sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Skolinspektionen finner att samtliga granskade kommuner verkar för att åstadkomma ett allsidigt utbud av nationella program och alla utom två kommuner breddar sitt erbjudande av nationella program genom regional samverkan. Skolinspektionen konstaterar dock att möjligheterna att åstadkomma ett allsidigt utbud av program varierar i landet. I många kommuner är elevunderlaget och tillgången till rätt lärarkompetens eller platser för arbetsplatsförlagt lärande otillräck- ligt och det är därför svårt för kommunerna att erbjuda ett allsidigt urval av det totala utbudet på 18 program och 60 inriktningar. I många av de mindre kommunerna är utbudet av yrkesprogram begränsat, men det breddas genom regionalt samarbete. Flera kommuner, även mindre, kan genom samverkan erbjuda 17–18 nationella program vilket Skolinspektionen bedömer som ett positivt resultat. om konkurrens, arbetslivssamverkan och dimensionering enligt regionala behov Efter en analys av svensk yrkesutbildning framhåller som en central slutsats att utbudet i drivs av elevernas val- frihet i kombination med skolornas konkurrens om elever.31 31OECD (2019), Vocational Education and Training in . Planering och dimensionering av gymnasial utbildning beskriver också ett behov av ökad samverkan mellan skola och arbets- liv i syfte att stärka kopplingen mellan utbud och arbetsmarknadens behov, samt behov av en koppling mellan nationella behovsprognoser och regionala dimensioneringsbeslut. vuxenutbildning (komvux) infördes för att ge vuxna samma möjlighet att skaffa sig gymnasiekompetens som ungdomar hade rätt till. Den utvecklades till en egen skolform med en egen läroplan. blev komvux i hög grad ett arbetsmarknadspolitiskt instrument med (1997–2002) som ett väsentligt inslag. har komvux åter knutits närmare till ungdomsskolans utveckling. Decentralisering av komvux parallellt med gymnasieskolan Regeringen tillsatte 1978 en kommitté för att utreda komvux (dir. 1978:31)32. Med utgångspunkt i de mål som fastställts av riks- dagen 1975 skulle kommittén kartlägga, analysera och utvärdera hur dessa omsatts i praktisk verksamhet. Ytterligare en uppgift för den så kallade var att bestämma gränsdragningen mellan komvux och andra utbildningsformer, såsom folkbildningen och högskolan. Utifrån utredningens förslag infördes en särskild läro- plan för vuxenutbildning (Lvux 82) som i sin helhet gällde från och med och med /84, huvudsakligen baserad på SÖ:s etappsystem, och det infördes en särskild vuxenutbild- ningslag33 och en särskild vuxenutbildningsförordning34. Komvux fick därmed status av en egen skolform. De många besluten om styrningen av skolan och om förhållandet mellan staten och kommunerna och innebar även förändringar för komvux. 32Komvuxutredningen redovisade sin utredning i två delbetänkanden, (Ds U 1979:12 Statens skolor för vuxna. Varvad undervisning och brevundervisning i och gymnasieskolans ämnen) och (SOU 1979:92 Komvux och studieförbund. Arbetsfördelning och samråd) samt ett huvudbetänkande (SOU 1982:29 Komvux - utbildning för vuxna). 33Vuxenutbildningslagen (1984:1118). 34Vuxenutbildningsförordningen (1985:288). Planering och dimensionering av gymnasial utbildning regelstyrning till målstyrning. Staten fick det övergripande ansvaret för en likvärdig utbildning genom målen i läroplaner och kursplaner, och kommunerna skulle organisera och genomföra verksamheten. Propositionen Växa med kunskaper35 innebar stora förändringar för både gymnasieskolan och komvux. fattade beslut36 om Läroplan för de frivilliga skolformerna37 (Lpf 94), en gemensam läroplan för gymnasieskolan och komvux. Därmed av- skaffades Lvux 82. Genom att även vuxenutbildningslagen avskaffa- des upphörde i princip vuxenutbildningen som ett eget politikområde. Vuxenutbildningens mål förblev dock oförändrade till såväl innehåll som utformning och den gemensamma läroplanen Lpf 94 hade ett särskilt avsnitt om vuxenutbildning, i vilket målen var formulerade på exakt samma sätt som i Lvux 82. Kommunerna och landstingen fick även möjlighet att uppdra åt andra att anordna komvux på entreprenad. Den ekonomiska krisen hade påverkan på de politiska besluten om gymnasieskolan och komvux. Decentrali- seringen, liksom samordningen mellan skolformerna, kunde delvis betraktas som en besparingsåtgärd. Likaså kunde ökad konkurrens och upphandling av utbildning betraktas som åtgärder för att minska kostnaderna. – vuxenutbildning som ett arbetsmarknadspolitiskt instrument Den parlamentariska utredningen tillsattes för att ”föreslå mål för ett nationellt kunskapslyft för vuxna som en del i en strategi för livslångt lärande”. Kommunerna tilldelades resurser motsvarande cirka 100 000 heltidsplatser för i första hand gymnasial utbildning för arbetslösa. hade följande tre syften: •Halvera den öppna arbetslösheten från . •Skapa ekonomisk tillväxt genom investering i humankapital. •Utveckla och förnya den kommunala vuxenutbildningen bl.a. genom att använda externa utförare framför allt för yrkesinriktad utbildning. 