sou · H8B330 · 2020-06-02 00:00:00 — Betänkande av Utredningen om en moderniserad arbetsrätt SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att låta en särskild utredare lämna förslag om hur arbetsrätten kan moderniseras och anpassas efter dagens arbetsmarknad som en grundläggande balans mellan arbetsmarknadens parter upprätthålls (dir. 2019:17). Till särskild utredare förordnades justitierådet . Som sakkunniga i utredningen förordnades från och med den departementssekreteraren , Finans- departementet, kanslirådet , Näringsdeparte- mentet, departementssekreteraren , Arbetsmarknads- departementet, och rättssakkunniga , Arbetsmark- nadsdepartementet. entledigades från uppdraget och ersattes från och med av kanslirådet , . entledigades från uppdraget och ersattes från och med av departements- sekreteraren , . Som experter i utredningen förordnades chefekonomen , , professor , , och docent , Linnéuniversitetet. Som expert i utredningen förordnades professor , universi- tet. Med verkan entledigades från uppdraget som expert i utredningen och ersattes av fil.dr. , riks- bank. En referensgrupp förordnades . I den har ingått juristen , Företagarna, arbetsrätts- juristen , , arbetsrättschefen , Kommuner och Regioner, juristen , TCO, chefsjuristen , , chefsjuristen , , och juristen , LO. Som huvudsekreterare i utredningen anställdes fil.dr. Som sekreterare i utredningen anställdes departementssekreteraren , arbetsrättsjuristen och docent . till var professor och professor anställda i utredningen. Arbetet har bedrivits i nära samråd med experter, sakkunniga och representanter i referensgruppen. Utredaren svarar ensam för för- slagen. Härmed överlämnas betänkandet En moderniserad arbetsrätt (SOU 2020:30). Utredningens uppdrag är härigenom slutfört. 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1982:80) 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2019:529) om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd................... 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ............................................... 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen................ 1.6 Förslag till lag om ändring lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning .................. 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare.............. 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård .................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) ............................................................................... Förslag till lag om ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet ..................... Förslag till lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl ..................................... 1.14Förslag till lag om ändring i lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) ............................................................................... Uppdraget och dess genomförande .............................. Beskrivning av arbetsmarknaden ................................. Utmaningar på den svenska arbetsmarknaden ..................... Demografiska och strukturella förändringar riskerar förvärra bristen på kvalificerad Hög arbetslöshet i vissa grupper ............................ Anpassning till förändringar i ekonomin .............................. Anställningar och uppsägningar............................. Den svenska modellen och anställningsskyddet Effekter av anställningsskyddet ................................. 4.2Fördelar och kostnader med anställningsskydd ur ett Förväntade effekter av anställningsskyddet ........................ Effekter av anställningsskyddet – empiriska resultat.......... Att jämföra länder med avseende på anställningsskydd och arbetsmarknadsutfall ....... Svenska studier av effekten av förändrade Andra kostnader vid uppsägning ......................................... Lagregler om turordning vid uppsägning..................... En historisk utblick............................................................... Övergripande om anställningsskyddet vid arbetsbrist ....... Arbetsbrist som saklig grund och förhållande till turordningsreglerna...................... 5.3 Möjligheten att hantera en arbetsbrist innan turordning... 190 5.4.2Arbetstagare som ska eller kan undantas 5.4.3En indelning av arbetstagarna i Placeringen av arbetstagare i turordning ............. Sanktioner vid brott mot turordningsreglerna.... 6.1Möjligheten att avvika från anställningsskyddslagen 6.2Utformningen av kollektivavtalens reglering Avtalsbestämmelser för statlig sektor.................. 