetschef, med en månadslön på , en administrativ chef med en månadslön på , samt personal med ansvar för ekonomi, personal samt kommunikation med månadslöner på . Därtill behövs två kommunikatörer som även har ansvar för marknadsföring, en registrator och en ledningsgruppsassistent, dessa kan ha månadslöner på . Dessa nio årsarbetskrafter medför årliga lönekostnader på . Som del i en befintlig myndighet krävs i stället upp till fem årsarbetskrafter, uppdelat på museichefen, med en månadslön på , en verksamhetsutvecklare med en månadslön på , samt två kommunikatörer som även ansvarar för marknadsföring och en administratör med månadslöner på cirka 35 000. Dessa 5 årsarbetskrafter medför årliga lönekostnader på . Det nya museet behöver uppskattningsvis en avdelningschef samt två intendenter som kan ansvara för dokumentation, insamling, och expertisering av museets samlingar. Avdelningschefen kan ha en månadslön på och intendenterna . Intendenterna behöver arbeta med att bygga upp en ny samling, införskaffa föremål, vittnesmål samt göra inlån och tillhandahålla kunskap om relevanta föremål i externa samlingar. Verksamhetens organisation och lokalbehov finns både hos andra svenska museer och institutioner samt hos utländska institutioner. Samlingar rör både föremål, dokument och vittnesmål. Därtill behöver museet ha en konservator med specialisering på den typ av moderna föremål som är aktuella. Dennes månadslön kan ligga på runt . Uppskattningsvis kan dessa 4 årsarbetskrafter medföra personalkostnader på . Forskning, bibliotek och arkiv Museet kommer att behöva en disputerad forskningskoordinator som kan arbeta med att bistå museichefen i att etablera samverkan med ett statligt lärosäte, samt arbeta med museets forskningsverksamhet och relationer till forskarsamhället. Forskningskoordinatorn bör ha en månadslön på Därtill behövs uppskattningsvis en arkivarie, som även har bildarkivariekompetens, samt en bibliotekarie, dessa kan ha månadslöner på . Sammantaget medför dessa tre årsarbetskrafter lönekostnader på . Därtill bör museet kunna tillhandahålla som en grund för att bygga upp en forskningsmiljö i samverkan med ett statligt lärosäte som bidrar till finansieringen. Dessa medel bör tillsammans med medel från lärosätet finansiera en professur samt postdoktorala anställningar och doktorandtjänster. Medlen bör även kunna användas för att arrangera konferenser och seminarier. Utredningens förslag avseende möjligheterna att bygga upp en forskningsmiljö presenteras närmare i kapitel 7. I förslaget att inrätta en professur ingår att denne professor tjänstgör på vid museet och då i egenskap av forskningschef. Den publika verksamheten vid museet, utställningar, pedagogisk verksamhet och programverksamhet, kräver olika personella resurser. Det inbegriper en avdelningschef med en månadslön på , en utställningsansvarig och tre museipedagoger, samt en programkoordinator, dessa bör ha en månadslön på . Därtill behövs tre museivärdar och en assistent för den publika verksamheten med en månadslön på . Verksamhetens organisation och lokalbehov taget utgör 10 årsarbetskrafter och en årlig lönekostnad på . Övriga drifts- och verksamhetskostnader Kostnader för övrig drift kan inbegripa köp av tjänster och varor som relaterar till bland annat utställningsverksamhet, marknadsföring och kommunikation, publikationer med mera. Därtill kommer kostnader för exempelvis ekonomiadministration, it-drift, registratur och kostnader för städning med mera. En kostnad som bör kunna bli omfattande för ett museum om Förintelsen är bevakning. Drifts och verksamhetskostnader kan variera stort. En ny museimyndighet kan efter det att myndigheten byggts upp ha relativt höga driftskostnader. Utredningen bedömer att det , innan museet är fullt uppbyggt, kan röra sig om och därefter . I jämförelse hade Forum för levande historia i övriga driftskostnader, medan hade övriga driftskostnader på . I det fall museet inrättas inom en befintlig museimyndighet kan driftskostnaderna för museet bli lägre till följd av samordning av verksamheten. Utredningen bedömer att drifts- och verksamhetskostnaderna blir lägre givet en sådan lösning, och då hamnar på och 15 miljoner därefter. Till detta föreslås i kapitel 7 att museet ska ha projektmedel på omkring 2 miljoner för samverkan med lokala och regionala museer, arkiv och bibliotek. Utredningen har inte bedömt kostnader eller intäkter som kan relateras till övriga publika verksamheter som butik och restaurangverksamhet. Verksamhetens organisation och lokalbehov 6.6Lokalbehov och lokalernas publika tilltal Bedömning: Museet kommer att behöva lokaler för utställningar, program- och undervisningsverksamhet, samt