sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Komvux ingår i de utbild- ningar som nämns i bilagan till studiestödsförordningen och kom- mer därför att omfattas av möjligheten att få studiebidrag till eget boende. Eftersom rätten att få studiehjälp, i vilken studiebidrag till eget boende ingår, är begränsad till och med det första kalenderhalv- året det år då den studerande fyller och en vuxen som huvud- regel har rätt att delta i utbildning inom komvux först det år då han eller hon fyller kommer de personer som har rätt till studiebidrag för eget boende att vara mycket få. De ungdomar som har rätt till kommunalt stöd för eget boende för vissa studier på komvux bör dock ha kvar den rätten på samma sätt som . Utredningen föreslår därför en bestäm- melse som föreskriver att för dessa ungdomar ska någon prövning av kravet om att motsvarande utbildning ska saknas hemorten inte göras. Studiebidrag till eget boende ska huvudsakligen regleras i studiestödsförordningen Det nuvarande statliga inackorderingstillägget regleras till stor del i CSN:s föreskrifter.36 Föreskrifterna innehåller närmare bestämmel- ser som i praktiken avgränsar målgruppen för stödet. Bestämmelser som reglerar vem som kan få studiebidrag till eget boende är av tydlig principiell karaktär. De tydliggör gränserna för statens ansvarsom- råde. Sådana bestämmelser påverkar också statens kostnader för stö- 3520 kap. 19 d § skollagen. Den som har rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå enligt 19, 19a eller 19 b § skollagen har rätt att delta i sådan utbildning i en annan kommun än sin hem- kommun eller i en region, om utbildningen finns där och inte erbjuds av hemkommunen. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Bestämmelser som avgränsar målgruppen för stödet bör därför inte regleras i CSN:s föreskrifter. Bestämmelser om vem som har rätt till studiebidrag till eget boende bör därför beslutas av reger- ingen, i studiestödsförordningen. 7.3.4Avstånd och restid till skolorten ska avgöra behovet av eget boende Utredningens förslag: En utbildning ska anses ligga utanför ele- vens hemort om färdvägsavståendet mellan elevens hem och sko- lan eller en är enkel väg, eller om restiden tur- och retur är . Med elevens hem ska avses permanent bostad för eleven och dennes förälder eller föräldrar och permanent bostad för annan förälder som är eller, innan den studerandes 18-årsdag, senast har varit vårdnadshavare. Med elevens hem ska även avses en gemensam bostad för eleven och dennes make, maka, sambo eller barn, som familjen har kvar eleven har ett eget boende för att studera. Om det finns särskilda skäl ska en annan bostad där den studerande varaktigt bor jämställas med hans eller hennes hem. Detta ska regleras i förordning. föreslog att den som har minst 40 kilo- meters enkel färdväg mellan föräldrahemmet och skolan ska ha rätt till inackorderingsstöd. Inackorderingsstöd skulle dessutom kunna lämnas även vid kortare färdväg, om restiden med allmänna kom- munikationer översteg under minst i veckan.37 Förslaget baserades på att var den avstånds- gräns som kommunerna oftast tillämpade. Statligt inackorderings- tillägg lämnas om restiden är minst . Många kom- muner tillämpade också detta restidskrav. ansåg dock att ett restidskrav endast skulle vara ett alternativ till ett avståndskrav, en hjälpregel. Restidskravet föreslogs därför vara längre 37SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 176–179. