sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — Utredningens bedömning: Förslagen om att utvidga rutavdraget med nya tjänster och att höja taket för rutavdraget är förenliga med regler om statligt stöd. Europeiska unionens statsstödsregler finns i artiklarna 107–109 EUF-fördraget. Statsstödsreglerna utgår från ett generellt förbud för medlemsstaterna att ge statligt stöd men det finns undantag. Ett stöd omfattas enligt artikel 107.1 av statsstödsbestämmelserna om det uppfyller fyra kriterier . 1067 kap. 17 § inkomstskattelagen. Godkännande för F-skatt utfärdas efter prövning av om verksamheten kan antas uppfylla kriterierna för näringsverksamhet. Vidare kontrolleras bl.a. att personen i fråga inte brister i redovisning eller betalning av skatter och avgifter, se vidare 1 § skatteförfarandelagen. Med motsvarande kontroll avses enligt propositionen Ett enklare system för skattereduktion för hushållsarbete (prop. 2008/09:77) s. 97 båda dessa pröv- ningar. 11Proposition Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. (prop. 2006/07:94) s. 47. 1.ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, 2.snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen genom att 3.gynna vissa företag eller viss produktion, och 4.påverka handeln mellan medlemsstaterna. Åtgärder som inte uppfyller dessa fyra kriterier utgör inte ett statligt stöd enligt artikel 107 EUF-fördraget och är därmed tillåtna enligt . Ett stöd kan emellertid efter prövning av Europeiska kommissionen bedömas vara förenligt med den gemensamma marknaden efter anmälan av stödordningen av medlemsstaten (artikel 108.3 EUF-fördraget). Förslagens förenlighet med statsstödsreglerna När det gäller de svenska bestämmelserna om skattereduktion för hushållsarbete har lagstiftaren genom propositionen Ett enklare system för skattereduktion för hushållsarbete12 bedömt att skattereduk- tionen för hushållsarbete inte utgör statsstöd enligt EU:s statsstöds- regler. Ställningstagandet motiveras med att det inte handlar om ett stöd riktat till utföraren utan att det i stället handlar om ett stöd som riktar sig till privatpersoner, dvs. personer som inte driver närings- verksamhet och som köper hushållsarbete. Stödet tillgodoräknas i form av skattereduktion, vilket innebär att köparens slutliga skatt sänks med ett belopp motsvarande skatte- reduktionen för hushållsarbete. För att få del av skattelättnaden redan i samband med köpet tillgodoräknas köparen en preliminär skatte- reduktion. För att förenkla hanteringen har detta lösts på så sätt att köparen till utföraren inte behöver betala ett belopp som motsvarar den preliminära skattereduktionen. Det innebär att köparen endast betalar halva fakturabeloppet till utföraren. Utföraren får genom detta förfarande betalt med endast ett be- lopp motsvarande fakturabeloppet minskat med köparens prelimi- nära skattereduktion. För att få full betalning för sitt arbete måste utföraren hos begära att få utbetalning med ett belopp som motsvarar denna skattereduktion. Utföraren får alltså betalt för 2008/09:77 s. 60–61. fakturerat belopp dels av köparen, dels av genom att verket utbetalar ett belopp som motsvarar köparens preliminära skatte- reduktion. Någon ersättning eller subvention till utföraren utbetalas inte. Rutavdraget är således en skattelättnad som ges till köparna som är privatpersoner. Utredningens förslag innebär inte någon ändring av det ovan be- skrivna förfarandet som låg till grund för regeringens ställningsta- gande . Utredningen ansluter sig därför till den bedömning som tidigare gjorts av skattereduktionens förenlighet med EU:s stats- stödsregler. En fråga som dock behöver belysas är om utredningens förslag om montering av möbler kan anses utgöra ett indirekt gynnande av vissa företag. Även företag som indirekt gynnas genom en annan direkt stödmottagare kan nämligen omfattas av statsstödsreglerna. I princip saknar det betydelse om den första transaktionen utgör statligt stöd eller inte. har i ett mål funnit att