kunna husera externa forskare och ta emot allmänhet som vill få tillgång till museets arkiv, bibliotek och samlingar. Därtill behöver museet övriga publika lokaler. Lokalerna ska utformas med tanke på tillgänglighet. Utredningen bedömer att museet under sina första verksamhetsår behöver huseras i temporära lokaler, samt att en ny museibyggnad bör uppföras och utformas med tanke på att lokalernas publika framtoning ska bidra till intresset hos museibesökarna. Förslag: bör ges ett utredningsuppdrag om hur museets lokaler kan utformas. Det nya museet kommer att behöva en egen byggnad. Utredningen bedömer att detta är av stor vikt för verksamheten, även om den skulle organiseras inom en befintlig myndighet. Ett museum kräver lokaler för en basutställning, tillfälliga utställningar och för undervisning och övrig programverksamhet som kan handla om filmvisningar, seminarier och konferenser med mera. Väl tilltagna lokaler med tillgång till samlingsutrymmen kommer därmed att vara nödvändiga. Museet behöver därtill magasin och arkiv för sina samlingar liksom en publik läsesal och bibliotek samt arbetsplatser för medarbetarna. Dessutom behövs lokaler för en butik, inklusive bokhandel, och en restaurang eller café. Lokalerna ska utformas med tanke på tillgänglighet och universell utformning och det är nödvändigt att tänka in tillgänglighetsperspektiv redan från början då lokalerna planeras. Bevakning och säkerhet är en ytterligare aspekt som särskilt behöver beaktas vid utformandet av museets lokaler, med tanke på den hotbild som kan finnas mot verksamheten. Här kan erfarenheter inhämtas från utformandet av internationella museer om Förintelsen. Utredningen har inte uppskattat behovet av storlek på lokalerna. Detta sker lämpligen i samband med organisationskommitténs arbete och då genom samverkan med utställningsproducenter och experter från . Inte minst kommer regeringens beslut Verksamhetens organisation och lokalbehov om var i landet som museet ska lokaliseras spela roll i bedömningen av lokalernas möjliga placering och utformning. När museet inleder sin verksamhet behöver tillfälliga lokaler finnas tillgängliga och inredas för ändamålet. Om museet inrättas i en befintlig myndighet krävs fortfarande nya lokaler för museet men vissa delar, exempelvis arkiv och magasin kan samordnas och minska kostnaderna. Dessutom kan den befintliga myndigheten ha ytterligare möjligheter att utnyttja sina lokaler under museets uppbyggnadsfas. Utredningen bedömer dock att en särskild museibyggnad bör uppföras, alternativt att en befintlig byggnad byggs om, för att hysa museet. Erfarenheten från internationella museer är tydlig vad gäller att byggnadens utformning har stor betydelse för verksamheten. Som nämnts har exempelvis i och Dansk judisk museum i en mycket betydande del av sina besökare på grund av själva museibyggnaderna. Regeringen bör därför överväga att uppföra en märkesbyggnad som kan utformas i dialog med den omkringliggande plats där museet placeras. En sådan process tar dock tid. Utredningen uppskattar att nybyggnation kan ta uppemot . Kostnaderna för en nybyggnation belastar i huvudsak museet genom hyreskostnaderna för den nya byggnaden. Utredningen har haft dialog med och bedömer att , då organisationskommittén arbetar med inrättandet av museet, bör ges ett initialt utredningsuppdrag för att ta fram underlag för hur museets lokaler kan utformas. Därefter bör få de uppdrag som behövs för att fortsätta processen med att uppföra en ny byggnad. Detta inbegriper förslagsvis att ta fram en förstudie, arrangera en arkitekttävling samt inleda arbete med ett byggprogram och därefter påbörja projektering och byggfas. Innan det finns kunskap om projektstorlek, lokalisering eller förutsättningar för eventuell detaljplan är det svårt för att ge en uppskattning av tidsåtgång för byggnation och projektering. Även regeringens beslut inför respektive skede av processen att uppföra en ny byggnad kan ha en stor inverkan på hur snabbt projektet kan drivas framåt. En beräkning av kostnader relaterade till detta återfinns i kapitel 8. Verksamhetens organisation och lokalbehov Utredningen uppskattar att hyreskostnaden för museets temporära lokaler kan vara relativt höga och ligga på . Hyreskostnader för en nybyggd museibyggnad kan variera stort beroende på hur museet utformas och dess lokalisering. Utredningen bedömer att det kan röra sig om i hyreskostnad då en ny museibyggnad uppförts. I jämförelse har Forum för levande historia lokalkostnader på , men dessa lokaler saknar tillräcklig plats för en större basutställning och andra publika programverksamheter. Hyran för det relativt nybyggda i var enligt uppgift , medan hyreskostnaden för i låg på och cirka 7,5 miljoner för och i (sammantaget hade myndigheten museer för världskultur, hyreskostnader på , då hyra för magasin och ytterligare lokaler räknas in).5 Museet kommer att ha stora investeringskostnader då dess lokaler behöver inredas, inventarier införskaffas och en basutställning, med montrar, digital teknik med mera, ska byggas upp. Museet kommer ha investeringskostnader både i de temporära lokalerna och senare om en ny byggnad uppförs. Investeringar bekostas genom att myndigheten lånar medel. Museets låneram behöver anpassas för detta ändamål. Kostnaderna belastar budgeten genom avskrivningar. Myndigheten gör avskrivningar under en kortare eller längre avskrivningsperiod beroende . har lämpligare förutsättningar att bedöma investeringskostnader för den museiverksamhet som regeringen beslutar ska inrättas. Utredningen uppskattar att museet kan behöva göra avskrivningar på . 5Underlag har hämtats från bland annat rapporten ”Förslag till åtgärder för att förbättra Statens museer för världskulturs ekonomiska förutsättningar”, , från Statens museer för världskultur, samt myndighetens årsredovisning 2019. Verksamhetens organisation och lokalbehov 6.7Bedömning rörande frågan om lokalisering Bedömning: Regeringen bör överväga att förlägga museet på en plats med historisk betydelse i en sammanhanget. Regeringen bör vidare inrätta museet i en stad som har närhet till ett universitet som är lämpligt för museet att samverka med samt att museet kan ha en hög publiktillströmning, inte minst av skolelever. Regeringen bör även överväga en lösning där museet kan bedriva verksamhet i olika städer. Utan att lämna förslag på lokalisering bedömer utredningen att regeringen bör överväga en plats för museet som knyter an till historia i relation till Förintelsen och där museibyggnaden kan uppföras i dialog med den omkringliggande platsen. Sådana platser finns i olika svenska städer, vilket behandlades i avsnitt 6.2.1. Utredningen ser det som givet att museet placeras i en stad där det finns närhet till ett universitet som museet kan samverka med. Regeringen kan även överväga en lösning kring lokaliseringen där det nya museet kan bedriva verksamhet i olika städer genom filialer. Museet skulle kunna ha huvudsäte i en stad och bedriva viss utställnings och utbildningsverksamhet i andra städer genom en strukturerad samverkan med olika befintliga lokala museer. I fall en sådan lösning väljs och ifall regeringen väljer att lokalisera museet utanför , kan regeringen överväga att ha viss museal verksamhet i de lokaler som Forum för levande historia använder eller i ett lämpligt museum. I det fall museet placeras i kan samverkan med andra lokala museer övervägas, exempelvis med museer. 7Samlingar, samverkan och forskning I enlighet med direktivet ska utredningen undersöka frågor om möjliga samarbeten mellan museet och andra aktörer. Det specificeras att flera museer, arkiv och bibliotek, men även andra institutioner, har samlingar relevanta för det nya museet, och att samlingarna omfattar föremål och dokument från överlevande och även material som rör flyktingmottagandet och relationer med Nazityskland. Det är viktigt att museet kan samverka med dessa institutioner om dessa samlingar. Direktivet lyfter fram att museets framgång och legitimitet är beroende av att museet etablerar goda samarbetsformer med de institutioner, inklusive forskningsmiljöer, som arbetar med angränsande och besläktade frågor. Vidare betonas att möjligheten att etablera internationella nätverk är av central betydelse både inom forskning och med andra museer som är inriktade på Förintelsen. Det fastlås därför att utredningen ska kartlägga relevanta samarbetsparter i och internationellt, och vid behov föreslå särskilda former för sådant samarbete. Utredningen har kartlagt relevanta samarbetspartners och presenterat dessa i kapitel 3, och påbörjat en inventering av svenska samlingar och arkiv, som presenteras ytterligare nedan. I förhållande till denna del av direktivet har utredningen valt att lämna förslag och bedömningar samt information i flera led. Först om hur museet kan arbeta med insamling och tillgängliggörande av föremål och arkivmaterial i samverkan med andra aktörer. Sedan föreslås former för särskild samverkan med vissa specifika aktörer. Därefter lämnas förslag om sätt att utforma en forskningsanknuten Samlingar, samverkan och forskning Slutligen bedöms möjligheter till internationella samarbeten. 