6.2.2Avtalsbestämmelser för den kommunala och Avtalsbestämmelser i privat sektor ...................... Arbetsgivarens ansvar för kompetensutveckling 7.2Ansvaret för arbetstagarens kompetensutveckling enligt 7.3Kompetensutveckling i anställningen enligt annan om betald ledighet för studier............. Kompetensutveckling i kollektivavtal ................................. Allmänt om omställningsavtal .............................. 7.6.3Proaktivt stöd för verksamhets- Några exempel på modeller för stöd till omställning ......... Arbetsgivarens kostnader vid uppsägning ................... 8.2Allmänt om avslutande av en anställning från arbetsgivarens sida......................................................... Uppsägning av en tillsvidareanställning ............... Avslutande av en tidsbegränsad anställning......... 8.2.3Avslutande av en anställning genom 8.3Något om innebörden av kravet på saklig och laga Saklig grund för uppsägning vid arbetsbrist ........ Saklig grund för uppsägning av personliga skäl ... Laga grund för avskedande ................................... 8.4Regler om förfarandet vid avslutande av en anställning från arbetsgivarens sida......................................................... 8.4.1Förhandling och överläggning inför Vissa krav på beslutets form och innehåll ............ Hur ett beslut ska delges arbetstagaren ............... av tidsbegränsade anställningar ............................ 8.5Ogiltigförklaring och skadestånd vid felaktigt skiljande 8.6Tidsfrister för att påkalla en rättstvist om ogiltigförklaring och skadestånd ................................... 8.6.1Tvister om ogiltigförklaring av uppsägning Tvister om skadestånd och andra 8.7 Anställningen under en tvist om ogiltighet ........................ 8.7.1Anställningen består vid ogiltigförklaring av en uppsägning ................................................... 8.7.2En möjlighet till interimistisk prövning av tvist om ogiltighet ............................................ 8.8Hur en rättstvist kan bedrivas enligt lag 8.8.1Något om behörig domstol och om 8.8.2Samspelet mellan processuella och andra regler Balansen i anställningsskyddet beroende 9.2Lagreglerade bestämmelser om tidsbegränsade Olika typer av anställningar.................................. 9.2.3Övergång av visstidsanställning till tillsvidareanställning i vissa fall ............................ Arbetstagarens rätt till information..................... 9.2.5Besked om att tidsbegränsad anställning inte kommer att fortsätta ............................................. Avslutande av anställningen.................................. Företrädesrätt till återanställning ......................... 9.2.8Annat utredningsarbete som rör Skydd mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med 9.5Bestämmelser om tidsbegränsade anställningar inom Möjlighet till avvikelser från lagen ....................... Den statliga sektorn .............................................. Den kommunala och regionala sektorn ............... Den privata sektorn ............................................... Tillgång till omställningsförmåner....................................... Hur fungerar anställningsskydd och kompetensutveckling i praktiken?.............................. 10.2.1 Kostnader för att avvika från Undersökningar från parterna .............................. 10.2.4 Andra aspekter av turordningsreglerna................ 10.3.1Incitament för arbetsgivaren att erbjuda utbildning och arbetstagarnas incitament 10.3.2 Inget i lag reglerat ansvar för Kostnader vid uppsägning.................................................... Balans i anställningsskydd för arbetstagare med olika Internationell utblick; anställningsskydd .................... De olika komponenterna i index ......................... 11.3.1 Tillsvidareanställningar – varför rangordnar det svenska anställningsskyddet som relativt starkt?........................................................ Visstidsanställningar – varför rangordnar det svenska anställningsskyddet som relativt svagt?......................................................... Internationell utblick; arbetsgivarens ansvar Olika former av politik för att uppmuntra 12.3.1 Exempel från andra länder .................................... Varför en moderniserad arbetsrätt? Generella överväganden med utgångspunkt i nationalekonomisk forskning ............................................ Hur gör och tänker andra? Generella överväganden för utformningen av en reglering........................................................................ 13.5.1 Balansen mellan flexibilitet och trygghet............. En sammanhållen reglering? Lagreglering i förhållande till Övergripande om uppdraget ................................................ Övergripande om behovet av lagändringar och faktorer att ta hänsyn till..................................................................... Effekter av tvåundantaget ..................................... Turordningsreglernas funktion och syfte............................ Några utgångspunkter utifrån dagens förhållanden ........... Hur tillämpas turordningsreglerna ?............................ 14.5.1 Kollektivavtal reglerar ofta turordning men gäller inte för alla................................................... 14.5.2 Inställningen till reglerna hos 14.5.3 Inställningen till reglerna enligt forskning och annat kunskapsunderlag ................................ 14.6 Ytterligare om uppdraget och dispositionen ...................... 14.7 En ny struktur på turordningsbestämmelserna .................. 14.8 Justerade regler om turordningskretsen ............................. 14.8.1 Begreppet driftsenhet bör användas även 14.8.2 Indelningen i kollektivavtalsområden bör 14.8.3 Begreppet turordningskrets bör användas också i fortsättningen............................................ 14.8.4Möjligheten att lägga samman driftsenheter 14.9 Bestämmande av turordningen ............................................ 14.9.1Anställningstidens längd bör fortsatt vara utgångspunkten för turordningen........................ 14.9.2Arbetsgivaren bör få välja i fall där flera arbetstagare har samma anställningstid................ Kvalifikationer vid omplacering enligt Kravet på tillräckliga kvalifikationer vid omplacering med stöd av förtroendemannalagen bör inte ändras ................ 14.10 Utökade undantag från turordningen ................................. Avgångsvederlag eller uppsägningsavgifter? Ett undantag från tillämpningen av turordningsreglerna för mindre företag?............. En utökad flexibilitet i utbyte mot andra förpliktelser för arbetsgivaren? En modell där alla företag får göra vissa undantag från turordningen.................................. Ett proportionellt eller fast undantag? 14.10.6 Hur stort bör undantaget högst kunna vara? 14.10.7 Undantaget bör gälla oavsett antalet 14.10.8Undantag bör inte få göras om arbetsgivaren har sagt upp personal på grund av 14.10.10 Tillämpningen av bestämmelserna på äldre En justering i företrädesrätten till återanställning .............. Återanställningsrätten i förhållande till turordning vid uppsägning.................................... Ålder bör inte vara avgörande för företrädesrätten till återanställning ...................... Inga ändringar i övrigt bör ske i företrädesrätten till återanställning ...................... Förslagen i förhållande till och Förslagen i förhållande till dataskyddsförordningen .......... Arbetsgivarens ansvar för kompetensutveckling........... Övergripande om uppdraget ................................................ Sammanfattande om gällande rätt........................................ Övergripande om behovet av lagändringar ......................... Olika alternativ för en reglering av ett utökat ansvar ......... En lagreglerad rättslig förpliktelse? En lagreglerad försäkringslösning?....................... 15.4.4En ökad flexibilitet mot att arbetsgivaren betalar för arbetstagarens kompetensutveckling?........................................... 15.4.5En ökad flexibilitet för arbetsgivare som omfattas av en försäkring med visst innehåll? 15.4.6 Utredningens slutsatser ........................................ Hur en lösning som bygger på kollektivavtal skulle 15.5.1 En större flexibilitet kopplad till ett kollektivavtal om kompetensutveckling .............. 15.5.2 Närmare om krav på kollektivavtalet för att ge en större flexibilitet............................................... 15.5.3 Motsvarande möjlighet för andra än kollektivavtalsbundna parter............................ 15.5.4 Hur mycket större skulle undantaget vara? Utformningen av ett ansvar för kompetensutveckling i lag .. 458 15.6.1 Ett ansvar för kompetensutveckling inom ramen för anställningen ........................................ 15.6.2 En reglering av ansvaret bör ske 15.6.3 Närmare om utformningen av ett lagreglerat 15.6.4 En viss kvalifikationstid bör gälla......................... 