sou · H8B352 · 2020-09-16 00:00:00 — För att analysera rutarbetarnas ekonomiska situation och för- ankring på arbetsmarknaden studerar personer som börjat arbeta i ett s.k. rutintensivt företag (nya rutarbetare) och som har en sammanlagd årsinkomst från rutintensiva företag om minst en normal månadslön för en städare.8 finner att många av de nya rutarbetarna sannolikt är arbetskraftsinvandrare och i analysen ingår endast de nya rutarbetare som var folkbokförda i både den 31 decem- ber året innan de började arbeta i ett rutföretag och tidigare.9 Vidare gör avgränsningen att de nya rutarbetarna ska vara mellan 18–64 året innan de träder in i rutbranschen. 8Med ”rutintensivt” företag avses företag som får en ersättning av för utförda ruttjänster (ett s.k. rutbelopp) som uppgår till åtminstone hälften av de totala löneutbetal- ningarna. 9Riksrevisionen uppskattar att av de nya rutarbetarna inte var folk- bokförda året innan de började arbeta i ett rutföretag och att en majoritet av dessa var födda inom . Äldres användning av rutavdrag nya rutarbetare som ingår i analysen var födda i och utrikes födda och över två tredjedelar av de nya rut- arbetarna var kvinnor. Rutarbetarna födda i hade i genom- snitt betydligt lägre utbildning än befolkningen som är född i i stort, medan de utrikes födda rutarbetarna i genomsnitt inte hade lägre utbildning än den utrikes födda befolkningen i stort. De utrikes födda nya rutarbetarna hade i genomsnitt varit i i mindre än innan de började arbeta i rutbranschen och över hälften var födda i ett europeiskt land, varav de flesta i ett EU-land. Vad gäller förankringen på arbetsmarknaden finner att de nya rutarbetarna hade en relativt svag förankring på arbetsmarknaden jämfört med befolkningen i stort. jämför sysselsättningsgrad och arbetsinkomster för de nya rutarbetarna med samma variabler för personer med lik- nande egenskaper, men som inte börjat arbeta i ett rutföretag –2017. Resultaten för utrikes födda indikerar att syssel- sättningsgrad, arbetsinkomster och disponibel inkomst är högre för dem som arbetar i rutföretag. För de rutarbetare som är födda i är sysselsättningsgraden högre än för kontrollgruppen. försvann dock skillnader i arbetsinkomst och disponibel inkomst mellan grupperna och drar slutsatsen att rutavdraget inte gynnat denna grupp inkomstmässigt. Av analysen ovan samt resonemang kring befintliga studier av rutavdragets potentiella effekt på svartarbete drar slutsatsen att det finns svagt empiriskt stöd för att rutavdraget skulle vara självfinansierat på lång sikt. anser även att rut- avdragens träffsäkerhet är låg. Dels för att många av dem som köper tjänsterna inte kan antas vara personer som skulle öka sitt mark- nadsarbete i stor utsträckning till följd av mer frigjord tid, dels för att en hög andel av dem som börjat arbeta inom rutbranschen antingen inte varit i målgruppen för reformen eller, som grupp betraktat, inte varit gynnade inkomstmässigt av att de arbetat i branschen. Äldres användning av rutavdrag 4.5Hushållens medvetna köp av svarta tjänster 2005 och 2019 har i en ny rapport undersökt hur hushållens köp av svarta tjänster har utvecklats . försöker även uppskatta en miniminivå för hushållens konsumtion av svarta tjänster. Undersökningen görs genom att ställa frågor om svartköp i den s.k. DemoskopPanelen till ett slumpmässigt urval av personer . Antalet svarande var 2005 cirka 2 300 personer och 2019 knappt 6 900 personer. har i efterhand viktat resul- taten så att de bättre ska återspegla beteendet i populationen. Skatte- verket noterar att även om inte angett att det är för räkning som frågorna ställs finns risk för att personer inte sanningsenligt uppger omfattningen av svartköp då de kan känna skuld eller vara rädda för att bli upptäckta. Dessutom avser undersökningen endast medvetna köp av svarta tjänster och Skatte- verket menar därför att skattningarna får ses som en lägre gräns för hur stor förekomsten av svartarbete