1990/91:85 Växa med kunskaper. 1992/93:250, bet. 1993/94: UbU2, rskr. 1993/94:93. 37Förordningen (SKOLFS 1994:2) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning , som pågick till 2002, var en mycket ambitiös sats- ning även i internationell jämförelse. Den gav ungefär 800 000 indi- vider gymnasial utbildning till en kostnad av nära (exklusive studiestöd). lade fram mål för vuxnas lärande arbete var en grund för propositionen Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen38, som riks- dagen fattade beslutade om 2001. I propositionen formulerades mål och riktlinjer för den fortsatta utvecklingen av komvux. Propositio- nen slog fast att vuxenutbildningens målbild är sammansatt, och att den omfattar ett individmål, ett demokratimål, ett tillväxtpolitiskt och ett fördelningspolitiskt mål. Man poängterade att det ur ett till- växtpolitiskt perspektiv även är viktigt att beakta arbetsmarknadens behov, även om utgångspunkten ska vara den enskildes behov. Målen innebär att vuxenutbildningens uppdrag är brett, inte enbart kom- pensatoriskt. Den vuxne ska stödjas och stimuleras i sitt lärande och ges möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Åren efter fick kommunerna öronmärkta stats- bidrag motsvarande cirka 46 000 heltidsplatser för fortsatt utveck- ling av vuxenutbildningen –2006. Regeringen som tillträdde 2006 avskaffade detta statsbidrag, och minskade 2008 de statliga bidragen till komvux med en tredjedel. De diskussioner som förts om en särskild vuxenutbildningslag och en myndighet för vuxnas lärande avfördes. I samband med att den nu gällande skol- lagen (2010:800) infördes till följd av regeringens proposition, Den nya skollagen - för kunskap, valfrihet och trygghet39, införlivades även det ovan nämnda förslaget om mål från propositionen om vuxnas lärande. 2000/01:72 Vuxnas lärande och utvecklingen av vuxenutbildningen. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning Yrkesvux – för ökade volymer av yrkesutbildning I budgetpropositionen för 200940 aviserade regeringen en satsning på yrkesutbildning för vuxna för att motverka brist på arbetskraft med yrkesutbildning, yrkesvux. Satsningen syftade dessutom till att nå de grupper som saknade gymnasieutbildning eller hade en gymnasial yrkesutbildning som behövde kompletteras. Det skulle också vara möjligt för den som läst en studieförberedande utbildning att växla om och skaffa sig en gymnasial yrkesutbildning. En stor flexibilitet och tillgänglighet både och rum när det gäller utbildningens upp- läggning var nödvändig för att nå målgrupperna, men även för att till- godose arbetsmarknadens behov. Regeringen menade att vuxenutbildningens dimensionering måste kunna variera över tiden med hänsyn till konjunkturer, arbetsmark- nadsläge och utbildningsbehov. Den föreslagna satsningen på yrkes- vux skulle leda till en önskvärd förskjutning av innehållet i den svenska vuxenutbildningen mot mer av yrkesutbildningar. var det emellertid rimligt att det riktade statsbidraget till vuxenutbildningen inordnades i det generella statsbidraget till kommunerna. Det riktade statsbidraget för yrkesvux41 fanns fram . Statsbidragets storlek och därmed antalet platser fluktue- rade kraftigt mellan åren. Regionalt yrkesvux, samverkan för ett breddat utbud av yrkesutbildning I budgetpropositionen för 201542 aviserade regeringen sin satsning på ett nytt stadigvarande och permanent kunskapslyft, en investering som regeringen avsåg att öka successivt under hela mandatperioden. beslutade regeringen om förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux). Beslutet motiverades med att många kommuner har svårt att tillhandahålla vissa yrkesutbildningar själva och investerings- tunga utbildningar kan kräva samlade krafter och samordning för att komma till stånd och utnyttjas effektivt. trädde den nya förordningen om statsbidrag för regionalt yrkesvux i kraft. 2008/09:1 Utgiftsområde 16. 41Förordning (2009:43) om statsbidrag för yrkesinriktad och viss teoretisk vuxenutbildning på gymnasial nivå. 2014/15:1 Utgiftsområde 16. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning Förordningen innehåller bestämmelser om yrkesinriktad utbildning på gymnasial nivå inom komvux och särskild utbildning för vuxna (särvux) som finansieras med riktade statsbidrag. En del av stats- bidraget riktar sig mot lärlingsutbildning för vuxna, ytterligare en annan del riktar sig mot yrkesförare för persontransporter eller gods- transporter. Syftet med regionalt yrkesvux är att skapa bättre förut- sättningar för ett bredare utbud av yrkesutbildning genom regional samverkan och bättre samverkan mellan myndigheter och branscher. Hänsyn ska tas både till individens behov och till behoven av kom- petens på arbetsmarknaden. Successiv förändring av rättighetsbaserad komvux har påverkat planeringsförutsättningarna Hemkommunen ska erbjuda rättighetsbaserad komvux uttalade att komvux skulle satsa på dem som bäst behövde utbildning, och att komvux borde utformas så att de kurser som i första hand passade dessa grupper gavs en större volym.43 Företräde skulle ges åt grundskolekurser och därtill skulle yrkeskurser anordnas med företräde framför gymnasieskolans all- männa ämnen. Detta och några ytterligare åtgärder underlättade orga- nisatoriskt, socialt och ekonomiskt för korttidsutbildade och studie- ovana vuxna att delta i kompetensgivande vuxenutbildning. finns en rätt till komvux på grundläggande nivå. Enligt skol- lagen har en person rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som nor- malt uppnås i och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen.44 Dagens reglering ger hemkommunen ansvar för att de som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta Den som har rätt att delta i utbildning har rätt att 4420 kap. 11 § skollagen. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning delta i sådan utbildning även i en annan kommun än hemkommunen, om utbildningen tillhandahålls där.45 Rätt till komvux för examinerade från yrkesprogram föreslog 2008 i sitt betänkande Framtids- vägen46 en ändrad struktur för gymnasieskolans yrkesprogram. För- slagen innebar bl.a. att utrymmet för karaktärs- och yrkesämnen skulle öka för att bättre förbereda eleverna för yrkeslivet. Elever på yrkesprogram skulle, enligt utredningens förslag, garanteras möjlig- het att läsa in grundläggande högskolebehörighet inom ramen för sin gymnasieutbildning genom aktiva val eller garanteras en rätt att senare inom komvux göra detta. Som ett komplement föreslogs där- för en rätt för elever med yrkesexamen, som saknar grundläggande behörighet till högskolestudier, att läsa in den behörigheten i kom- vux. Betänkandet följdes av regeringens proposition om Högre kvalitet i den nya gymnasieskolan47 och om den nya skollagen48. 2009/10:165 föreslogs, i enlighet med betänkande, att en vuxen som är behörig att delta i utbildning på gym- nasial nivå och som har en examen från ett yrkesprogram i gymnasie- skolan, men inte har uppnått grundläggande behörighet till högskole- studier, ska ha rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå i syfte att uppnå en sådan behörighet. Hemkommunen ska ansvara för att de som har rätt att delta i en utbildning och önskar delta i den, också får det. Rätt till komvux för grundläggande högskolebehörighet I en promemoria49 beskrevs utgångspunkterna för ett för- slag om en utökad rättighet för vuxna personer att delta i utbildning i komvux. I promemorian föreslogs en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och särskild be- hörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. 4520 kap. 10 § skollagen. 2008/09:199 Högre kvalitet i den nya gymnasieskolan. 2009/101:65 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. 2015:60 Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning I promemorian hänvisades till att regeringen initierat ett nytt kunskapslyft som bl.a. innebar stora satsningar på kommu- nernas vuxenutbildning. Det skulle ge möjlighet för människor att utbilda sig för att kunna få ett jobb, omskola sig till ett nytt yrke, få behörighet till eftergymnasial utbildning, vidareutbilda sig för att få bättre karriärmöjligheter och bilda sig för ett ökat deltagande i sam- hällslivet eller för personlig utveckling. Regeringen menade att det också innebar att arbetsgivare skulle få bättre möjligheter att få till- gång till den kompetens som de efterfrågar. Det skulle även ge möjlig- heter för nyanlända att snabbare etablera sig i . En viktig del i var att stärka vuxnas tillgång till komvux. Vidare anfördes att utbildning ska vara tillgänglig för alla genom hela livet. I promemorian föreslogs därför en utökad rätt till komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå behörighet till högskola