sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — För studenter som tänker undervisa i årskurserna 7–9 finns däremot en kurs om läs- och skrivinlärning. Ett annat exempel på möjlig pro- filkurs är den introduktionskurs som gavs inom den tidigare nämnda utbildningen för lärare i svenska som andraspråk inom komvux: ”Utbildning i svenska som andraspråk för vuxna i ett omvärlds- och individperspektiv”. Inom de befintliga kurserna inom Lärarlyftet för sfi och övriga vuxenutbildningen finns också goda exempel på spe- cifikt utformade kurser. Vidare föreslår utredningen utformande av poänggivande kurser (se 11.4.2) som kan användas inom ramen för profilering. Det finns alltså goda exempel på relevant kursinnehåll men utred- ningen vill betona vikten av att språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt samt arbetssätt i kombinerade/integrerade språk- och yrkesutbildningar bör ingå i profileringen. Det finns också kursinnehåll som kan bedömas vara relevant för undervisning av både yngre och vuxna elever. Kurser som rör svensk grammatik/det svenska språksystemet i ett andraspråksperspektiv kan vara ett exempel här. En sådan kurs kan ingå i profileringen, men litteratur, didaktiska exempel och examinationsuppgifter kan, för de elever som avser arbeta i komvux, fokusera vuxnas lärandemöjligheter. Lärarutbildare i svenska som andraspråk har till utredningen fram- fört att det saknas litteratur och annat material som behandlar vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk. Det är utredningens för- hoppning att det material som tas fram inom ramen för förslaget om ett specifikt nationellt skolutvecklingsprogram (se 11.4.4) kan kom- ma till nytta i en profilering, liksom det som kommer att framställas för och användas inom de poänggivande kurser som utredningen föreslår (se 11.4.2). Utredningens förhoppning är också att mer omfattande utbildningsinsatser som rör vuxenutbildningen kommer att uppmärksammas av förlag. Inom profileringen ska VFU göras inom komvux. Profileringar kan genomföras oavsett om utredningens förslag om höjda behörighetskrav genomförs fullt ut eller inte (se 11.6.3). Profileringen ger relevant kompetens för en bred arbetsmarknad Information om profileringen riktad till blivande studenter kommer att tydliggöra studievägen för att få relevant kompetens att undervisa i sfi och övriga komvux. är det ofta svårt att hitta sådan information då t.ex. information om ämneslärarutbildning ofta an- ger att man blir behörig för årskurserna 7–9 alternativt gymnasiet – vuxenutbildning nämns mer sällan. Utredningen erfar att det är relativt vanligt att erfarna lärare utan högskolepoäng i svenska som andraspråk men med olika lärarexa- mina vill börja arbeta som sfi-lärare eller inom övrig vuxenutbild- ning. För dessa lärare kan ämnesstudier inom en profilering innebära att man kan relatera sin tidigare lärarerfarenhet till de nya kunska- perna om vuxnas lärande av och på andraspråket. Kompetensutveckling och utbildning av vuxna bedrivs, förutom inom komvux, även inom andra verksamheter av skilda slag. Exem- pel är , arbetsmarknadsutbildningar, studieförbund och kompetensutvecklingsinsatser på arbetsplatser. Då en stor andel av invånarna i landet har svenska som sitt andraspråk kan studier inom profileringens ram alltså vara relevanta i ett bredare samman- hang. Utredningen bedömer att anordnande av en profilering kommer att leda till att intresserade av vuxenutbildning lättare hittar till stu- dierna och också söker eftersom det blir tydligt att den kompetens som studierna leder till är direkt relevant i flera sammanhang. Överväganden/alternativa förslag Utredningen har övervägt andra förslag än profilering av ämnesstu- dierna. Andra utredningar har föreslagit en lärarexamen, en profiler- ing/inriktning av ämneslärarutbildningen mot undervisning av vuxna eller en påbyggnadsutbildning. Utredningen har dock inte kunnat fastslå att det finns en tillräckligt bra arbetsmarknad