7.2Behov av insamling och tillgängliggörande av föremål och arkivmaterial Förslag: Utöver egen insamling ska museet tillhandahålla en samlad överblick av innehållet i samlingar och arkiv vid andra museer, institutioner och organisationer i och bistå allmänhet och forskare genom att tillgängliggöra information om innehållet i dessa. Museet ska bygga upp en egen samling av föremål, dokument och arkivmaterial (se förslag på museets inriktning och uppdrag i kapitel 5). Utredningen vill förtydliga vissa aspekter av hur denna insamling kan ske i samverkan med andra aktörer. Utredningen bedömer att ett svenskt museum utifrån en gedigen dokumentation behöver samla in eget material och föremål – inte minst från privatpersoner – göra inlån från andra museer och arkiv, samt samla in berättelser och vittnesmål. Museet bör därtill tillgängliggöra och tillhandahålla en överblick över existerande svenska samlingar och arkiv, liksom över internationella samlingar och arkiv som innehåller material och information med anknytning till . Detta kan ske genom att museet skapar en databas eller katalog men det kräver därtill att museet har personal som kan vägleda besökare och forskare i sökandet efter material. Utredningen har påbörjat en övergripande inventering av material i svenska samlingar och bedömer att det finns gott om föremål och dokument som kan tillgängliggöras i ett kommande museum om Förintelsen. Därtill finns det, baserat på den information utredningen inhämtat från utländska museer, ett stort bestånd av föremål vid dessa museer som har anknytning till och som skulle kunna vara möjliga att låna in. Förutom att upprätta egna samlingar och göra inlån bör museet ge samlad information om vad som finns i andra samlingar och arkiv vid institutioner utanför museet och samverka med dessa. För allmänhet och forskare kommer museet på detta sätt att kunna utgöra en nod för kunskap om samlingar och arkivmaterial som rör För- Samlingar, samverkan och forskning intelsen och bistå i att tillgängliggöra detta. Det kan till exempel röra tillgång till arkiv och databaser för släktforskning, men även till digitaliserade forskningsarkiv. Sådana finns exempelvis vid , Yad Vashem och Wiener Library i . Detta skulle göra museet attraktivt för forskare både i , i övriga och övriga delar av norra . För att möjliggöra detta bör museet skaffa sig tillgång till internationella databaser och digitala arkiv, för att därigenom göra det möjligt för både svenska och internationella forskare och allmänheten att använda museet som en bas för forskningsprojekt avseende både svenskt och utländskt material. 7.2.1Inventering av samlingar i Utredningen har kontaktat relevanta myndigheter, bibliotek och arkiv samt organisationer för att samla in information om vilka samlingar som existerar i och ställt frågor om hur dessa samlingar har använts. En summering av svaren återfinns i bilaga 2. Inventeringen är inte fullständig men visar att det finns en betydande mängd föremål och arkivmaterial. Samlingarna innehåller bland annat personliga föremål som överlevande haft med sig till liksom föremål och ett stort bestånd av arkivmaterial som rör roll under . Det finns även ett antal fotoarkiv. Utredningen har även låtit historikern , postdoktor vid och , , göra en kommenterad sammanställning av svenskt arkivmaterial med relevans för det kommande museet. Denna återfinns i bilaga 3. Sammanställningen lyfter fram vilka typer av handlingar som finns i arkiv som upprättats av svenska myndigheter, inklusive museer och universitet, organisationer, däribland judiska församlingar, samt vissa person- och företagsarkiv. påpekar att svenska myndigheters arkiv innehåller handlingar som kan berätta om både vilken information som fanns om judarnas situation i olika stadier av de nazistiska förföljelserna samt under folkmordet på judar, och hur såväl de svenska myndigheterna som svenskjudiska organisationer och enskilda agerade i förhållande till dessa händelser. Här finns också källor om mottagandet och behandlingen av flyktingar Samlingar, samverkan och forskning Vidare finns flyktingarnas och de överlevandes egna redogörelser i till exempel förhör och ansökningshandlingar i myndighetsarkiven. Vad gäller de svenska judiska församlingarnas arkiv innehåller dessa handlingar som kan åskådliggöra vad svenska judar hade tillgång till för information om de nazistiska förföljelserna av judarna i och Förintelsen, samt hur de agerade i relation till dessa händelser. Det finns också handlingar från ett stort antal andra (judiska och icke-judiska) organisationer som på ett eller annat sätt kom i kontakt med händelserna i och/eller med flyktingar och överlevande, bland annat genom hjälpverksamhet. Sammantaget ger bilaga 2 och 3 information som kan ligga till grund för museets arbete med att samla in och tillhandahålla information om svenska samlingar och arkiv.