sou · H8B320 · 2020-04-01 00:00:00 — •Steg fyra – spridning i större skala av stulen information genom professionell media. •Steg fem – hemligt samarbete med främmande makt för samordning av aktiviteter i syfte att påverka valutgången. Självklart pågår det också ett lärande och en utveckling så att den främmande makt som vill påverka ett val efter hand anpassar sina metoder för att uppnå ett bättre resultat. 8.3.2Hot och ryktesspridning riktat mot politiker, tjänstemän, forskare, journalister, medieföretag m.fl. Hot, hat, ryktesspridning och informationspåverkan som riktas mot journalister, förtroendevalda, tjänstemän, forskare och representanter för rättsväsendet är tyvärr vanligt förekommande och är ett hot mot yttrandefriheten, den fria opinionsbildningen och det självständiga 22Colliver, m.fl.: Smearing . International Influence Campaigns in the 2018 Swedish Election. ISD/LSE 2018. /ovrigt/pressrum/aktuellt/ aktuellt/2018-08-30-forsok-att-paverka-fortroendet-for-valprocessen.html 23Aaltola, : Democracy’s , s. 3–4 och 8. Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar Hot och desinformation riktat mot forskare är ett hot mot den fria forskningen. Forskningens frihet har numera grundlagsskydd (RF 2:18) vilket preciseras i högskolelagen (1992:1434) med att ”forskningsproblem får fritt väljas, forskningsmetoder får fritt utvecklas och forskningsresultat får fritt publiceras”. Desinformation mot politiker kan vara ett led i att försöka påverka beslutsfattandet till förmån för en främmande makts intressen. Det kan också vara ett led i att sprida en negativ Sverigebild och det kan också leda till att färre väljer att åta sig förtroendeuppdrag i kommuner eller i . Dåvarande utrikesminister utsattes med början under den senare delen av 2013 för en kampanj med ryktesspridning i ryska medier som uppenbarligen syftade till att misskreditera Bildt och därigenom minska det internationella genomslaget för och utrikesminister.24 har desinformation spridits om miljöaktivisten bland annat från det ryska statskontrollerade organet RT.25 Hot och desinformation riktat mot journalister är ett allvarligt hot mot det fria ordet, mot medias granskningsfunktion och därmed ett hot mot grundläggande demokrativärden. Organisationen utan gränser framhåller i en rapport att attacker och hot från kinesiska företrädare mot svenska journalister har ökat . De påtryckningsmedel som används kan vara uttalanden på kinesiska ambassadens webbplats eller brev och e-post som skickas direkt till journalister och redaktioner.26 I drabbades journalisten av hot och trakasserier efter att ha skrivit flera avslöjande reportage om ryska trollfabriker. Händelserna ledde till åtal där två personer sedermera dömdes i finsk domstol.27 Liknande fall av hot, trakasserier och påverkanskampanjer har även förekommit riktade mot svenska journalister. Om forskare inte vågar forska om vissa frågor och om journalister väljer att undvika vissa ämnen och avstår från att granska för att risken för att utsättas för påverkanskampanjer bedöms vara hög, är 24Franke, : War by non-military means. Understanding Russian information warfare. 25Se t.ex. messiah/?highlight=greta%20thunberg 26www.reportrarutangranser.se/kinas-nya-globala-mediestrategi-inget-stop-for-kinesiska- attacker-pa-svenska-journalister/ 27https://svenska.yle.fi/artikel/2019/09/24/jessikka-aros-bok-om-putins-troll-en- atalsskrift-och-en-livforsakring Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar det ett uppenbart hot mot kunskapsutveckling, mot det fria ordet, mot våra möjligheter att få del av viktig samhällsinformation och mot den viktiga granskning av olika företeelser som genomförs av journalister och forskare. Om beslutsfattare påverkas på grund av samordnade insatser där desinformation, rykten och vilseledande uppgifter sprids och används i syfte att påverka beslut som fattas är detta ett allvarligt hot mot vårt samhälles förmåga att fatta välinformerade, suveräna och självständiga beslut. Detsamma gäller om liknande insatser görs för att påverka och förskjuta en hel opinion. Detta är reella hot mot demokrati och självbestämmande och något som därför måste hanteras. 