ett ekonomiskt stöd från den italienska staten till konsumenter, i form av skattereduktion vid köp av vissa typer av tv-dekodrar, utgjorde ett indirekt statligt stöd till säljare av sådana tv-dekodrar. I det aktuella fallet fann domstolen att subventioner till konsumenter avseende deras köp av en viss produkt var selektiva när köp av motsvarande produkter från andra företag inte berättigade till motsvarande subventioner.13 För att en åtgärd ska anses utgöra ett stöd i EU-rättslig mening krävs, förutom att åtgärden konstituerar ett statligt stöd, att den är selektiv. För att avgöra om en åtgärd är selektiv måste man först fast- ställa huruvida åtgärden utgör ett undantag från det normala skatte- systemet, i detta fall rutavdragssystemet. Bedömningen av om en åtgärd är selektiv ska vidare göras med utgångspunkt i företag som befinner sig i motsvarande legala och faktiska situation. Jämförelsen ska göras med företag i den egna medlemsstaten. Av den ovan refererade domen följer att en skattereduktion till enskilda indirekt kan utgöra statligt stöd till företag i den mening som avses i . Utredningens förslag är emellertid neutralt utformat, dvs. det är inte en viss typ av omonterade möbler som omfattas av bestämmelsen. Förslaget subventionerar alltså inte enskildas köp av arbete för att montera möbler köpta från ett visst 13Mål C-403/10 P Mediaset, REU 2011 I-117. företag eller av visst slag medan köp av arbete för att montera mot- svarande möbler som säljs av ett annat företag eller av annat slag inte subventioneras. Selektivitetsrekvisitet är därmed inte uppfyllt. Rut- avdrag för montering av möbler utgör således inte ett statligt stöd, i den mening som avses i fördraget. Sammanfattningsvis anser utredningen att förslagen är förenliga med artikel 107 i EUF-fördraget. 13 Konsekvenser av förslagen Enligt 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska konsekven- serna i olika avseende av utredningsförslag beräknas och redovisas. I utredningens direktiv anges att utredaren särskilt ska belysa för- slagens potential att möjliggöra fler arbetstillfällen för personer med svagare anknytning till arbetsmarknaden och därmed bidra till ökad sysselsättning samt förslagens potential att öka köparnas arbetsutbud. Utredaren ska föreslå finansiering av förslagen enligt gällande finan- sieringsprinciper. Av direktiven framgår även att de administrativa konsekvenserna av förslagen för , andra myndigheter, kommuner, landsting och företag ska belysas, liksom eventuella kost- nadsökningar och finansiering av dessa. Valet av branscher har främst styrts av uppdraget. De val som utredningen har ställts inför och gjort redovisas under respektive förslagskapitel, se kapitlen 6, 7, 8, 9 och 10. Gällande hänsyn till tidpunkt för ikraftträdande hänvisas till kapitel 11. Utredningen föreslår att lagändringarna bör träda i kraft . Vissa informationsinsatser behövs, vilket redo- görs för i avsnitt 13.10 nedan. I detta avsnitt beräknas de offentligfinansiella effekterna av utred- ningens förslag. För alla förslag där den offentligfinansiella effekten bedöms överstiga görs en beräkning av den offent- ligfinansiella effekten vid ett ikraftträdande . Dessa beräkningar är statiska och beaktar således inga förändringar i efterfrågan eller utbudet av tjänsten till följd av införandet av ett rutavdrag. Utredningen presenterar även beräkningar av en mer lång- siktig offentligfinansiell kostnad som är en bedömning av kostnaden när marknaden har anpassats till det nya lägre priset. Det är viktigt att notera att denna typ av beräkningar är behäftade med stor osäker- het. De faktiska kostnaderna på lång sikt kan komma att avvika från dessa beräkningar i betydande grad. För att belysa detta presenteras alternativa beräkningar som baseras på andra antaganden. Beräk- ningarna bör ses som utredningens bästa bedömning givet tillgänglig information och kunskap. Beräkningar som beaktar offentligfinansiella effekter av even- tuella ökningar av sysselsättningen