för en så av- gränsad lärarutbildning. Dessutom, som ovan angetts, anser utredningen det angeläget att kraven avseende vuxnas lärande i högskoleförordningen (1993:100) förtydligas i samband med UKÄ:s granskning (se 11.6.2). I det fall granskningen leder till förtydliganden eller andra åtgärder rörande ämneslärarutbildningen, utbildningsvetenskapliga kärnan, ämnesstu- dierna och/eller VFU kan vi anta att dessa kommer att bidra till att samtliga ämneslärarstudenter kommer att bättre förberedas för undervisning inom vuxenutbildningen. De studenter som dess- utom kan få en profilering inom ämnesstudierna i svenska som andraspråk kommer att få en god grundutbildning för undervisning inom komvux. Ett argument mot utredningens förslag om profilering är att det skulle kunna sägas splittra den student-/lärargrupp som studerar/ undervisar i svenska som andraspråk och splittra lärosätenas resur- ser. Utredningen anser dock att profileringen är genomförbar, moti- verad, ändamålsenlig och avgörande för ökad kvalitet för elever med svenska som andraspråk inom komvux. Vi menar att även om det generellt på lärosätena råder brist på kompetens rörande vuxnas lärande så kommer det att bli möjligt att utforma och genomföra profilering (se vidare 11.6.5). Det kan anses ovanligt att tilldela lärosäten medel för ett så pass smalt uppdrag och ett uppdrag som redan, enligt gällande regler- ingar, är möjligt att genomföra. Utredningen menar att detta dock är nödvändigt som incitament och stöd till lärosätena att kunna påbörja en utformning och genomförande av relevanta ämnesstudier rörande vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk. Vuxen- utbildningen är av tradition inte prioriterad och medlen behövs för att bryta detta mönster och ge rektorer och lärare i komvux förut- sättningar till ökad kvalitet och likvärdighet. Ett fortsatt icke-age- rande i denna fråga – och i frågan om de låga kraven på ämnes- behörighet – kan ses som en signal till verksamma att ökad kvalitet och likvärdighet inom sfi och sfi i kombination med annan utbild- ning inom komvux inte heller framöver kommer att prioriteras. 11.6.5Lärosätenas ökade kompetens och resurser för insatser om vuxnas lärande Utredningen har tidigare skrivit om att lärosätenas intresse, kunska- per och erfarenhet av undervisning för vuxna generellt är begränsad. Även noterar detta i sitt remissvar72 till utredning- ens promemoria73 där man instämmer i utredningens bedömning av behovet av utvecklingsstöd till vuxenutbildningen och betonar att behoven även omfattar lärarutbildare: Utredningen gör bedömningen att det finns stora behov av utvecklings- stöd i vuxenutbildningen när det gäller nyanlända och att behoven om- fattar såväl huvudmän, rektorer, lärare, studie- och yrkesvägledare samt eventuellt annan personal. vill i det sammanhanget också framhålla att behoven även omfattar lärarutbildare vid landets lärarutbildningar. Framför allt menar vi att det kan behöva utvecklas en mer omfat- tande kunskap om hur vetenskap och beprövad erfarenhet i prak- tiken kan stödja undervisning i sfi/svenska som andraspråk i relation till målgruppens behov och förutsättningar – och till de reella för- utsättningar som i övrigt råder för undervisningen i sfi och övriga komvux. Frågan blir då hur lärosätena ska kunna skaffa den kompetens som behövs för att genomföra de uppdrag som utredningen föreslår och vilket stöd som kan behövas i det sammanhanget. Utredningens förslag om prioriterade utvecklingsområden foku- serar den kompetens som behövs initialt. Avgränsningen till de tre utvecklingsområdena underlättar för befintlig personal att fokuserat utveckla sin kompetens rörande vuxnas lärande. Det underlättar också för lärosätet att mer riktat söka extern kompetens. Det kan vara effektivt att överväga att ett (1) lärosäte får i uppdrag att ut- forma olika typer av insatser inom ett (1) utvecklingsområde och att andra lärosäten får uppdrag inom övriga utvecklingsområden. Läro- sätet kan då fokusera t.ex. området ”Kartläggning och bedömning för undervisning” och utforma t.ex. poänggivande kurs som också kan utgöra profilkurs, moduler inom nationella skolutvecklingspro- grammet och genomföra riktade insatser. 