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan än den då vanligt förekommande gränsen . Studie- hjälpsutredningen föreslog en gräns om minst tre timmars restid under minst . CSN var i sitt remissvar 2015 positiv till förslaget om att rätten till inackorderingsstöd främst skulle bedömas utifrån avståndet mellan föräldrahemmet och skolan, efter- som det innebar en enklare administration. Myndigheten påpekade att många resebolag tillämpar olika tidtabeller under olika delar av året, vilket försvårar bedömningen av restiden. Friskolornas riksför- bund ansåg att restidskravet borde vara två i stället , eftersom en längre restid kan innebära att elever går miste om möj- ligheten att gå en utbildning på en annan ort. Specialpedagogiska skol- myndigheten ansåg att en regel om avstånd och restid borde kom- pletteras med möjligheter att få andra individuella behov bedömda. föreslog att inackorderingsstöd skulle lämnas om motsvarande utbildning inte fanns på elevens hemort. En skola skulle enligt förslaget anses ligga på elevens hemort om färd- vägsavståendet mellan elevens hem och skolan var mindre än 40 kilo- meter enkel väg, eller om restiden är mindre än under minst . Med hemmet skulle avses bostaden för eleven och hans eller hennes föräldrar. Om eleven var gift eller sambo med någon som han eller hon har eller har haft barn med, skulle deras bostad anses vara elevens hem. Om det fanns särskilda skäl skulle i stället en annan bostad där eleven varaktigt bodde jäm- ställas med hemmet.38 Av remissinstanser har endast Skol- verket kommenterat förslaget närmare. ansåg att det borde förtydligas vad som avses med att en utbildning finns i närheten av hemorten. Nuvarande bestämmelser och praxis kring det statliga inackorder- ingstillägget fungerar i huvudsak väl. för- slag syftade inte till någon ändring i sak, jämfört med de villkor som redan gäller för det statliga inackorderingstillägget. Det saknas där- för anledning att avvika från studiehjälpsutredningens förslag om det inte bedöms vara nödvändigt. 38SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 73–76. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Föräldrarnas bostad eller bostäder () har i ett avgörande konstaterat att förutsättningarna för statligt inackorderingstillägg inte är uppfyllda när en av elevens föräldrar är bosatt på studieorten. Önskemål om att slippa bo hos denna förälder utgör heller inte särskilda skäl att ändå lämna statligt inackorderingstillägg.39 ÖKS har i ett annat avgörande slagit fast att det inte finns förutsättningar att lämna statligt inackorderingstillägg för studier på en tredje ort, om motsvarande utbildning finns på en av de orter där föräldrarna är bo- satta.40 föreslog som huvudregel att bosta- den för eleven och hans eller hennes föräldrar ska anses vara elevens hem. Om en elev bor i samma omfattning hos båda sina föräldrar ansåg studiehjälpsutredningen att det fanns särskilda skäl att se båda föräldrarnas bostäder som elevens hem.41 förslag behandlade dock inte situationen när en elev bor tillsammans med en förälder utanför studieorten, och har en annan förälder som bor på studieorten. Studiebidrag till eget boende syftar till att stödja allas lika tillgång till utbildning. Bidraget är ett medel för att minska geografiska och ekonomiska hinder för studier. Om eleven redan bor hos eller har möjlighet att flytta till en förälder på studieorten saknas normalt anledning att lämna studiebidrag till eget boende. Begreppet hemmet bör därför definieras på ett sådant sätt som tydliggör att bidrag nor- malt inte lämnas om någon av elevens föräldrar som är vårdnadshavare har sin permanenta bostad på studieorten eller om det finns en motsvarande utbildning på den ort där någon av för- äldrarna som är vårdnadshavare har sin bostad. Med hem- met bör därför som utgångspunkt avses permanent bostad för eleven och dennes förälder eller föräldrar, och permanent bostad för annan förälder som är eller, innan elevens 18-årsdag, senast har varit vårdnadshavare. 39ÖKS , dnr 2011-00998. 40ÖKS , dnr 2011-06381. 41SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 75–76 och 179–181. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan Elev som är gift eller sambo föreslog att om eleven var gift eller sambo med någon som han eller hon har eller har haft barn med skulle deras gemensamma bostad anses vara hemmet.42 Definitionen tog sikte på situationer då en elev måste skaffa ytterligare en bostad på studie- orten eftersom make, maka, sambo och eventuella barn behöver bo kvar på den tidigare hemorten. Sådana elever får merkostnader om de ska kunna bedriva studier på en annan ort. De har därför behov av ett studiebidrag till eget boende, för att kunna tillförsäkras lika till- gång till utbildning. Däremot har utredningen, till skillnad från studie- hjälpsutredningen, inte kunnat finna några bärande skäl att ställa upp krav på att eleven måste ha eller ha haft barn tillsammans med en make, maka eller sambo. Att eleven och dennes make, maka eller sambo måste behålla en gemensam bostad bör utgöra tillräcklig anledning att lämna studiebidrag till ett eget boende. På samma sätt kan det vara nödvändigt för eleven att behålla en bostad för sig och sina barn på den tidigare hemorten, för att undvika att barnen rycks upp från sin vardag. Med hemmet bör därför även avses en gemensam bostad för eleven och dennes make, maka, sambo eller barn som bibehålls eleven har ett eget boende för att studera. föreslog att en annan bostad där eleven var- aktigt bor skulle kunna jämställas med elevens hem, om det fanns särskilda skäl. Som exempel på sådana skäl angavs att eleven är pla- cerad i ett familjehem eller ett annat enskilt hem, eller att eleven bor i lika stor utsträckning hos båda sina föräldrar (växelvist boende).43 I dagens samhälle finns många olika familjekonstellationer. Det är heller inte ovanligt att elever, exempelvis ensamkommande ung- domar, inte delar bostad med sina föräldrar eller familj. En definition av vilken ort som ska anses vara eleven hemort avgör vem som kan få studiebidrag till eget boende. En sådan definition måste ta höjd för de många variationer i boendeförhållande som finns. Det bör där- för, som studiehjälpsutredningen föreslog, vara möjligt att anse att en annan bostad än elevens hem om det finns särskilda skäl. 43SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 181. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan på när särskilda skäl finns kan vara när eleven är placerad i ett familje- hem eller att annat enskilt hem, eller om andra omständigheter inne- bär att en annan bostad bör anses utgöra elevens ordinarie bostad. Särskilda skäl bör också kunna finnas att bortse från en förälders bostad, om rätten enligt 6 kap. 14 a § beslutat om att barnet ska bo hos den andre av föräldrarna. Eget boende utanför studieorten Av ett avgörande från ÖKS och en dom från Kammarrätten i framgår att statligt inackorderingstillägg och kommunalt inackorderingsstöd kan lämnas även om eleven bor inackorderad på en annan ort än studieorten.44 Kammarrätten i konsta- terade dock i sin dom att bestämmelsen i skollagen inte innehåller något krav på att inackordering måste ske på studieorten eller i dess närhet. Rätten fann därför att en elev som bosatt sig i för att kunna studera i hade rätt till kommunalt inackorderings- stöd. Kammarrätten ansåg att en sådan möjlighet inte lig- ger i linje med syftet med stödet. Utredningen delar inte denna upp- fattning. Ett boende på en ort närmare studieorten kan bidra till att dagliga resor till och från studierna underlättas. Ett sådant boende kan bidra till att göra utbildning tillgänglig oavsett föräldrarnas geo- grafiska hemvist.45 Utredningen föreslår därför inte några begräns- ningar i rätten till studiebidrag till eget boende kopplat till elevens val av bostadsort. föreslog att inackorderingsstöd skulle läm- nas om färdvägsavståendet mellan elevens hem och skolan var minst 40kilometer enkel väg, eller om restiden var längre än under minst . Utredningen delar studiehjälpsutredningens bedömning att ett avståndskrav är enklare att informera om och att administrera. Vad som är viktigare är att ett avståndskrav innebär ett mera förutsebart 44ÖKS , dnr 2006-00640 och Kammarrätten i dom , mål 1356-13. 1991/92:100, bilaga 9, s. 47. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan system för elever och vårdnadshavare. Ett renodlat avståndskrav skulle dock vara problematiskt i de fall allmänna kommunikationer saknas eller följer tidtabeller som inte stämmer med elevens utbild- ningstider. Ett avståndskrav bör därför kombineras med ett restid- krav. Studiebidrag till eget boende bör därför kunna lämnas även när färdvägsavståendet mellan elevens hem och skolan är begränsat, om restiden med allmänna kommunikationer är orimligt lång. Statligt inackorderingstillägg lämnas om restiden mellan för- äldrahemmet och skolan är minst under minst under en tvåveckorsperiod.46 Olika kommuner har utifrån lokala och regionala förutsättningar ställt upp olika krav för det kom- munala stödet till inackordering. Utredningen har inte funnit anled- ning att förslå några skärpta avstånds- eller restidskrav. Utredningen anser därför att kraven i nuvarande stödsystem i möjligaste mån bör gälla även för ett nytt studiebidrag till eget boende. De flesta kommuner som har avståndskrav ställer upp ett krav på 40–49 kilometers färdväg. Utredningen kan dessutom konstatera att endast 495 av de elever som hade statligt inackorderingstillägg under /2019 hade en färdväg mellan föräldrahemmet och sko- lan som understeg . Elever som trots en kortare resväg har fått statligt inackorderingstillägg har antingen en längre restid med allmänna kommunikationer än , alternativt har inackorderingstillägg lämnats med stöd av någon av befintliga undantagsregler. Tre timmars restid, utöver den tid utbildningen på- går, skulle innebära en lång skoldag. CSN och en stor del av de kommuner som anger ett restidskrav kräver dessutom en restid om minst . Utredningen bedömer därför att en utbild- ning bör anses ligga utanför elevens hemort om färdvägsavståndet mellan elevens hem och skolan eller en är minst 40 kilo- meter enkel väg, eller om restiden tur- och retur överstiger två tim- mar per dag. föreslog att restiden skulle vara minst eller under minst . Regelverket för ett studiebidrag till eget boende ska dock vara enkelt och förutsebart. Det är därför rimligt att elevens längsta avstånd eller restid läggs till grund för bedömningen av rätten till studiebidrag till eget boende. Det nuvarande statliga inackorder- 461 kap. 3 § CSNFS 2001:6. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan ingstillägget lämnas som utgångspunkt för varje sammanhängande tidsperiod som studier pågår.47 Det bör vara tillräckligt att kräva 40 kilometers resväg alternativt två timmars restid. Studie- bidrag till eget boende bör med en sådan reglering kunna lämnas för en viss 14-dagarsperiod, om avståndet mellan hemmet och skolan är , eller om restiden är mer än , under minst . Studiebidrag till eget boende ska huvudsakligen regleras i studiestödsförordningen Bestämmelser som reglerar avstånds- och restidskrav och olika vill- kor som definierar målgruppen för ett nytt studiebidrag till eget bo- ende bör beslutas av regeringen i studiestödsförordningen. 7.3.5Bidrag ska lämnas med ett belopp som följer kostnadsutvecklingen Utredningens förslag: Bidraget ska lämnas med ett belopp i kro- nor som motsvarar av prisbasbeloppet . bedömde att stödet till inackordering borde återställas till nivå. Utredningen föreslog därför att stödet skulle lämnas med , bero- ende på avståndet mellan skolan och föräldrahemmet. Olika belopp skulle lämnas om avståndet var 0–, 85–, 175–, 600–respektive eller mer. Utredningen föreslog vidare att beloppen skulle följa kostnadsutvecklingen och därför föreskrivas i förordning.48 Bland annat , kommun, kommun, rade barn och ungdomar (RBU), , elevkårer såg positivt på den föreslagna höjningen av beloppen. Andra remissinstanser, exempelvis Rörelsefolkhögskolornas intresse- 472 kap. 6 § studiestödslagen. 48SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 174–176. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan organisation (), ifrågasatte om den föreslagna höjningen var tillräcklig för elever vid folkhögskolan. CSN instämde i att beloppen borde ses över och välkomnade förslaget att reducera antalet avståndsklasser från nio till fem. kommun ansåg att storleken på stödet inte bara borde bero på avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. Detta eftersom kostnaderna för elevernas boende varierar kraftigt i landet. Studiebidrag till eget boende ska lämnas som ett kontant stöd Ingen av de 24 kommuner som utredningen har varit i kontakt med lämnar stöd till inackordering på annat sätt än som kontant stöd direkt till eleven eller dennes vårdnadshavare. Även statligt inackorderingstillägg lämnas enbart i form av en kon- tant ersättning. Det bör dessutom sakna betydelse i vilken form ele- ven får ett bidrag till boende, fördyrat uppehälle och resor till för- äldrahemmet. Utredningen föreslår därför att studiebidrag till eget boende endast ska lämnas som ett belopp i kronor. Bidraget ska lämnas med ett enhetligt månadsbelopp Dagens kommunala och statliga stöd till inackordering är avsett att vara en hjälp att täcka boendekostnader, fördyrat uppehälle och resor till föräldrahemmet vid studier på annan ort.49 En tredjedel av de 24 kommuner utredningen varit i kontakt med lämnade stöd med ett och samma belopp, oavsett avståndet mellan föräldrahemmet och skolan. CSN och två tredjedelar av kommu- nerna lämnade i stället stöd med högre belopp, ju längre skolan låg från föräldrahemmet. Många elever kompenseras med andra ord särskilt för att de kan ha dyrare hemresor. Ingen elev kompenseras däremot särskilt för högre kostnader på orter där kostnadsläget är högre än genomsnittet. Elever som bosätter sig i kan t.ex. inte få ett högre bidrag som kompensation för högre boendekost- nader. Regelverket för ett nytt studiebidrag till eget boende ska vara enkelt och enhetligt. Ett bidrag som kompenserar för vissa men inte andra typer av förhöjda kostnader är inte enkelt eller enhetligt. Ut- redningen ser två möjliga lösningar, antingen bör studiebidraget 1991/92:100, bilaga 9, s. 47 och 198. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan schabloniseras på det sättet att det lämnas med ett och samma månadsbelopp, oavsett avståndet mellan föräldrahemmet och skolan eller så bör det individualiseras så att bidraget lämnas med ett månadsbelopp som varierar beroende på elevens kostnader för resor, boende och uppehälle. Inga elever kompenseras särskilt om de har höga kostnader för boende eller uppehälle. Elever i den tredjedel av kommunerna som endast lämnar stöd med en enda beloppsnivå saknar dessutom särskild kompensation för höga reskostnader. Varken de nuvarande statliga och kommunala stöden eller ett nytt studiebidrag till eget boende är avsedda att täcka elevernas samtliga merkostnader vid eget boende på studieorten. En schablonisering till en enda belopps- nivå skulle tydliggöra att stödet inte är avsett att täcka elevens alla merkostnader. En schablonisering skulle vidare innebära en kraftig förenkling eftersom alla elever som uppfyller villkoren för bidraget då skulle få ett och samma belopp. Bidragsbeloppet skulle heller inte behöva justeras, om föräldrarna skulle flytta närmare eller längre från skolan . En individualisering skulle tvärtom inne- bära en ökad komplexitet och försvårad administration. En individu- alisering skapar framför allt svåra frågor om hur dyrare kostnader för boende och uppehälle ska beräknas och kompenseras. En schablon- isering skulle innebära att vissa elever inte längre får särskild kom- pensation för en specifik kostnadspost. Alla elever som uppfyller villkoren för bidraget skulle i stället få ett och samma belopp. Ett schabloniserat stöd skulle därmed vara mera enhetligt. Vid en indi- vidualisering skulle elevernas bidragsbelopp däremot kunna variera stort, beroende på en mängd olika variabler. Utredningen bedömer därför att studiebidrag till eget boende bör lämnas med ett och sam- ma månadsbelopp till de elever som har rätt till stödet. Ingen hänsyn bör därmed tas till avståndet mellan elevens föräldrahem och skola. Bidraget ska räknas upp med prisbasbeloppet Storleken på det kommunala stödet till inackordering har sedan star- ten varit indexreglerat genom en koppling till prisbasbeloppets ut- veckling. Storleken på det statliga inackorderingstillägget