och yrkes- högskola. Förslagen syftade bl.a. till att •ge vuxna en långsiktig möjlighet att genom utbildning byta yrkes- karriär, t.ex. för att undvika arbetslöshet, •ge de som aldrig fullföljt gymnasieskolan en livslång möjlighet att avsluta utbildning på gymnasial nivå, och •en livslång rätt till behörighetsgivande utbildning skulle bli en självklarhet och ett fundament i den svenska utbildningspolitiken. Promemorian beskrev en bakgrund av ett föränderligt arbetsliv, där branscher, yrkesroller och arbetsuppgifter förändras i ett högt tempo. Kunskapskraven och behovet av specialisering ökar i stora delar av arbetslivet. Den höga förändringstakten minskar ofta värdet av äldre kunskaper och kompetenser. Många arbeten som enbart kräver kort utbildning försvinner som kraven på kunskaper och kompetens ökar för nytillkomna arbeten. Förändringstakten inom arbetslivet leder till att många kommer att behöva byta karriär och yrkesinriktning, kanske under sitt arbetsliv. Promemorian slog vidare fast att det är viktigt att som vuxen ha möjlighet att delta i olika utbildningar för att kunna möta de ökande kraven på flexibi- litet i arbetslivet. Inte minst är tillgången till komvux viktig eftersom komvux för många är en förutsättning för att uppnå behörighet till eftergymnasiala studier. Promemorian slog också fast att vuxnas behov av utbildning kan förändras , inte minst på grund av arbetslivets utveckling och Planering och dimensionering av gymnasial utbildning För den enskilda individen är det därför viktigt att det finns en långsiktig möjlighet att byta yrkeskarriär, även om indi- viden har fullföljt en gymnasial utbildning. En sådan karriär- växling börjar för många genom behörighetsgivande studier inom komvux. För att underlätta omskolning under pågående yrkesliv behövs alltså en god tillgång till utbildning som ger behörighet till eftergymnasiala studier. Det finns även de som av olika skäl aldrig har fullföljt utbildning inom gymnasieskolan. Vidare beskrevs i prome- att dagens arbetsmarknad ofta kräver eftergymnasial utbild- ning och för att få tillträde till sådan utbildning måste individen ofta komplettera tidigare utbildning med behörighetsgivande kurser inom komvux. För de som inte har uppnått grundläggande behörighet till eftergymnasiala studier är det viktigt att möjligheten att uppnå be- hörighet till eftergymnasial utbildning finns kvar även senare i livet. Förslagen i promemorian följdes senare av regeringens proposition, Rätt till behörighetsgivande utbildning inom komvux (prop. 2016/17:5). beslutade i enlighet med förslagen i propositionen. Detta ledde till ändringar i skollagen som innebar en utökad rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande och sär- skild behörighet till högskoleutbildning50 samt en rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppnå grundläggande behörig- het till och särskilda kunskaper för utbildning inom . För båda typerna av behörighetsgivande utbildning gäller rätten till utbildning för vuxna som är behöriga att delta i komvux på gymna- sial nivå. Ändringarna i skollagen innebar även att det tidigare kravet på att den vuxne ska ha en examen från ett yrkesprogram i gymnasie- skolan för att det ska finnas en rätt till komvux på gymnasial nivå togs bort. Ändringarna51 trädde i kraft . Rätt till komvux som svenska för invandrare (sfi) för personer med begränsade kunskaper i svenska språket betänkande52 beskrevs grunderna för att tillhandahålla utbildning i sfi för alla vuxna som saknar kunskaper i det svenska språket. Sfi har varit föremål för statliga utredningar med olika inriktning. 50Högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå och som vänder sig till nybörjare. 51Jfr 20 kap. 19–19 e §§ skollagen. 52SOU 2003:77 Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andraspråk för samhälls- och arbetsliv. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning överfördes ansvaret och huvudmannaskapet för sfi helt till kommunerna och bestämmelser om undervisningen skrevs in i skol- lagen som en del av utbildningsväsendet för vuxna. Kommunerna blev enligt skollagen skyldiga att hålla sfi tillgänglig så att en kurs kunde påbörjas från det att rätten till sfi inträtt. När lagen (2010:197) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invand- rare infördes tillkom även regleringar i skollagen om när sfi ska kunna påbörjas för de som omfattas av reformen. Kommunerna ska verka för att de som omfattas av lagen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska kunna påbörja sfi inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till