72Vetenskapsrådet (2019). På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. 73Promemoria (2019). På väg – mot stärkt kvalitet och likvär- dighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Samverkan mellan lärosäten kan också bidra till stärkt kompetens och klokt resursutnyttjande. uppdrag till lärosäten rörande poänggivande kurser kan genomföras utifrån en s.k. ram- kursplan, dvs. tar i samverkan med lärosätena fram ett underlag för utformning av kurserna. Här kan kompetens från olika lärosäten bidra, såväl i framtagandet av ramkursplan som igenom- förandet av de olika kurser som utredningen föreslår, vilket kan minska belastningen på enskilda lärosäten. Framförhållning är en förutsättning för möjligheten till stärkt kompetens. Utredningen vill betona vikten av att lärosätena tillfrågas om uppdrag innan genomförandet ska ske och att uppdragen bör gälla över . Detta möjliggör klokt resursutnyttjande enligt ovan. Med god framförhållning kommer lärosätena att vilja, våga och kunna anställa t.ex. adjungerade adjunkter74 från komvux- verksamheter eller på olika andra sätt skaffa sig den kompetens som behövs för uppdragen. Det finns erfarna lärare inom komvux som kan bidra med god kompetens. Att anställa adjungerade adjunkter som får till- räckligt stöd att kunna ta uppdrag ger flera fördelar på såväl kort som lång sikt. Det ger möjligheter till utbyte av såväl forskning som kom- vux-verksamheternas förutsättningar och behov vilket ökar kompetensen såväl inom komvux som inom lärosätet. samordnande roll kan stödja utvecklingen av kompe- tens. Utredningen har valt att lägga förslag där ger läro- säten i uppdrag att genomföra insatser. Vi bedömer att detta förfa- rande är mest effektivt för att påskynda och fortsätta en utveckling av insatser för undervisning av elever med svenska som andraspråk inom komvux. Utökade möjligheter till forskning kommer att stödja lärosätenas intresse för vuxenundervisning. Som vi tidigare visat har lärosätena i mycket låg grad prioriterat vuxenundervisning. Därför be- hövs incitament i form av Skolverksuppdrag, men även i form av utökade möjligheter till forskning inom området (se 11.7). Utred- ningens förslag rörande , plan för utökade behörighets- krav för lärare i sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå, profilering av ämnesstudier har också ett sådant syfte. 74En adjungerad adjunkt har sin huvudsakliga anställning utanför universitets- och högskole- sektorn (oftast skolverksamheter) men delvis på lärosätet. Adjunkten förväntas bl.a. bidra med konkretisering, viktiga erfarenheter och kompetens som normalt inte finns inom hög- skoleutbildningen. De insatser utredningen föreslår ska alltså inte ses som konkur- rerande verksamhet som tar resurser från genomförande och utveck- ling av lärosätenas övriga uppdrag och kvalitetsutveckling. Läro- sätena har alltid möjlighet att avstå från uppdrag från . De förslag utredningen lägger som berör lärosäten omfattar en realistisk finansiering för att i samband med genomförande av de föreslagna insatserna erbjuda lärosätena möjligheter att utöka sin kompetens på ett fokuserat och långsiktigt sätt. Även de åtgärder som eventuellt blir resultatet av UKÄ:s kart- läggning av huruvida ämneslärarutbildningen förbereder för arbete inom vuxenutbildning kan ses som incitament att öka lärosätenas kompetens rörande vuxnas lärande. Det tar alltid tid att bygga kompetens och lärosäten är förstås inget undantag. Utredningen är övertygad att förutsatt att kvalitets- höjande insatser kommer att genomföras i enlighet med utred- ningens förslag kommer även lärosätena att våga satsa, anställa, leta kompetens och samarbeta för att stärka sin kompetens för att kunna möta en sådan satsning. I det här avsnittet redogörs för forskningssammanställningar samt för olika myndigheter och andra institutioner eller verksamheter som har till uppgift att på olika sätt stödja, producera och kommu- nicera forskning och stödja verksamma inom skolväsendet att basera undervisningen på forskning och beprövad erfarenhet. Avsnittet be- handlar i huvudsak nationell forskning. I kapitlet presenteras vidare förslag och bedömningar rörande forskning som utredningen anser är avgörande för ökad kvalitet inom sfi och sfi i kombinationer inom komvux. 