är i ekonomin. Hushållens medvetna köp av svarta tjänster har enligt under- sökningen minskat från 2005 till 2019, vilket kan utgöra en lägre gräns för hus- hållens svarta köp. Andelen som uppger att de har köpt svarta tjäns- ter har minskat från till 2019. finner att det generellt sett är små skillnader i andelen som köpt svarta tjänster mellan olika demografiska grupper 2019 och att skillnaderna var större 2005. Relaterat till rutavdraget finns uppskattningar av svartarbete i branscher vars tjänster till stora delar är berättigade till rutavdrag. I samtliga dessa branscher har andelen som köpt svarta tjänster minskat . För städning, fönsterputsning och annat hushållsarbete har andelen minskat från till 1 pro- cent, för trädgårdsarbete från till och för pass- ning eller omsorg om barn från till . För vård och omsorg om äldre är det en sådan liten andel som uppger att de köpt svart båda åren att den avrundas till 0. Det bör dock noteras att andelen som köpt svart har minskat i samtliga undersökta branscher, även för t.ex. ”reparation eller hjälp med bil eller båt”, vilket är Äldres användning av rutavdrag arbeten som inte omfattas av varken rut- eller rotavdrag. Skatte- verket har inte undersökt effekter av rut- eller rotavdraget specifikt, men menar att de tillsammans med andra åtgärder för att minska svartköp kan ha bidragit till utvecklingen . 4.6Resultat från de årliga attitydundersökningarna gör regelbundet mätningar av privatpersoners och företagens syn på bl.a. skattefusk. I rapporten från de årliga attitydundersökningarna 2019 sammanställer resultaten från undersökningarna 2015–2019 med fokus resultat, samt frågor om normer kring skattefusk från webbpanel 2002–2020. Vad gäller skattemoral och skattefusk visar resultaten att både privatpersoner och företag känner en moralisk plikt att hålla sig till skattereglerna och att kännedomen om skattefusk i omgivningen är relativt låg. finner att acceptansen för skattefusk har minskat både bland privatpersoner och företag –2019. Vidare indikerar resultaten att även acceptansen för svartarbete har minskat . Andelen privatpersoner som känner någon som skattefuskar eller arbetar svart har också minskat. undersökning infördes även frågor om rut- och rot- avdragen. Drygt var fjärde person i undersökningen hade köpt en rottjänst och var femte en ruttjänst. Andelen som helt instämde i att det är bra med en skattereduktion för ruttjänster var och för rottjänster . En relativt hög andel, , in- stämde helt i påståendet ”det är okej att köpa /ROT-tjänster svart”. Påståendet ingick även 2010 (via telefoninter- vjuer). Då var det som instämde helt i detta. Skatte- verket noterar dock att resultaten bör tolkas med viss försiktighet. Dels har olika metoder använts för inhämtning av svar 2010 (telefon- intervjuer) och 2019 (pappers-/webbenkät), dels har ett stort antal andra frågor har lagts till , vilket kan ha lett till olika svars- mönster i de olika mätningarna. 5 Äldres inkomster och skatter Äldre personers ekonomiska situation påverkar deras livsstil och till viss del även livskvaliteten även om också andra faktorer, inte minst hälsa, spelar roll för den . Med god ekonomi har äldre större möjligheter att välja boendeformer, resa och göra egna val av andra slag. Variationen inom äldregruppen är stor vad gäller t.ex. ålder, inkomst och hälsa och man kan därför förvänta sig att olika grupper av äldre personer har olika möjligheter att leva det liv de vill . Detta kapitel syftar till att ge en bild av framför allt äldre perso- ners inkomster samt beskattningen av dessa i olika åldersgrupper. För att bidra till en grundläggande förståelse för hur pensions- systemet är uppbyggt beskrivs detta inledningsvis. Därefter ges en översikt över äldre personers inkomster. Vidare redogörs kortfattat för skatterättsliga bestämmelser och socialavgifter och hur de ger upphov till skillnader i beskattning mellan äldre och yngre. Avslut- ningsvis redovisas