15.6.5 En rätt att föra talan först efter anställningens 15.6.6 Frågan om sanktioner för arbetsgivarens underlåtenhet att kompetensutveckla.................. 15.6.7 En spärr mot upprepade skadestånd vid 15.6.8 Regleringen bör vara semidispositiv .................... 15.6.9 Skyldigheten att erbjuda kompetensutveckling bör inte gälla arbetstagare som har fyllt ...... En skyldighet att lämna skriftlig information till arbetstagaren om kompetensutvecklingsinsatser ............... En skyldighet att informera arbetstagarorganisationer om riktlinjerna för kompetensutvecklingsarbetet .............. Förslagen i förhållande till ................................. Förslagen i förhållande till dataskyddsförordningen ......... Lägre och mer förutsägbara kostnader vid uppsägning .... Utgångspunkter för utredningens överväganden ............... 16.1.1 Övergripande om uppdraget ................................ Behovet av lagändringar ........................................ Endast kostnader i samband med tvister om uppsägning och avskedande bör ses över ................................................ Något om kostnader i samband med tvist........................... Tänkbara alternativ för en reglering..................................... Ändringar i reglerna kring ogiltigförklaring........................ 16.5.1 Vilken funktion har möjligheten till ogiltigförklaring på dagens arbetsmarknad? 16.5.2 En begränsning i möjligheten att ogiltigförklara en uppsägning ............................... 16.5.3 Anställningen bör inte som utgångspunkt bestå vid ogiltigförklaring av en uppsägning........ 16.5.4Förändringar i skadeståndsreglerna i 38 och 39 §§ anställningsskyddslagen .............................. Förslagen i förhållande till och Balansen i anställningsskyddet beroende Utgångspunkter för utredningens överväganden ............... Övergripande om uppdraget................................. 17.1.2 Omständigheter att ta hänsyn till......................... 17.1.3 Balansen i anställningsskyddet enligt lag ............. 17.1.4Annat utredningsarbete i fråga om skyddet för tidsbegränsat anställda..................................... Branschanpassningar genom kollektivavtal ......... 17.2 Överväganden och förslag .................................................... Behovet av lagändringar ........................................ 17.2.2Tänkbara alternativ för att stärka skyddet för tidsbegränsat anställda..................................... 17.2.3En tidigarelagd företrädesrätt till återanställning för arbetstagare med allmän 17.2.4En företrädesrätt till tillsvidareanställning för arbetstagare med allmän visstidsanställning Förslagen i förhållande till och Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Sammanfattning av förslagen och dess konsekvenser 19.2.1 Konsekvenser av utredningens förslag Ändrade turordningsregler och tydligt utökade 19.3.2 Vad betyder utredningens förslag? Vilka arbetsgivare påverkas? Vilka arbetstagare påverkas?................................. 19.4 Arbetsgivarens ansvar för kompetensutveckling................ 19.4.2 Vad betyder utredningens förslag? Vilka arbetsgivare påverkas? arbetstagare påverkas?.................................. 19.5 Lägre och mer förutsägbara kostnader vid uppsägning ...... 19.5.2 Vad betyder utredningens förslag?....................... Vilka arbetsgivare påverkas? Vilka arbetstagare påverkas? 19.6 Balansen i anställningsskyddet beroende 19.6.2 Vad betyder utredningens förslag......................... Vilka arbetsgivare påverkas? Vilka arbetstagare påverkas? Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om Förslaget till lag om ändring i lagen (1982:80) om Förslaget till lag om ändring i lagen (2019:529) om ändring i lagen (1982:80) om anställningsskydd................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet ............................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:358) om facklig förtroendemans ställning på arbetsplatsen.............. Förslaget till lag om ändring i lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning....................... 20.7Förslaget till lag om ändring i lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, Förslaget till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare ........... Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård.................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1994:1809) om Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) ............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet..................