11.7.1Viss forskning finns, men didaktisk forskning saknas Utredningen erfar, liksom (SOU 2018:71), att tre lärosäten starkare än andra omfattar ett vuxenpedagogiskt utbud; , och univer- sitet). Av dessa tre är det som har den tydligaste vuxenutbildningsprofilen med enda professur i vuxenpeda- gogik och ett antal pågående forskningsprojekt inom vuxenutbild- ningsområdet. Det är dock inte någon omfattande forskning som bedrivs. I Kom- vuxutredningens enkät till lärosäten med lärarutbildning och utbild- ningsvetenskap anger av de svarande att de anser att de bedriver tillräckligt mycket forskning som grund för utbildning av lärare inom vuxenutbildningen (SOU 2018:71). Den forskning om vuxnas lärande som finns handlar sammanfatt- ningsvis oftast om systemnivå och mindre om det som berör lärarnas vardag. Det finns t.ex. forskning kring effekter av vuxenutbildningens användning inom olika samhällsområden och organiseringen av komvux, såsom marknadsutsättningen och dess konsekvenser. Didaktisk forskning om vuxnas andraspråkslärande saknas Endast en mycket liten del av dagens omfattande forskning som be- drivs rörande utbildning och lärande handlar om komvux. Av denna lilla del rör mycket lite vuxendidaktik eller vuxnas lärande (även SOU 2018:71). Än mindre forskning bedrivs rörande det forskningsfält som uppdrag relaterar till, dvs. praktiknära, didaktisk forskning rörande vuxna elevers lärande av och på andraspråket inom sfi och övriga komvux. Tre sammanställningar påvisar stora forskningsbehov inom fältet. Avsaknaden av didaktisk forskning påpekas också i följande tre sam- manställningar av relevant forskning för svenska som andraspråk och litteracitetsutveckling inom vuxenutbildningen. Dessa samman- fattas här i syfte att visa på den samstämmighet som råder rörande de omfattande forskningsbehoven, men även för att inspirera till utvecklings- och forskningsprojekt. I forskningsöversikt om flerspråkighet75 finns en del som rör samhälls- och undervisningsperspektiv på svenska som andraspråk för vuxna invandrare. Där ges en översikt över såväl nationell som internationell forskning. Översikten behandlar forsk- ning från såväl samhällsvetenskapliga, utbildningsvetenskapliga som Flerspråkighet – en forskningsöversikt. Sammanfattningsvis visar översikten att vuxnas andraspråksundervisning är relativt sparsamt utforskad i den svenska kontexten och att den didaktiska forskningen kring hur vuxna tillägnar sig svenska som andraspråk under olika betingelser är mycket begränsad. De omfattande behov som författarna noterar handlar exempelvis om elevernas förutsättningar, medel för lärande, funktionell språklig kompetens, lärande av andraspråk och ämnen, styrdokument och måluppfyllelse: •hur elevernas studiesociala situation, studieavbrott, ekonomiska situation, yrkeserfarenhet, utbildningsbakgrund och framtida mål påverkar studierna, •hur eleverna själva upplever undervisningens relevans och deras möjligheter att påverka den, bland annat deltagarnas motivation, drivkraft och vilja till investering i förhållande till innehåll och ut- formning av undervisningen, inklusive granskning av olika genus- praktiker, •kortutbildade vuxnas speciella utbildningsbehov och förutsätt- ningar for lärande; utformning av andraspråksundervisning med fokus på litteracitetsutveckling och modersmålets roll, •andraspråksinlärning vid olika typer av funktionsnedsättningar, i relation