statistik över äldres inkomster och hur mycket skatt de har att reducera för rutavdrag. Det allmänna pensionssystemet i utgörs dels av inkomst- grundade pensionsförmåner, dels av ett grundskydd. De inkomst- grundade förmånerna är inkomstpension och premiepension. Grund- skyddet utgörs av garantipension och tilläggsförmånerna bostads- tillägg och äldreförsörjningsstöd. Det allmänna pensionssystemet har fasats in successivt sedan in- förandet så att personer födda fort- farande får delar av sin pension genom tilläggspension enligt det Äldres inkomster och skatter Yngre åldersgrupper får hela sin pension enligt de nya reglerna. Den allmänna inkomstgrundade ålderspensionen består av inkomst- pension och premiepension. Den inkomstgrundade pensionen regleras i 57–64 kap. socialförsäkringsbalken. Den inkomstgrundade pensionen baseras på hela livsinkomsten. avsätts av den enskildes pensionsgrundande inkomst, dvs. lön och andra skattepliktiga ersättningar upp till 7,5 inkomstbasbelopp till allmän pension. Den största delen, , går till inkomstpensionen. Resterande del, , fonderas i premiepensionen.1 Det finns ingen övre eller undre åldersgräns för intjänande av pensionsrätt. 5.2.2Uttag av inkomst- och premiepension Inkomstpension betalas ut efter ansökan tidigast fr.o.m. den månad den försäkrade fyller . Den som är född eller tidigare kan emellertid ta ut pension från . Den som söker pension kan ansöka om att ta ut hela pensionen eller delar av den i valfritt antal fjärdedelar. En pensionstagare kan också obegränsat välja att öka eller minska uttagsnivån genom hela sitt pensionärsliv. Ökningar och minskningar påverkar den framtida pensionen, genom att pensionen blir mindre eller större. Den tidpunkt som en person väljer för att påbörja uttaget av pension har betydelse för hur stor pensionen blir. Ju längre en person arbetar och tjänar in pensionsrätter, desto större blir pensionsbehållningen. Den förväntade återstående livslängden från pensionstidpunkten blir också kortare. Delningstalet blir därför lägre och den årliga pensionen högre. Den sammanlagda effekten av en högre pensionsbehållning och ett lägre delningstal kan uppskattas 1Den pensionsavgift som för en individs räkning betalas in till pensionssystemet är inte av hela inkomsten, utan den är av den pensionsgrundande in- komsten. Denna är densamma som inkomsten efter avdrag för den allmänna pensionsavgiften på . Det medför att det inte är av hela inkomsten som ger pensionsrätt utan . Äldres inkomster och skatter till mer i pension som en person väljer att skjuta upp pensionsuttaget.2 har man rätt att arbeta fram till , efter det krävs samtycke från arbets- givaren. Det är också möjligt att arbeta som allmän pension tas ut. Genom att arbeta hel- eller deltid fortsätter man att tjäna in nya pensionsrätter. 5.2.3Ålderspension för födda eller tidigare Personer som är födda eller tidigare får hela sin inkomst- grundade allmänna ålderspension enligt regelverket för ATP-syste- met, dvs. enligt de regler som gällde före pensionsreformen. Perso- ner som är födda –1953 har en del av sin inkomstgrundade allmänna ålderspension beräknad enligt reglerna för ATP-systemet och en del enligt det nuvarande regelverket. Den inkomstrelaterade pensionen från ATP-systemet består av tilläggspension. Garantipensionen syftar till att ge en grundtrygghet till den med ingen eller låg inkomstgrundad pension. Bestämmelser om garanti- pension finns i 66–67 kap. socialförsäkringsbalken. För att få full garantipension krävs att den försäkrade varit bosatt i under . För försäkrade som har bott i landet, men dock , ges garantipensionen med 1/40 . Garantipension kan betalas ut först från det att den försäkrade fyller . Garantipensionen påverkas även av individens civilstånd på så sätt att ogifta (och likställda med ogifta) får högre garantipension än gifta (och likställda med gifta). Full garantipension (basnivå) 2020 är för den som är gift och likställd med gift och för en ogift och likställd med ogift person. För den som helt saknar inkomstgrundad allmän pension är den årliga garantipensionen lika med basnivån. För den som har tjänat in inkomstgrundad pension avtrappas basnivån beroende på den in- komstgrundade pensionens storlek. 