och antalet arbetade timmar i ekonomin i sin helhet presenteras inte. Detta mot bakgrund av den mycket stora osäkerhet som råder kring denna typ av beräkningar. Dock kan noteras att i den mån sådana effekter förekommer blir den offentligfinansiella kostnaden på lång sikt lägre än enligt de beräk- ningar som presenteras här. Om stora ökningar av sysselsättningen sker, i synnerhet då de som sysselsätts är arbetslösa i utgångsläget, kan de offentligfinansiella effekterna t.o.m. vara positiva. Huruvida det är troligt för de här aktuella förslagen tar utredningen inte ställ- ning till. Utredningen beräknar att ifrågavarande utvidgning av rutavdra- get har en offentligfinansiell kostnad på totalt , vid ett införande . På , då efterfrågan och utbud anpassats till det nya lägre priset på tjänsterna, bedöms kostnaden uppgå till pris- och löne- nivå. Beräkningen och kostnaden för respektive förslag redogörs för i de följande avsnitten. Först redogörs för de kortsiktiga offentlig- finansiella effekterna och därefter de mer långsiktiga offentligfinan- siella effekterna. Utredningen föreslår i avsnitt 6.7 att rutavdraget utvidgas med en tjänst som avser tvätt av kläder och hemtextilier vid tvättinrättning. Rutavdraget ska även omfatta torkning och efterbehandling av klä- der och hemtextilier samt mindre reparationer av sådana textilier. Hämtning och lämning av tvätt till och från tvättinrättningen ska också omfattas av rutavdrag. För att beräkna den offentligfinansiella effekten av införandet av tvätteritjänster har utredningen utgått från omsättningen inom kon- sumenttvätterier. Konsumenttvätterierna utgör SNI 96.012 som om- fattar tvätt, kemtvätt, strykning, pressning o.d. av olika beklädnads- varor (inklusive skinn- och pälsvaror) och textilier för privatkunder, genom maskinutrustning, handtvätt eller tvättautomat, mattren- samt tvätt av draperier och gardiner för privatkunder, lagning och smärre ändringar av kläder, linne o.d. i anslutning till konsu- menttvätt. Konsumenttvätterierna hade en nettoomsättning om totalt cirka 900 miljoner kronor.1 Omsättningen omfattar hushålls- tvätt, kemtvätt, mattvätt, skrädderi m.m. Som framgår av kapitel 6 är utredningens förslag att enbart vattentvätt för konsumenter ska omfattas av aktuell utvidgning, dvs. varken kem- eller mattvätt ska omfattas av rutavdraget. Det framgår också att utredningen antar att vattentvätt utgör av total omsättning inom tvätteri- branschen.2 Vidare framgår av avsnitt 6.7.3 att utredningen föreslår att arbetskostnadens andel av priset för tvättning, efterbehandling samt hämtning och lämning av tvätt bestäms till . För att kostnaden ska motsvara pris- och lönenivå används KPI med fast bostadsränta (KPIF3) enligt statistik från och prognos från . Utredningen anser att det är rimligt att anta att prisutvecklingen för tvätteri- tjänster följer prisutveckling i ekonomin i sin helhet. Utredningen beräknar sammantaget att den kortsiktiga offentlig- finansiella kostnaden för att införa tvätteritjänster uppgår till 121 mil- joner kronor vid ett införande den 1 januari 2021.4 1Från SCB:s databas företagens ekonomi. 2Antagandet baseras på uppgifter från om en uppskattad fördelning av tvätt i olika kategorier (mätt i kilogram). Det finns inga uppgifter i den officiella statistiken angående andelen vattentvätt i förhållande till total tvättmängd. 3Enligt SCB är det vanligaste måttet på inflation KPI. Ett annat mått på inflation är för- ändringen i KPIF (KPI med fast ränta). Det visar samma prisutveckling som KPI, men utan de direkta effekterna av en ändrad penningpolitik. Den enda skillnaden mellan KPI och KPIF är hanteringen av hushållens räntekostnader. 