till stressfaktorer och annan hälsorelaterad livskvalitet hos nyanlända och andra invandrare, •på vilka sätt förlagsproducerade läromedel och nationella prov stödjer eller begränsar undervisning, •hur användning av datorteknologi kan stödja andraspråksinlär- ningsprocessen, •hur autentiskt språkbruk och kommunikation i arbetslivet kan beskrivas och nyttjas i undervisningen, interkulturell arbetslivs- kommunikation ur såväl arbetstagares som arbetsgivares perspektiv, •beskrivning av den språkliga kompetens som andraspråkselever i komvux behöver för att kunna tillgodogöra sig studier i andra ämnen, •hur styrdokumenten tolkas på olika nivåer och hur själva under- visningen faktiskt bedrivs, •undervisningens innehåll/utformning i relation till måluppfyllelsen, •hur alternativa organisatoriska lösningar såsom deltids-/kvälls- undervisning, distansstudier och webbaserat undervisningsstöd kan bidra till ökad tillgänglighet, deltagande och måluppfyllelse. Den andra forskningssammanställningen är en kunskapsöversikt publicerad av Ifous76 över aktuell svensk forskning vad gäller under- visning av vuxna invandrare i svenska och deras lärande i svenska. Urvalet av forskning för rapporten har gjorts utifrån tre principer: att forskningen är publicerad , svensk forsk- ning med fokus på vuxnas lärande av ett andraspråk främst inom sfi men till viss del även i arbetslivet samt forskning som belyser peda- gogiska och didaktiska aspekter. Forskning om språkvetenskapliga aspekter av lärande av ett andraspråk inkluderades inte. Rapporten baseras på i första hand avhandlingar, peer-reviewartiklar och bok- kapitel men även vissa rapporter och utvärderingar. Även i denna rapport är slutsatsen att forskningen om sfi är be- gränsad och både när det gäller omfång, innehåll och vald forsk- ningsmetod. Endast 14 avhandlingar producerades, dvs. Det råder vidare en dominans av småska- liga kvalitativa studier där intervjuer och observationer används som metoder. De som studerats är i första hand de studerande medan lärare, läromedel, undervisningens upplägg och innehåll inte upp- märksammats i lika stor grad. Behovet av forskning är stort och forskarna bakom rapporten visar att det finns ett behov att av studera innehållet i undervisningen på sfi och hur det görs meningsfullt för de studerande likväl som de artefakter som används och produceras i undervisningen (digitala verktyg, läromedel, provmaterial, studerandes texter etc.). Sfi-pro- vets betydelse har inte undersökts i avhandlingar trots att provens påverkan på undervisningen i sfi kan förväntas vara stor. Forskarna menar vidare att det saknas studier både om högutbildades och kort- utbildades undervisningssituation och om den mycket heterogena grupp som ofta placeras i studieväg 2. Anmärkningsvärt är också av- saknaden av studier av yrkesinriktad sfi. utgör inte skol- bakgrund den enda faktorn för en sfi-studerandes behov och det saknas kunskap om såväl hälsoaspekter som sociala och ekonomiska aspekter. forskning om sfi – en överblick. 2017:3 en förstudie inför ett Ifous FoU-program. Den tredje sammanställningen är kunskapsöversikten Grundläg- gande litteracitet. Att undervisa vuxna med svenska som andraspråk.77 Översikten utgår från artiklar skrivna på svenska och engelska som publicerats om grundläggande litteracitet hos vuxna andraspråksinlärare. Syftet med skriften är att ge stöd och hjälp till de lärare som undervisar elever, som innan ankomsten till har kort eller ingen skolbakgrund, för att utveckla deras för- mågor i läsning och skrivning inom ramen för vuxen- utbildning i sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Forskning med relevans för undervisning i litteracitet inom sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå är i översikten hämtad från olika områden eftersom det inte finns mycket forskning inom det specifika området. Man menar att det exempelvis saknas forskningsstudier med direkt didaktisk inriktning, om arbetssätt