2Informationen hämtad på webbplatsen . Äldres inkomster och skatter 5.2.5Garantipension för personer födda eller tidigare Garantipensionen för födda eller har utformats så att den motsvarar det grundskydd som fanns i ATP-systemet i form av folkpension, pensionstillskott och ett särskilt grundavdrag som tidigare fanns för pensionärer. Som högst kan garantipensionen 2020 bli för en gift pensionär och för en ensamstående pensionär. För hel förmån krävs 40 bosättningsår i . Bostadstillägg är en del av grundskyddet i det allmänna pensions- systemet. Bostadstillägg är ett skydd mot höga bostadskostnader för pensionärer med låga inkomster och låg förmögenhet. Bestämmelser om bostadstillägget finns i 99–103 kap. socialförsäkringsbalken. Bostadstillägget är skattefritt och kan betalas ut från det att den försäkrade fyller . Bostadstilläggets storlek påverkas av bostads- kostnaden, inkomsten och förmögenheten. Särskilt bostadstillägg kan betalas ut till den som har bostads- tillägg. Detta sker i de fall där den sökandes inkomst, efter avdrag för skälig bostadskostnad, understiger skälig levnadsnivå. Sedan äldreförsörjningsstödet infördes har det särskilda bostads- tillägget emellertid förlorat i betydelse för ålderspensionärer. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem till- godosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt.3 För- sörjningsstöd och annat ekonomiskt bistånd innebär att den en- skilde i någon form erhåller pengar eller motsvarande av social- nämnden. En sådan ekonomisk transaktion föregås alltid av en indi- viduell behovsprövning. Även om det inte anges någon åldersgräns i socialtjänstlagen följer det av praxis att man i biståndssammanhang utgår från att den enskilde ska ansöka om pension . 34 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Äldres inkomster och skatter Personer som fyllt och har låg pension har i stället i regel rätt till äldreförsörjningsstöd och bostadstillägg för sin försörjning. Äldreförsörjningsstöd avser att tillgodose det grundläggande försörjningsbehovet för bosatta i som har fyllt och som inte har sin försörjning tryggad genom allmän ålderspension eller andra inkomster. Bestämmelser om äldreförsörjningsstödet finns i 74 kap. socialförsäkringsbalken. 5.2.8Tjänstepension och privat pension Tjänstepensionen utgör ett viktigt komplement till den allmänna pensionen. De allra flesta som förvärvsarbetar får avsättning till tjänstepensionen. I den offentliga sektorn får alla anställda avsätt- ningar till tjänstepension genom kollektivavtal. I den privata sektorn finns det däremot företag som saknar kollektivavtal. Då beror de eventuella pensionsavsättningarna på överenskommelser mellan arbetsgivare och anställda. Pension som kommer från ett privat sparande, dvs. som saknar koppling till anställning, brukar kallas privat pension. Privat pension kan betalas ut på grund av en svensk eller utländsk pensions- försäkring eller från ett svenskt pensionssparkonto. Detta avsnitt ger en översikt över äldre personers inkomster. Iavsnittet studeras den sammanräknade förvärvsinkomsten för olika åldersgrupper och vidare redovisas antalet pensionärer som har de lägsta pensionerna. 