har där- emot varit oförändrat . bedömde att inackorderingsstödet måste värdesäkras och föreslog därför att Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan regeringen ska meddela föreskrifter om stödbeloppen i en särskild förordning.50 Studiehjälp består av studiebidrag, extra tillägg och statligt inackorderingstillägg. Storleken på dessa bidrag anges som fasta be- lopp i studiestödslagen (1999:1395). Ett nytt studiebidrag till eget boende ska hjälpa elever med delar av kostnaderna för ett eget boende. Om beloppet inte skulle värdesäkras, kommer stödet gradvis att minska i värde. Möjligheten att studera på annan ort kommer då gradvis att bli förbehållet en allt mindre grupp elever med goda eko- nomiska förutsättningar. Utredningen bedömer därför att bidragets storlek bör värdesäkras. Många andra studiestödsbelopp i det statliga studiestödssystemet indexregleras i studiestödslagen genom en koppling till prisbas- beloppets storlek.51 En sådan ordning eliminerar behovet av återkom- mande förordningsändringar. Utredningen förslår därför att storleken på ett studiebidrag till eget boende ska regleras i studiestödslagen och kopplas till prisbasbeloppets utveckling. Beloppen inom det statliga inackorderingstillägget har varit desamma . Om beloppen hade följt prisbasbeloppets utveckling och utvecklingen av det kommunala stödet hade statligt inackorderings- tillägg lämnats med . Ett studiebidrag till eget boende ska lämnas med ett och samma belopp till de elever som har rätt till bidraget. Statligt inackorderings- tillägg lämnas med i snitt . Kommunalt stöd till inackordering lämnas med i snitt . Ett enhetligt studiebidrag till eget boende bör inte lämnas med ett lägre belopp än så. Kommunerna lämnar dessutom stöd till inackor- dering till fler elever än som kommer att ha rätt till ett nytt studie- bidrag till eget boende. Utredningen beräknar att omkring 59 pro- cent av de elever som har kommunalt stöd till inackordering kommer att ha rätt till studiebidrag till eget boende. Kostnadsminsk- ningar hos kommunerna kommer därför inte att generera motsva- rande kostnadsökningar för staten. Det finns därför ett visst utrymme 50SOU 2013:52 Moderniserad studiehjälp, s. 174–176. 51Exempelvis studiemedel enligt 3 kap. studiestödslagen och studiestartsstöd enligt lagen (2017:527) om studiestartsstöd. Förslag om finansiering och resursfördelning i gymnasieskolan att höja bidragsnivån för de elever som kommer att ha rätt till studiebidrag till eget boende. Utredningen bedömer att ett studie- bidrag till eget boende bör lämnas med ett belopp som motsvarar det högsta belopp som lämnas som statligt inackorderingstillägg. Det vill säga med , eller av pris- basbeloppet räknat belopp. Utredningen föreslår därför att studiebidrag till eget boende ska lämnas av prisbasbeloppet . 7.3.6Bidrag ska i vissa fall kunna lämnas även om motsvarande utbildning finns på hemorten Utredningens förslag: Studiebidrag till eget boende får lämnas även om en motsvarande utbildning finns på elevens hemort om –eleven deltar i en riksrekryterande utbildning, –elevens utbildning i huvudsak är skolförlagd medan motsva- rande utbildning på hemorten är en lärlingsutbildning, –eleven är en utlandssvensk elev, –eleven får en ny hemort eller om elevens skola flyttar efter att han eller hon har påbörjat sina studier och om ett skolbyte inte kan ske utan väsentlig olägenhet, eller –omständigheter i elevens skolmiljö innebär att han eller hon inte kan delta i motsvarande utbildning på hemorten. Studiebidrag till eget boende får lämnas även om eleven ska delta i utbildning på hemorten eller om en motsvarande utbildning finns där –till elever som läser vid en folkhögskola och som bor på inter- nat på skolan, eller –om det finns synnerliga skäl. Detta ska regleras i förordning. I CSN:s föreskrifter finns bestämmelser som innebär att statligt inack- orderingstillägg i vissa fall får lämnas även om motsvarande utbild- ning finns på elevens hemort eller om restidskravet inte är uppfyllt.