8.3.3Desinformation riktad mot samhällets grundläggande funktionalitet Desinformation kan vara utformad så att den hotar förmågan att upprätthålla grundläggande samhällsfunktioner och förmågan att värna befolkningens liv och hälsa. Så långt tillbaka som det går att överblicka har spridningen av smittsamma sjukdomar också medfört spridning av rykten, falska uppgifter och desinformation ofta med innebörden att minoritetsgrupper, utländska befolkningar eller makter felaktigt utpekats för att sprida smitta.28 Vår tid är inte annorlunda i det avseendet även om utbildningsnivån är avsevärt högre och åtskilligt av vidskepelse har försvunnit sedan den tid då pesten härjade och andra länder. noteras i stigande grad olika typer av desinformation rörande coronaviruset. EU:s East StratCom Task Force ger som exempel på desinformation uppgifter om att viruset kan ha sitt upphov i ett brittiskt laboratorium, att det är speciellt utformat för kinesiskt DNA och att det är som ligger bakom viruset.29 28Väl känt är att anklagades judar för att ha avsiktligt spridit pest och spetälska bl.a. genom att förgifta brunnar. Se t.ex. , : A History of Catholic Antisemitism. The Dark of the Church, s. 69–73. För exempel från se , : Stora döden, s. 405. 29https://euvsdisinfo.eu/the-best-defence-is-good-offense/. Desinformationen kring coronavirusets ursprung påminner om 1980-talets desinformation om AIDS-viruset där det hävdades att detta hade utvecklats i ett amerikanskt laboratorium som en form av amerikansk biologisk krigföring. Om detta se Boghardt, : ”Soviet Bloc Intelligence and its AIDS Disinformation Campaign”. Studies in Intelligence Vol. 53, No. 4 (). Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar Besläktat med denna typ av desinformation är den direkt hälsofarliga vågen av desinformation som syftar till att skapa oro och motstånd mot att låta vaccinera sig mot mässling och andra mycket smittsamma sjukdomar.30 Ett annat intressant exempel i tiden är desinformation rörande utbyggnaden av 5G-nätet.31 tvingades på grund av hot och hat stänga en tjänst där allmänheten tidigare kunde ringa och ställa frågor om 5G och mobilstrålning.32 Utredningen har erfarit att finns det överlappningar så att samma forum och källor används för att sprida desinformation om 5G, vaccin och smittsamma sjukdomar. 8.3.4Informationspåverkan som en förberedelse för eller som ett led i ett väpnat angrepp Att en angripare använder vilseledning, propaganda, ryktesspridning och desinformation för att försvaga en befolknings vilja att försvara sig och göra motstånd, för att förmå beslutsfattare att tveka eller fatta beslut som gynnar motparten och för att skapa defaitism i en motståndares väpnade styrkor är väl belagt och har förekommit så långt det går att överblicka militärhistorien.33 Det får därför anses mycket sannolikt, att i ett skärpt internationellt läge, där är utsatt, kommer en angripare att använda dessa metoder mot oss för att försämra vår förmåga att göra motstånd. covid-19 se även , och , : Informationspandemi. Desinformation i skuggan av coronakrisen. Fri värld 2020. 30Broniatowski, . m.fl.: Twitter Bots and Russian Trolls Amplify the Vaccine Debate. 2018, Vol. 108, No. 31www.svt.se/nyheter/vetenskap/forskarupprop-blev-del-i-rysk-anti-5g- kampanj?fbclid=IwAR1Aqhe4sVExhggR8AsTnUR8m8A1UgMAHAW2-4LEl- bcwYWYGSudsQUOf1o 32www.svt.se/nyheter/myndigheten-tvingas-stanga-tjanst-efter-hot-och-hat-funkar-inte- langre 33Mossbergska utredningen (SOU 1953:27) presenterade en mängd exempel från de två världskrigen. För mer sentida fall se t.ex. , och , (red): och informationskriget – journalistik mellan ideal och självcensur. 