4Tvätteritjänster priser beräknas uppgå till ((× 50 pro- cent vattentvätt) × arbetskostnad × rutavdrag). Som framgår av avsnitt 7.3 föreslår utredningen att rutavdraget ut- vidgas med en tjänst som avser möblering och förflyttning av bohag och annat lösöre som hör till hushållet samt montering och demon- tering av sådana föremål. Det finns ingen statistik över i vilken omfattning möblering och förflyttning av bohag och annat lösöre som hör till hushållet köps men utredningen gör bedömningen att det sker i mycket liten omfattning. Den offentligfinansiella effekten bedöms därför vara försumbar för denna del. Det samma gäller för demontering av möbler. Avseende montering av möbler finns det däremot en marknad. För denna tjänst utgår utredningen från omsättning inom SNI 47.591 (specialiserad butikshandel med möbler för hemmet) som uppgick till 41 111 miljoner kronor.5 Vidare utgår utredningen från hur stor andel av möbelföretagens totala omsättning som utgörs av monteringstjänster. Utredningen har inhämtat uppgifter om detta från ett stort möbelföretag som angett att deras andel monter- ingstjänster av total omsättning upp- går till 0,36 procent.6 Utredningen antar att denna andel gäller för hela branschen. För att kostnaden ska motsvara pris- och lönenivå görs en framräkning av omsättningen med KPI med fast bostadsränta (KPIF), enligt statistik från och prognos från Konjunkturinsti- tutet . Utredningen anser att det är rimligt att anta att prisutvecklingen inom den aktuella branschen följer prisutveck- lingen i stort. Den kortsiktiga offentligfinansiella kostnaden för att införa rut- avdrag för de föreslagna möbleringstjänsterna beräknas därmed uppgå till totalt vid ett införande den 1 januari 2021.7 Utredningen föreslår i avsnitt 8.6 att rutavdraget utvidgas med en bortforslingstjänst av bohag och annat lösöre från bostaden till försäljningsverksamhet som drivs i syfte att främja återanvändning 5Från SCB:s databas företagens ekonomi. 6Uppgifter från inhämtade . 7Monteringstjänster priser beräknas uppgå till (41 × montering × i rutavdrag). samt transport av bohag till och från utrymmen för magasinering även då magasineringen inte har samband med flytt mellan bostäder. Det finns ingen statistik över i vilken omfattning denna typ av tjänster köps . Som framgår av avsnitt 8.4 erbjuds transporter av andrahandvaror gratis, främst i storstadsområden. Det finns även företag som erbjuder gratis hämtning av återanvändbara föremål. Behovet av att köpa denna tjänst torde därför vara litet. Utredningen bedömer därmed att antalet hushåll som köper transport av andra- handsvaror till t.ex. en andrahandsbutik är mycket litet. Vad gäller flyttjänster framgår av tabell 4.8 att det köptes totalt 1 flyttjänst, vilket motsvarar av samtliga rutköp. Sannolikt avser en mycket liten del av detta trans- port till magasin. Även transport i samband med magasinering som inte sker i samband med flytt, bedöms ske i mycket begränsad om- fattning. Transport till magasinering i samband med flytt är redan rutavdragsberättigande och det finns företag som erbjuder transport till magasin med rutavdrag. Det är sannolikt att rutavdrag till viss del ges för transport till magasin, även då det inte sker i sam- band med en flytt. Den offentligfinansiella kostnaden införandeåret bedöms samman- taget bli försumbar (under 5 miljoner). Trygghetstjänster – tillsyn av bostad Utredningen föreslår i avsnitt 9.2 att rutavdraget utvidgas med en tjänst som avser tillsyn av bostad. Utredning föreslår att det ska vara fråga om tillsyn av enklare slag. Utredningen gör bedömningen att denna typ av tjänster köps i liten omfattning. Utredningen känner inte till att det finns någon betydande marknad för denna typ av tjänster, utöver att det finns enstaka webbsidor som förmedlar enklare tillsyn. Det är dock möj- ligt att hushållen köper tjänsterna utanför den reguljära marknaden, dvs. Utöver detta gör utredningen bedömningen att denna typ av tjänster i princip uteslutande utförs av hushållet självt eller av grannar, vänner och släktingar. Den offentligfinansiella kostna- den införandeåret bedöms därför bli försumbar (). Höjt tak för rutavdraget Utredningen föreslår i avsnitt 10.3 att taket för rutavdraget höjs till . Beräkningen av den offentligfinansiella effekten för denna takhöjning baseras på