i klassrummet, om användning av tidigare språkfärdigheter och om användning av digitala medier. Vidare betonas betydelsen av ytterli- gare forskning om grundläggande litteracitet generellt och undervis- ning specifikt för nyanlända vuxna som har begränsade erfarenheter av skrift och/eller formell utbildning. Sådan forskning är angelägen för att kunna vidareutveckla en vuxenutbildning som vilar på vetenskaplig grund. Exempelvis menar man att det behövs ytter- ligare kunskap inom följande områden: •Användningen av digitala resurser i undervisningen. •Betydelsen av stöd genom användande av elevernas tidigare kom- petens i andra språk. •Litteracitetspraktiker av betydelse för elevernas dagliga liv och för deras framtida möjligheter. Utredningen noterar särskilt, utöver det som forskningsöversikterna ovan påtalar, avsaknaden av forskning rörande undervisning som kombinerar/integrerar språk- och yrkesutbildningar. 77Skolverket (2016). Varför saknas forskning? De huvudsakliga orsakerna till bristen på forskning om vuxenutbild- ning och vuxnas lärande kan övergripande beskrivas som följer:78 •Bristen på intresse för forskning om vuxenutbildning – som speglar det generellt låga intresset för vuxenutbildningen i dagens debatt. •Reglerna för lärarutbildningen lägger en stark betoning på ung- domsskolan vilket påverkar forskningens inriktning. •Det råder delade meningar om huruvida vuxenutbildningen är en del av utbildningsområdet eller arbetsmarknadsområdet, och av den anledningen bollas intresserade forskare mellan två olika forskningsprogram och hamnar mellan stolarna. Utifrån det faktum att mycket få ansökningar om forskningsmedel sändes in till den utbildningsvetenskapliga kommittén hos Veten- skapsrådet respektive menar att det går att ställa sig frågande inför varför inte universiteten, som erhåller forskningsanslag från staten, tar ansvar för att tillse att det finns forskare som har kunskap och kompetens om vuxenutbild- ning och vuxnas lärande, och som dessutom aktivt bedriver forskning om och i sådan verksamhet? Det finns endast en professur i vuxenpedagogik (vid , ). Hur kom- mer det sig att inga andra lärosäten nyttjar sina forskningsanslag för att ta institutionellt ansvar för att försörja lärarutbildningen med kompetens kring en så omfattande utbildningsform som komvux är, och som lärarutbildningen ska förbereda för arbete i? Till detta vill utredningen lägga det faktum att det endast krävs 30/45 högskolepoäng i svenska som andraspråk och någon typ av lärarutbildning för att bli behörig i sfi respektive för undervisning i svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Denna låga gräns riskerar att bidra till att studier på högre nivåer inte anses behövas och till att få sfi-lärare därmed blir behöriga till forskarstudier, vilket i sin tur kan bidra till att ytterst få forskningsprojekt rörande sfi- undervisning initieras (se utredningens förslag i avsnitten 11.6.3 och 11.6.4). 78Fejes i SOU 2018:71. 79Fejes, A. Hur förbereder ämneslärarprogrammen och yrkeslärar- programmen studenter för arbete i vuxenutbildning? Avsaknad av forskning får konsekvenser Eftersom verksamheten i skolväsendet ska bygga på vetenskaplig grund och beprövad erfarenhet utgör avsaknaden av didaktisk forsk- ning om vuxnas lärande av och på ett andraspråk ett stort problem som har negativa konsekvenser för lärarutbildningarna och för rele- vant kompetensutveckling och därmed för komvuxverksamheters möjligheter att upprätthålla och utveckla utbildningar med hög kva- litet och likvärdighet utifrån en gemensam kunskapsbas. stödjer påståenden om sambandet mellan avsaknad av forskning och möjligheterna att för- ändra sfi-verksamheter. I sitt remissvar80 till promemoria81 skriver man om vikten av relevant forskning för att kunna erbjuda kvalificerad kompetensutveckling: Det är önskvärt att forskningen om, och med relevans för vuxenutbild- ning och sfi utvidgas, för att ge grund för behövlig kompetensutveck- ling.