9.1Övergripande inriktning för en ny myndighet De utmaningar som ett modernt psykologiskt försvar står inför kan ses som exempel på komplexa samhällsproblem som spänner över flera politik- och verksamhetsområden. Komplexiteten gör att det krävs samverkan över myndighets- och departementsgränser och mellan det offentliga och företag och organisationer. Det behövs lösningar som möjliggör samverkan och att den samlade kompetens som finns och de offentliga resurser som avsätts kan användas effektivt för att uppnå en nationell förmågehöjning inom området psykologiskt försvar.1 För att säkerställa förmågan att fatta välavvägda beslut, särskilt i frågor som rör säkerhet, och att värna de allmänna valen, behövs en förmåga att identifiera, möta och förebygga otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information riktad mot eller svenska intressen. Denna förmåga har blivit allt viktigare det till följd av det försämrade säkerhetsläget, en alltmer utbredd och avancerad användning av dold påverkan från främmande makt med hjälp av ny teknik och det förändrade medielandskapet. Det psykologiska försvaret ska därför, både nationellt och internationellt, kunna identifiera, analysera, möta och förebygga otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information riktad mot eller svenska intressen, och som syftar till att försvaga 1Ibland används begrepp som whole-of-government och whole-of society för att fånga behovet av en bred samverkan över myndighets- och departmentsgränser och mellan det offentliga och den privata sektorn. Inom Nato och EU har detta betonats särskilt i anslutning till behovet av att på ett koordinerat och sammanhängande sätt möta hybridhot. Se t.ex. Complementary efforts to enhance resilience and counter hybrid threats – Council Conclusions () och Hagelstam, Axel: Cooperating to counter hybrid threats. En ny myndighet för psykologiskt försvar motståndskraft och befolkningens försvarsvilja eller att otillbörligt påverka olika målgruppers uppfattningar, beteenden och beslutsfattande. Det ska även stärka befolkningens förmåga att upptäcka och kunna motstå påverkanskampanjer och desinformation. Därmed bidrar det psykologiska försvaret till att skapa motståndskraft och försvarsvilja hos befolkningen och i samhället. Det psykologiska försvaret måste dels verka förebyggande, dels operativt vilket kräver både ett långsiktigt perspektiv och en förmåga att snabbt kunna agera när så krävs. Det psykologiska försvaret ska också kunna fullgöra sina uppgifter i både fredstid och ytterst i krig och bidra till ett starkt svenskt totalförsvar som är krigsavhållande, och därmed förebyggande och ytterst fredsbevarande. Många aktörer har en uppgift i detta arbete; Regeringen, och andra statliga myndigheter, kommuner, regioner, medier, frivilligorganisationer, tankesmedjor och företag för att nämna några av de viktigare. Större delen av det arbete som bidrar till att uppnå målen och det övergripande syftet för det psykologiska försvaret kommer även framgent att bedrivas av andra myndigheter än den nya myndigheten. Den nya myndigheten bör dock ges i uppgift att driva på utvecklingen och arbetet och ges mandat att kunna leda samordnade aktiviteter som syftar till att identifiera, analysera och möta otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information riktad mot eller svenska intressen. Myndigheten bör därför ges mandat och uppgifter som möjliggör att den blir ledande expertmyndighet och samverkansnod inom psykologiskt försvar och då särskilt vad avser arbetet mot otillbörlig informationspåverkan. Myndigheten bör vidare ha förmåga att identifiera en normalbild över den otillbörliga informationspåverkan som bedrivs mot , att notera och bedöma avvikelser och trender och också utifrån detta kunna agera i samverkan med andra aktörer och också leda sådan samverkan. I detta bör ingå en förmåga att ge ett effektivt stöd till aktörer som efterfrågar det men också att proaktivt kunna erbjuda stöd till aktörer som inte själva har möjlighet att identifiera och analysera pågående otillbörlig informationspåverkan. I