STAR-urvalet i SCB:s modell FASIT. , som utgör det sista utfallsåret, var taket för rutavdraget för personer som inte fyllt vid årets ingång och för personer som fyllt vid årets ingång.8 beräknades 11 900 personer slå i taket för rutavdraget.9 Av dessa var det 7 900 personer som hade en sambo eller make/maka med såväl utrymme som skatt kvar att reducera (se även avsnitt 4.2.4). De per- soner som slår i taket och som har en sambo eller make/maka med utrymme kvar skulle, om de velat, kunnat utnyttja rutavdraget i högre utsträckning genom sin sambo eller make/maka. Således antas att det var 4 000 personer som skulle ha utnyttjat rutavdraget i större utsträckning om möjlighet funnits. Dessa utgörs nästan uteslutande av personer som inte fyllt vid årets ingång. Utredningen foku- serar därför på personer då den offentligfinansiella effek- ten beräknas. För att beräkna kostnaden behöver ett antagande göras kring hur stora rutavdrag de 4 000 personerna hade gjort givet att det då be- fintliga taket inte hade funnits. Utredningen antar att antalet per- soner som önskade göra rutavdrag vid olika belopp minskar linjärt med ökande rutavdrag, och att ingen önskar göra större rutavdrag än . Dessa antagan- den medför att antalet personer som vill göra ett rutavdrag vid olika belopp minskar succesivt mellan och . Vid är det t.ex. 157 personer som antas ha velat göra ett rutavdrag, vid 154 personer och vid två personer. Det medför att kostnaden för rutavdraget hade varit högre om taket hade varit i stället för 25 000 respektive . 8Det finns ingen data på hur många som slår i taket givet dagens tak på för alla åldersgrupper och dagens regler inom rot- och rutavdragen. var taket för alla åldersgrupper. var dock subventionsgraden inom rotavdraget fortfarande 50procent, jämfört med dagens , och taket var gemensamt. Den högre subven- tionsgraden medför större rotavdrag, vilket gör att fler slår i det gemensamma taket. Andelen som då slog i taket är således inte jämförbart med dagens situation. I stället utgår utredningen från senast tillgängliga utfallsår. 9Siffran avser antalet med ett avdraget rutavdrag, utan kontroll av om det funnits tillräckligt med skatt att reducera, som uppgick till för dem under och för dem . taket för rutavdraget kan vid dessa antaganden beräknas till pris- och lönenivå. För att motsvara pris- och lönenivå räknas siffran fram med utvecklingen av arbetskostnaden i privat sektor enligt statistik från och prognos . Det är rimligt att anta att prisutvecklingen för rut- avdraget i stort följer utvecklingen för arbetskostnaden i privat sek- tor. Den kortsiktiga offentligfinansiella kostnaden för att höja taket för rutavdraget till beräknas till vid ett införande . Om utredningen i stället antagit att fördelningen av antalet köpare varit uniform (lika många köpare i varje 1000-kronorsintervall), hade kostnaden för en höjning av taket till uppgått till vid ett införande . 13.2.2Offentligfinansiell effekt när marknaden har anpassats till det nya priset I avsnittet om sysselsättningseffekter, som följer i avsnitt 13.3, görs en beräkning av i vilken omfattning sysselsättningen inom tvätteri- tjänster kan öka på lång sikt till följd av ett införande av ett rut- avdrag. Ökningen av antalet sysselsatta antas vara . Givet denna ökning för omsättningen skulle en mer långsiktig offentlig- finansiell kostnad uppgå till , pris- och lönenivå. Om i stället ökningen i omsättningen endast skulle bli hälften så stor skulle den offentligfinansiella kostnaden uppgå till pris- och lönenivå. Den föreslagna möbleringstjänsten avser dels möblering och för- flyttning av bohag och annat lösöre som hör till hushållet, dels mon- tering och demontering av sådana föremål. Det finns inget underlag att basera en beräkning av den mer långsiktiga offentligfinansiella kostnaden för möblering inom bostaden på. Utredningen gör dock bedömningen att få kommer att köpa tjänsten även . Det bedöms inte finnas en stor latent efterfrågan på denna typ av tjänster. Beräkningen