en sfi-kurs hos kommunen. är sfi tillsammans med utbildning på grundläggande och gymnasial nivå en del av komvux. Enligt nu gällande bestämmelser i skollagen53 har en person rätt att delta i utbildning i sfi det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. Vidare regleras i skollagen att hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i sfi erbjuds dem som har rätt att delta i utbildningen. Varje kommun ska också aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till ut- bildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbild- ningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i sfi inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbild- ningen kunna påbörjas inom tre månader.54 infördes ett nytt regelverk för vissa nyanländas etablering i arbets- och samhällslivet som bl.a. ersatte lagen om etabler- ingsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Det nya etableringspro- grammet regleras i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare, förordningen (2017:820) om etabler- ingsinsatser för vissa nyanlända invandrare samt i förordningen (2017:819) om ersättning till deltagare i arbetsmarknadspolitiska in- satser. I det nya etableringsprogrammet infördes särskilda regleringar om deltagande i reguljär utbildning inom skolväsendet eller motsva- rande för nyanlända med kort utbildning som efter en arbetsmark- nadspolitisk bedömning inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet.55 I nu gällande bestämmelser i skol- 5320 kap.31 § skollagen. 5420 kap. 28 och 29 §§ skollagen. 55Jfr lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare samt 12, 13 och 14§§ förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning lagen framgår att varje kommun aktivt ska verka för att en nyanländ som omfattas av lagen om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i sfi hos kommunen. Rätt till utbildning i särvux I propositionen Om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux56 betonades utbildningsperspektivet på så sätt att särvux skulle fylla samma funktion för de studerande som då- varande grundvux. I samband med kommunaliseringen av särskolan 1996 övergick ansvaret för särvux från landstingen till kommunerna.57 Carlbeck-kommittén58 som hade till uppgift att se över utbildningen för barn, ungdomar och vuxna med utvecklingsstörning för att stärka utbildningen och åstadkomma en inkluderande skola och undervis- ning, framhöll vikten av att det skulle införas en rätt till grundlägg- ande utbildning även för vuxna med utvecklingsstörning. infördes en rätt till grundläggande särvux för den som saknar kunskaper som uppnås i särskolan59 och kommunen fick också ett ansvar att aktivt verka för att motivera till deltagande i grundläggande komvux. I samband med att skollag skulle börja tillämpas för vuxenutbildningen infördes också en gemensam läroplan och en förordning för hela vuxenutbildningen60. I båda dessa förordningar betonas rätten att kunna kombinera studier i de olika skolformerna. Det finns än ingen rätt till särvux på gymnasial nivå även om kommunerna enligt bestämmelserna i skollagen ska erbjuda sådan utbildning och aktivt verka för att de som är behöriga deltar i utbildning. När det gäller särvux på grundläggande nivå finns en rätt att delta i utbildning för en vuxen med utvecklingsstörning det år han eller hon fyller , om han eller hon är bosatt i landet, saknar sådana kunskaper som utbildningen i grund- 1987/88:33 Om kompetensinriktad vuxenutbildning för psykiskt utvecklingsstörda, särvux. 57SOU 2011:8 Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. 58SOU 2004 :98 För oss tillsammans – om utbildning och utvecklingsstörning. 2005/06:148 Vissa frågor om vuxnas lärande m.m. 60Förordningen om läroplan för vuxenutbildningen (Lvux12) och förordningen om vuxenutbild- ning. Planering och dimensionering av gymnasial utbildning särskolan syftar till att ge, och har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Hemkommunen ansvarar för att de som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och önskar det, också får delta i sådan utbildning. Varje kommun ska aktivt verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning på grundläggande nivå och för att motivera dem att delta i sådan utbildning.61 4.1.6Sammanfattande iakttagelser av hur styrningen av utbudet av gymnasial utbildning förändrats fram till Graden av central styrning av gymnasieorganisationen har minskat kraftigt Reglerna kring vem och vilka som får fatta beslut om utbudet och organiseringen av gymnasieverksamheten har genomgått en radikal förändring och fram till .