det förebyggande arbetet bör den nya myndigheten främst arbeta med att initiera och finansiera forskning och annan kunskapsutveckling samt med att utbilda, informera och öva andra aktörer. Många andra aktörer har och kommer också att ha uppdrag inom det före- En ny myndighet för psykologiskt försvar byggande psykologiska försvaret. Utbildningsväsendet har en viktig roll i att förbereda och utbilda medborgarna i kritiskt tänkande och att kunna analysera och värdera det samtida medielandskapet. Frivilligorganisationer, tankesmedjor och andra icke-statliga organisationer har, liksom företag, viktiga uppgifter inom det förebyggande och kunskapsutvecklande området genom utbildning, övning och att erbjuda plattformar för samverkan, dialog och analys. Myndigheter, t.ex. har, och kommer att ha, viktiga uppgifter inom det förebyggande arbetet. För att en ny myndighet ska kunna verka inom området psykologiskt försvar, behöver den åtnjuta stort förtroende hos regeringen, allmänheten, andra myndigheter, medier, frivilligorganisationer och näringslivet. En hög grad av öppenhet och transparens i myndighetens sätt att arbeta är därför nödvändigt. kommer myndigheten att ha viktiga uppgifter i totalförsvaret, samverka med underrättelsemyndigheter och då hantera frågor och uppgifter som kräver hög sekretess, en mycket god säkerhetskultur och ett fullgott säkerhetsskydd. Att hantera båda dessa förhållanden kommer att vara avgörande för den nya myndighetens förmåga att säkerställa en nationell förmågehöjning inom området psykologiskt försvar. 9.2Stödja, stärka, samordna och utveckla samhällets samlade motståndskraft inom det psykologiska försvaret Utredningens förslag: Den nya myndigheten får till uppgift att i fred, vid höjd beredskap och i krig stödja, stärka, samordna och utveckla samhällets samlade motståndskraft inom det psykologiska försvaret. 9.2.1Skälen för utredningens förslag Utredningen konstaterar att det finns ett behov av att utveckla förmåga inom området psykologiskt försvar. Att det arbete som bedrivs behöver samordnas i större utsträckning har tidigare framförts av (SOU 2016:80), Försvarsberedningen (Ds 2017:66) och Statskontoret (Myndigheternas arbete En ny myndighet för psykologiskt försvar med psykologiskt försvar). delar den uppfattningen. Enligt utredningens bedömning är det ovisst om de myndigheter som har uppgifter som berör det psykologiska försvaret har tillräcklig kännedom om varandras arbete och det förekommer sannolikt en del dubbelarbete. En ökad samordning av tillgängliga resurser skulle ge flera fördelar. Resurserna skulle användas mer effektivt och förmågan att koordinera insatser skulle öka på både kort och lång sikt. En bättre samordning skulle också ge operativa fördelar när flera myndigheters insatser behöver koordineras i ett akut läge. I det långsiktiga arbetet behöver en ny myndighet arbeta både förebyggande och strategiskt genom att utveckla kunskap och förmåga inom området. Den nya myndigheten bör därför få i uppdrag att leda arbetet med att utveckla och samordna psykologiska försvar. Uppdraget att utveckla och samordna det psykologiska försvaret innebär dock inte att myndigheten övertar andra aktörers ansvar för att skydda sin egen verksamhet utan ansvarsprincipen gäller.2 Uppdraget att utveckla och samordna bör framgå av instruktionen och det bör anges att detta uppdrag gäller i fredstid (vilket även innefattar kriser), vid höjd beredskap och i krig. Det samordnande uppdraget innebär inte att myndigheten ska ta över beslutanderätt i frågor som det tillkommer andra myndigheter att besluta om. Regeringsformen 12:2 förbjuder att en myndighet bestämmer hur en annan myndighet i ett särskilt fall ska besluta i ett ärende som rör myndighetsutövning mot en enskild eller mot en kommun eller som rör tillämpningen av lag. Begreppet samordna ska heller inte tolkas så att det på något sätt avser att ge den nya myndigheten mandat att besluta i andra myndigheters interna