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl ................................... 20.14Förslaget till lag om ändring i lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat 20.15 Förslaget till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) ............................................................................. OECD-index; indikatorer ........................................... förslag – några exempel från litteraturen ..... Hur anställningsskyddet är reglerat och tillämpas är faktorer som påverkar arbetsmarknadens funktionssätt. Lagen om anställnings- skydd infördes mot bakgrund av de strukturella förändringar som skedde i . Förändringarna väckte farhågor om att arbetstillfällena skulle minska och regeringen tillsatte därför den så kallade Åmanska utredningen, som utarbetade underlaget till lag om anställningsskydd. I stor utsträckning syftade lagen till att skydda den äldre arbetskraften men har också i allt större ut- sträckning fått den grundläggande funktionen att skydda arbets- tagare mot godtyckliga uppsägningar. Sedan anställningsskyddslagen infördes har det skett stora för- ändringar på arbetsmarknaden. Ekonomin har i högre grad kommit att domineras av tjänstesektorn. Utvecklingen har inneburit att pro- duktionen är beroende av medarbetarnas kompetens, snarare än olika typer av råvaror. Även den demografiska utvecklingen har inneburit att efterfrågan på högkvalificerad arbetskraft har ökat. Utvecklingen har medfört att vissa grupper har fått det svårare att etablera sig på arbetsmarknaden. Utvecklingen ställer höga krav på ekonomins anpassningsför- måga. Anpassningar till förändringar i omvärlden sker i den svenska ekonomin i hög grad genom anställningar och uppsägningar, det vill säga genom att arbetskraft rör sig mellan verksamheter som drar ner till verksamheter som expanderar. Rörligheten på arbetsmarknaden har ökat och anställningars varaktighet har minskat. Ett annat viktigt inslag för ekonomins anpassningsförmåga är kompetensutveckling i arbetslivet. Exempelvis har i flera sammanhang påpekat att mer än hälften av produktivitetsökningarna hänger samman med anpassning av kvalifikationer och organisationsformer. I takt med utvecklingen har arbetstagarnas kompetens blivit allt viktigare för att skapa trygghet på arbetsmarknaden. Under slutfasen av arbetet med det här betänkandet har eko- nomin och arbetsmarknaden utsatts för stora utmaningar i spåren av smittspridningen av covid-19. Bland annat har detta hitintills med- fört ett flertal stora permitteringar och varsel. I tider av stora för- ändringar i samhället blir arbetsmarknadens anpassningsförmåga särskilt viktig. Det går inte att i närtid överblicka konsekvenserna av covid-19, och utredningen har därför inte haft möjlighet att närmare analysera effekterna av situationen. Utredningens förslag syftar sammantaget till att främja verksam- heters anpassningsförmåga och därmed främja tillväxt och välfärd. ska arbetstagarna fortsatt vara skyddade mot godtyckliga uppsägningar, och anställningstryggheten baseras i högre grad på ökade möjligheter till kompetensutveckling, ökade möjligheter att hitta ett jobb, och ökade möjligheter till en varaktig etablering på arbetsmarknaden. Det här är viktiga steg för att anpassa anställnings- skyddet till hur arbetsmarknaden har utvecklats och förändrats sedan anställningsskyddslagen infördes. Utredningen har haft i uppdrag att utarbeta författningsförslag om tydligt utökade undantag från turordningsreglerna samt om ett stärkt ansvar för arbetsgivaren för arbetstagarnas kompetensutveck- ling och omställningsförmåga inom ramen för anställningen. I upp- draget har också ingått att lämna författningsförslag som särskilt för mindre företag innebär lägre och mer förutsägbara kostnader vid uppsägningar, som rättssäkerheten och skyddet mot godtycke upprätthålls. Slutligen har utredningen haft i uppdrag att överväga författningsändringar i syfte att skapa en bättre balans i anställningsskyddet för arbetstagare med olika anställningsvillkor. Utredningen har i enlighet med direktiven haft den svenska arbets- marknadsmodellen som utgångspunkt. Direktiven ger uttryck för att vissa delar av lagstiftningen på anställningsskyddets område behöver moderniseras men att den allmänna balansen mellan parterna på arbetsmarknaden ska bibehållas. Särskilt pekas i direktiven på ökade behov av flexibilitet för arbetsgivare när det gäller vilka arbetstagare som får stanna kvar i verksamheten vid en arbetsbrist.