5.3.1Äldre och yngre personers inkomster Tabell 5.1 nedan visar medel- och medianvärdet för den samman- räknade förvärvsinkomsten 2018 för personer 20–samt för personer och äldre.4 Tabellen visar även dessa värden för olika 4Den sammanräknade förvärvsinkomsten består av inkomst av tjänst minus avdrag i tjänst samt inkomst av näringsverksamhet. Äldres inkomster och skatter Av tabellen framgår att både medel- och median- inkomsten är högre för den yngre åldersgruppen än för den äldre sammantaget och att kvinnor har lägre inkomster än män generellt. De två sista kolumnerna i tabellen visar hur medianinkomsten för de olika åldersgrupperna förhåller sig till medianinkomsten för åldersgruppen 20–. För kvinnor är median- inkomsten av medianinkomsten för yngre kvinnor och för män är samma andel . För både kvinnor och män gäller att medianinkomsterna för åldersgrupperna 55–och 60–är högre än för 20–64-åringar sammantaget. För de äldre åldersgrupperna är inkomsterna dock lägre och minskar för varje åldersgrupp. För kvinnor är den och för män i samma åldersgrupp är den av medianinkomsten för personer 20–. Det bör noteras att tabellen speglar medianinkomster för olika generationer och inte nödvändigtvis hur en enskild persons inkomst varierar med åldern. Tabell 5.1 Sammanräknad förvärvsinkomst: medel- och medianinkomst i olika åldersgrupper 20–(%)* 20–64 år 55–59 år 60–64 år 65–69 år 70–74 år 75–79 år 80–84 år Källa: Statistikdatabasen, . *) Utredningens beräkning. Äldres inkomster och skatter Tabellen ovan visar förvärvsinkomsten före skatt och transfereringar. redovisar även ett mått på den individuella disponibla inkomsten (kallad nettoinkomsten) där även kapital- inkomst, skatter och transfereringar ingår.5 Genom att jämföra netto- inkomsten mellan äldre och yngre på samma sätt som för förvärvs- inkomsten framkommer det att den individuella disponibla inkomsten är något jämnare mellan äldre och yngre personer. Som nämns ovan uppgick medianen av den sammanräknade för- värvsinkomsten för kvinnor till av median- inkomsten för yngre kvinnor. För den disponibla inkomsten ligger samma andel på . För kvinnor är samma andelar respektive . För män har kapitalinkomst, skatt och transfereringar mindre betydelse för förhållandet mellan äldre och yngre personers median- inkomster. För män är förhållandet i princip det- samma för de två inkomstmåtten, dvs. äldres medianinkomst uppgår till av yngres. För män är andelen för den disponibla inkomsten något högre än för förvärvsinkomsten, 60 pro- cent i stället för . 5.3.2Äldre med de lägsta inkomsterna Som beskrivs i avsnitt 5.2 syftar garantipension, bostadstillägg och äldreförsörjningsstöd till att ge en grundtrygghet och en skälig levnadsnivå för de äldre som haft liten eller ingen arbetsinkomst fram till pensionen. I tabell 5.2 nedan visas antalet personer som hade en utbetalning av garantipension . Det totala antalet var 658 789 personer, vilket motsvarade av befolkningen från . Andelen som har garantipension ökar i de äldre åldersgrupperna. Av antalet personer 65–hade garantipension jäm- fört av personer och äldre. Tabellen visar även att det är vanligare för kvinnor än för män att ha garantipension för samtliga åldersgrupper. I åldrarna 65–var det av kvinnorna och av männen som hade 5Nettoinkomsten redovisas i statistikdatabas och definieras där som summan av en persons alla skattepliktiga och skattefria inkomster minus skatt och övriga negativa transfereringar (exempelvis återbetalt studielån). Äldres inkomster och skatter För både kvinnor och män ökar andelen generellt sett med åldersgrupperna, med ett undantag för män 70–. till fördelningen över kvinnor och män är av garanti- pensionärerna kvinnor. Tabell 5.2 Antal och andel med garantipension inom olika åldersgrupper Andel (%)* Andel (%)* Andel (%)* Källa: Hur många som har garantipension är hämtat från -03-25. Statistiken visar antal personer som har en utbetalning av garantipension . har statistik även , men utredningen har valt att hålla sig till 2018 för att statistiken bättre ska korrespondera mot statistiken över inkomst och rutavdrag för vilken är . *) Utredningens beräkning. Befolkning i varje åldersgrupp för andelsberäkningen baseras på befolkningsstatistik för från Statistikdatabasen, . I tabell 5.3 nedan visas antalet äldre som fick äldreförsörjningsstöd . Tabellen visar att det då var totalt 24 014 personer som fick äldreförsörjningsstöd, vilket motsvarade av befolkningen från . Andelen minskar generellt sett i de övre åldersgrupperna och bland dem som var fick 0,3 pro- cent äldreförsörjningsstöd . Tabellen visar även att det är ungefär lika vanligt bland kvinnor som bland män att få försörjningsstöd. Vidare utgör kvinnor en större andel av dem med äldreförsörjningsstöd än männen, men skillnaden är inte så markant som för garantipensionen. Av samtliga personer var av mottagarna kvinnor. SOU 2020:52Äldres inkomster och skatter Antal och andel med äldreförsörjningsstöd över åldersgrupper, män (%)* (%)* (%)* Källa: , hämtat . Statistiken visar äldreförsörjningsstöd i det nu - varande pensionssystemet, baserat på utbetalningarna . har statistik även , men utredningen har valt att hålla sig till 2018 för att statistiken bättre ska korrespondera mot statistiken över inkomst och rutavdrag för vilken är . *) Utredningens beräkning. Befolkning i varje åldersgrupp för andelsberäkningen baseras på befolkningsstatistik för från Statistikdatabasen, . Tabell 5.4 nedan redovisar antal och andel med bostadstillägg över åldersgrupper från . Drygt 290 400 perso- ner hade bostadstillägg , vilket motsvarade av befolkningen i åldersgruppen. Andelen som får bostadstillägg ökar tydligt med åldern. Av personer 65–hade bostadstillägg jämfört bland personer . Det är mycket vanligare bland kvinnor än bland män att få bostads- tillägg. Av kvinnor fick bostadstillägg , jämfört av männen. Av det totala antalet personer som fick bostadstillägg vid den tid- punkten var kvinnor. Äldres inkomster och skatterSOU 2020:52 Antal och andel med bostadstillägg över åldersgrupper, män (%)* (%)* (%)* Källa: , hämtat . Statistiken visar äldreförsörjningsstöd i det nu - varande pensionssystemet, baserat på utbetalningarna . Vad gäller bostadstillägg redovisas endast statistik för personer i tabellen. hade 108 personer mellan 61–(samtliga kvinnor) fått utbetalningar. har statistik även . Utredningen har dock valt att redovisa för att statistiken bättre ska korrespondera mot statistiken över inkomst och rutavdrag för vilken är . *) Utredningens beräkning. Underlaget för beräkningen av fysiska personers inkomstskatt på för- värvsinkomster, dvs. på inkomster i inkomstslagen tjänst och närings- verksamhet, utgörs av den beskattningsbara förvärvsinkomsten. Enligt inkomstskattelagen (1999:1229) beräknas den beskattningsbara för- värvsinkomsten på följande sätt.6 Summan av överskott i inkomstslagen tjänst och näringsverk- samhet minskas med allmänna avdrag.7 Det återstående beloppet av- rundas nedåt till närmaste hundratal kronor och utgör den fastställda förvärvsinkomsten. Från den fastställda förvärvsinkomsten dras grundavdrag och sjöinkomstavdrag. Avdragen ska göras i nu nämnd ordning. Det återstående beloppet utgör den beskattningsbara förvärvsinkomsten.8 61 kap. 5 § inkomstskattelagen. 7Bestämmelser om allmänna avdrag finns i 62 kap. inkomstskattelagen. 8Under vissa förutsättningar och med vissa begränsningar får avdrag göras för underskott av aktiv näringsverksamhet, debiterade egenavgifter, utländska socialförsäkringsavgifter, periodiska understöd samt pensionssparande. Äldres inkomster och skatter 5.4.2Kommunal och statlig inkomstskatt I inkomstskattelagen finns grundläggande bestämmelser om kom- munal och statlig inkomstskatt. Fysiska personer ska betala kom- munal och statlig inkomstskatt på inkomster i inkomstslagen tjänst och näringsverksamhet (skatt på förvärvsinkomster). Fysiska perso- ner ska också betala statlig inkomstskatt på inkomster i inkomstslaget kapital.9 inkomstskatt betalas av alla som har en beskattnings- bar förvärvsinkomst. Den kommunala skatten är proportionell, dvs. den tas ut med samma procentsats oavsett hur stor inkomsten är. Skattesatsen varierar mellan kommunerna och regionerna. Enligt uppgår den totala kommunala skattesatsen i genomsnitt till för 2020.10 Statlig inkomstskatt betalas av personer som har en beskattnings- bar förvärvsinkomst överstigande en skiktgräns.