angelägenheter såsom fördelning av resurser, tolkning av uppdrag etc. I stället bör ordet samordna förstås som att det handlar om att säkerställa att inte väsentliga aspekter av arbetet faller mellan stolarna, att det inte sker onödigt dubbelarbete, att de myndigheter som berörs av en händelse har kännedom om varandras uppgifter och tolkning av läget, och att det vid behov kan ske ett koordinerat agerande från svenska myndigheters sida. I det samordnande uppdraget kan också ligga att, på regeringens uppdrag, formulera riktlinjer för planering och ut- 2016/2017:1, utgiftsområde 6, s. 60 där regeringen framhåller att ”i enlighet med ansvarsprincipen bör alla berörda aktörer ansvara för att identifiera och möta informationspåverkan inom sina respektive ansvarsområden”. En ny myndighet för psykologiskt försvar veckling av det psykologiska försvaret och de berörda myndigheternas och organisationernas bidrag till området, att initiera och leda samverkan och uppföljning inom området psykologiskt försvar samt att löpande, till relevanta aktörer, kommunicera myndighetens samlade analys och bedömning av otillbörlig informationspåverkan mot och svenska intressen. Att skapa motståndskraft har varit en kärnuppgift för det psykologiska försvaret sedan det första gången inrättades i . Enligt utredningens bedömning bör det vara så även . Uppgiften bör enligt utredningen främst utföras genom arbetet mot otillbörlig informationspåverkan och då särskilt de delar som avser stöd till det omgivande samhället men också genom kunskapsutveckling i form av t.ex. beställning av ny forskning, genom spridning av kunskap och informationsmaterial, genom utåtriktad kommunikation och genom övning och utbildning. Genom att ange att uppgiften avser det psykologiska försvaret så förtydligas att byggandet av motståndskraft här inte avser rent fysiska åtgärder som teknisk infrastruktur eller redundans i energiförsörjningen. I uppgiften bör ingå att identifiera vilka myndigheter och organisationer som ansvarar för olika delar av det psykologiska försvaret, att säkerställa att det varken finns väsentliga aspekter av arbetet som faller mellan stolarna eller att det sker onödigt dubbelarbete, att formulera riktlinjer för planering och utveckling av det psykologiska försvaret och de berörda myndigheternas och organisationernas bidrag till området, att initiera och leda samverkan och uppföljning inom området psykologiskt försvar samt att löpande, till relevanta aktörer, kommunicera myndighetens samlade analys och bedömning av otillbörlig informationspåverkan mot och svenska intressen. 9.2.2Identifiera, analysera och kunna möta otillbörlig informationspåverkan Utredningens förslag: Den nya myndigheten ska identifiera, analysera, och kunna möta otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information som riktas mot eller svenska intressen. En ny myndighet för psykologiskt försvar 9.2.3Skälen för utredningens förslag Uppgiften att identifiera, analysera och kunna möta otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information som riktas mot eller svenska intressen framstår som den centrala uppgiften för en ny myndighet för psykologiskt försvar. utsätts , i fredstid, i stor omfattning för otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information. Exempel på detta finns i kapitel 8 och har även redovisats av flera statliga myndigheter. Under det ansågs det inte finnas behov av en statlig myndighet som i fred skulle identifiera och kunna möta propaganda och desinformation. är situationen en annan. Det finns därför behov av en statlig myndighet som har detta som en av sina kärnuppgifter. MSB har i sitt regleringsbrev haft uppdraget att ”ha en god förmåga att identifiera och möta informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information inom det egna ansvarsområdet.” föreslår att detta uppdrag, med några ändringar, förs över till den nya myndigheten. Formuleringen ”inom det egna ansvarsområdet”, som finns i MSB:s