av den långsiktiga offentligfinansiella effekten görs ut- ifrån ett enkelt antagande. var det knappt 900 000 per- soner som köpte ruttjänster. Utredningen gör antagandet att av rutköparna kommer att köpa den nya tjänsten , alltså cirka 9 000 personer. Detta med i snitt per person, vilket motsvarar . Vad gäller timpris för detta så utgår utredningen från en rapport från . Där framgår att motsvarade mediantimkostnaden för ruttjänsterna städning och trädgårdarbete 2010.10 Detta timpris skrivs års lönenivå baserat på timlöneutvecklingen inom tjänstebranschen –2020 och i privat sektor 2021, baserat på statistik från Nationalräkenskaperna och prognos . finns ingen prognos för utvecklingen i tjänstebranschen, varför timpris- utvecklingen i privat sektor i stort används. Timpriset lönenivå beräknas utifrån detta till . Utredningen antar att samma timpris gäller för de här aktuella tjänsterna. Den offentligfinansiella kostnaden för möblering och för- flyttning av möbler, bohag och annat lösöre beräknas uppgå till 2 mil- joner kronor pris- och lönenivå.11 Tjänsten avseende montering förväntas öka till följd av det lägre priset. Omfattningen av tjänsten demontering bedöms där- emot vara liten både . För att bestämma om- fattningen på ökningen av monteringstjänsten kan man utgå från ökningen i antalet sysselsatta för nuvarande rutavdrag baserat på tidigare utvärderingar (se vidare avsnitt 13.3). Om utredningen skulle anta samma priskänslighet för monteringstjänster som för rutavdra- get i stort, och att ökningen i omsättning är lika stor i procentuella termer som ökningen i sysselsättning, skulle ökningen i omsättning uppgå till . För att detta ska vara rimligt krävs att mark- naden i utgångsläget är förhållandevis liten och det finnas en stor underliggande efterfrågan på denna tjänst, på samma sätt som be- döms ha varit fallet för en stor del av nuvarande ruttjänster. 10Se rapport 2011:1 från “Om och och och ”, s. 10. × × i rutavdrag = . osäkert om dessa förutsättningar är uppfyllda. En ökning med 600 pro- cent skulle innebära en offentligfinansiell kostnad på för monteringstjänster pris- och lönenivå (576 mil- joner kronor för möbleringstjänster sammantaget). Detta utgör omkring en tiondel av nuvarande rutavdrag. Mot bakgrund av att antalet timmar monteringstjänster i genomsnitt per kund och år bedöms bli betydligt lägre än det genomsnittliga antalet timmar städ- tjänster per kund och år, som utgör den absoluta merparten av nuvarande rutavdrag, skulle en så hög andel förutsätta att en betyd- ligt större andel av befolkningen köper monteringstjänster jämfört med andelen som utnyttjar rutavdraget. Detta bedöms inte vara troligt. Utredningen bedömer mot denna bakgrund att den procentuella ökningen blir mindre för monteringstjänster än för nuvarande tjäns- ter inom rutavdraget. Det kan bero på en mer etablerad marknad i utgångsläget, eller mindre latent efterfrågan. Utredningen bedömer att ökningen i omsättningen för monteringstjänster blir hälften så stor som för rutavdraget i stort, dvs. Vid detta antagande uppgår den offentligfinansiella kostnaden för monterings- tjänster till pris- och lönenivå. För möbleringstjänster sammantaget beräknas den offentligfinan- siella kostnaden uppgå till pris- och lönenivå. Utredningen har inhämtat uppgifter om andrahandsbranschen från SCB:s databas företagens ekonomi avseende 2017 som är det senast tillgängliga året, se tabell 13.1 nedan. Det framgår att fanns det inom branschen totalt 1 991 företag registrerade med totalt 1 568 anställda och en omsättning om totalt . Av Myrornas hållbarhetsrapport för 201712 framgår att de är en av största butikskedjor för andrahandsvaror. Enligt uppgift från Myrorna gör de cirka 10 300 hämtningar av andrahandsvaror hos givare . Myrornas omsättning utgör , vilket står för av omsättningen inom branschen. Med den uppgiften som utgångspunkt uppskattar utredningen att det görs totalt cirka 100 000 hämtningar . Vidare antas att en hämtning motsvarar i snitt.