regleringsbrev, föreslås utgå eftersom alla aktörer kan anses ha ett ansvar att identifiera och möta informationspåverkan inom ”det egna ansvarsområdet”.3 Den formulering som finns i MSB:s regleringsbrev framstår därmed som otydlig och svårtolkad vilket gör att den bör utgå. Den nya myndighetens uppdrag bör alltså gälla hela samhällsområdet men avses inte ersätta det ansvar alla aktörer har i enlighet med ansvarsprincipen. Att detta uppdrag föreslås bli en instruktionsuppgift för den nya myndigheten innebär att nuvarande uppdrag i MSB:s regleringsbrev bör utgå och att detta uppdrag alltså förs över från MSB till den nya myndigheten. Uppgiften avser otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information riktad mot eller svenska intressen och som syftar till att försvaga motståndskraft och befolkningens försvarsvilja eller att otillbörligt påverka olika målgruppers uppfattningar, beteenden och beslutsfattande. I detta omfattas också att identifiera, analysera och möta desinformation som enligt utredningens bedömning kan rymmas inom begreppet otill- 2016/2017:1, utgiftsområde 6, s. 60. En ny myndighet för psykologiskt försvar Däremot avser uppgiften inte handlingar som omfattas av bestämmelserna i 19 kapitel (brott mot säkerhet) som t.ex. tagande av utländskt understöd (BrB 19:13). Enligt utredningens bedömning finns därmed en tydlig avgränsning i förhållande till Säkerhetspolisens uppgifter inom området kontraspionage. Ordet ”otillbörlig” används för att tydligt markera att uppdraget inte avser vanligt förekommande opinionspåverkan såsom opinionsbildning i text, bild eller muntlig framställning, reklam eller annan informationspåverkan som inte kan anses som otillbörlig. En fri och öppen debatt, med granskning av och kritik mot myndigheter, regeringen, den förda politiken eller andra företeelser i samhället är självklara, viktiga och legitima inslag i den fria åsikts- och opinionsbildningen och vår grundlagsfästa yttrande- och tryckfrihet. Det finns här skäl att påminna om vad regeringen skriver i direktiven till den här utredningen: Regeringen vill framhålla att det psykologiska försvaret måste ta sin utgångspunkt i att bevara det öppna samhällets fria kunskaps- och informationsutbyte. Fria och oberoende medier och kunskapsförmedlare är nyckelaktörer för att upprätthålla förtroendet för samhällets institutioner och företrädare.4 Det psykologiska försvarets arbete mot otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information kan därmed ses dels som en försvarsförmåga inom totalförsvaret, dels som en förmåga i fredstid som värnar demokratin. Begreppet ”otillbörlig påverkan” finns i 2 § förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll. Regler om otillbörligt verkande vid val finns i 17 kap. 8 § (1962:700) och 15 kap. 13 § vallagen (2005:837). Gränsen mellan legitim opinionsbildning och otillbörlig påverkan diskuteras också i 2017.5 Säkerhetspolisen citerar här den Militära underrättelse- och säkerhetstjänstens årsbok 2016 där det framhålls att påverkansoperationer genomförs ”av statsaktörer som ett sätt att försöka uppnå inflytande över andra länders säkerhetspolitik. Målsättningen är att påverka beslut, uppfattningar eller beteenden hos statsledningen, befolkningen eller särskilt utvalda målgrupper som ett sätt för en stat att främja sina egna säkerhetspolitiska mål. Detta sker exempelvis genom spridning 2018:80, s. 7. En ny myndighet för psykologiskt försvar av vilseledande eller oriktig information för att skapa förvirring, misstro eller missnöje”. Enligt bedömning kan denna beskrivning också vara vägledande för hur förslaget till uppdrag för den nya myndigheten ska tolkas. I uppdraget för den nya myndigheten ingår också att ”kunna möta” sådan informationspåverkan som beskrivs ovan. Ordet ”kunna” markerar här att myndigheten ska ha expertkompetens, inte bara vad gäller att identifiera och analysera, utan också inom området att möta otillbörlig informationspåverkan.