sou · H8B320 · 2020-04-01 00:00:00 — En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Regeringen beslutade att ge en särskild utredare uppdraget att analysera och lämna förslag om en ny myndighet som ska ha det övergripande ansvaret för att utveckla och samordna det psykologiska försvaret (dir 2018:80). Till särskild utredare förordnades landshövdingen i . Som experter förordnades ställföreträdande chefsjurist (Försvarsmakten), biträdande enhetschef (Säkerhetspolisen), publiceringschef (), säkerhetschef (), enhetschef (Myndigheten för samhällsskydd och beredskap) och ställföreträdande kommunikationsdirektör (Försvarsmakten). förordnades som sakkunniga ämnesrådet (Försvarsdepartementet), departementssekreteraren (), departementsrådet och biträdande enhetschefen () och ämnesrådet (). Som sekreterare i utredningen anställdes biträdande stabschef och kommunikationskonsulten . förordnade statsrådet följande forskare att bistå utredningen: Fil (Försvarshögskolan), professor (), fil (), professor emeritus (), docent (), professor emeritus , fil () och fil (Hybrid COE). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv för utredningen vilket innebar att utredningstiden förlängdes till den Ytterligare tilläggsdirektiv beslutades . Utredningen, som har antagit namnet , överlämnar härmed betänkandet En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Till betänkandet fogas två särskilda yttranden. 1.1Förslag till förordning (2021:xyz) med instruktion för Myndigheten för psykologiskt försvar ............................ 1.2Förslag till förordning (2021:xyz) om ändring i förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd 1.3Förslag till förordning (2021:xyz) om ändring i förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap .................................................................. 1.4Förslag till lag (2021:xyz) om ändring i lagen om (2008:717) om signalspaning Uppdrag, avgränsningar och arbetsformer .................... Vad är psykologiskt försvar? 3.21950–1982 – Det psykologiska försvaret utreds, inrättas och söker en uppgift ............................................................... – och dess förspel .................................................... försvaret och Statens upplysningscentral .............. 3.31983–2009 – SPF inrättas och avvecklas, psykologiskt försvar blir informationsberedskap? 3.3.2Styrelsen för psykologiskt försvar inrättas – av stora förändringar................ 3.4Regeringens utgångspunkter och bedömning Försvarsvilja och motståndsanda........................................... Skälen för utredningens bedömning ...................... Relevanta utredningar i närtid..................................... 5.2Försvarsberedningen – Försvaret av (Ds 2014:20)............................................................................ 5.3 (SOU 2016:80)........................................ 5.4Statskontoret – Myndigheternas arbete med psykologiskt försvar (2017:5) ................................................ Försvarsberedningen – Motståndskraft (Ds 2017:66).......... Försvarsberedningen – Värnkraft (Ds 2019:8) ..................... 5.72018 års tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01)............................................................................. 5.8 Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05).......................... 5.9Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet (Ku 2018:04) ........................................................................... Demokratin – samling för en stark demokrati (Ku 2018:02) ........................................................................... Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50) ............................................ Stärkt skydd mot manipulationer av valsystemet (Ju 2020:08)............................................................................. Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret ........................... Myndigheten för press, radio och TV (MPRT) .................... Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB)....... 6.5Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF)................................................................................ Andra myndigheter med uppdrag som berör det psykologiska försvaret ................................................... Andra aktörer med verksamhet inom det psykologiska Folk och försvar .................................................... Utredningens bedömning och slutsatser ............................ EU East StratCom Task Force............................. EU:s gemensamma enhet för hybridhot ............. att motverka hybridhot......................................... Hybrid Threats (Hybrid CoE)............................................ Utmaningar och uppgifter för ett modernt Vad är det som ska försvaras? oberoende och självständighet ............... 8.2.2Demokratin och den fria åsikts- Förtroende och tillit .............................................. 8.3 Vad är det som hotar?........................................................... 8.3.2Hot och ryktesspridning riktat mot politiker, tjänstemän, forskare, journalister, 8.3.3Desinformation riktad mot samhällets Informationspåverkan som en förberedelse för eller som ett led i ett väpnat angrepp ............. En ny myndighet för psykologiskt försvar.................... 9.1 Övergripande inriktning för en ny myndighet ................... 9.2Stödja, stärka, samordna och utveckla samhällets samlade motståndskraft inom det psykologiska Skälen för utredningens förslag ............................ 9.2.2Identifiera, analysera och kunna möta Skälen för utredningens förslag ............................ 9.2.4Sprida kunskap och löpande bidra till övriga berörda aktörers beredskap inom området .......... Skälen för utredningens förslag ............................ 9.2.6Utbildning och övning inom myndighetens Skälen för utredningens förslag ............................ 9.2.8Beställa, kvalitetssäkra och förmedla forskning och annan kunskapsutveckling i frågor som rör psykologiskt försvar ....................................... Skälen för utredningens förslag............................ 9.2.10Stöd till medieföretag vad gäller att analysera, identifiera och möta otillbörlig 9.2.11 Skälen för utredningens förslag............................ Information och underlag till regeringen ............ Skälen för utredningens förslag............................ 9.3Uppgifter som inte bör överföras till den nya myndigheten ........................................................... 9.3.1Information om totalförsvar och 9.3.2Samordning av information vid en kris eller höjd beredskap .............................................. 9.3.3MSB:s uppdrag inom området 9.3.4Svenska institutets uppdrag rörande UD:s uppdrag att ta emot Rapid alerts................ 9.4 Andra frågor ......................................................................... Internationell sekondering av medarbetare ......... Skälen för utredningens förslag............................ Inriktning av försvarsunderrättelseverksamhet... Skälen för utredningens förslag............................ 9.4.5Skyldighet att rapportera incidenter som avser informationspåverkan.......................... Skälen för utredningens förslag............................ Ett nationellt centrum för psykologiskt försvar............. Nationellt centrum för psykologiskt försvar...................... Skälen för utredningens förslag............................ Samverkan med universitet, högskolor Samverkan inom samverkansområde/ beredskapssektor ... för den nya myndigheten .......................................... Skälen för utredningens förslag ........................................... Den nya myndighetens resursbehov och finansiering ... Resurser som avsätts för den verksamhet som föreslås föras över från MSB till den nya myndigheten...... Uppdraget om informationspåverkan .................. 12.2.2 MSB:s budgetunderlag –2023 ................. 12.2.3 MSB:s bedömning i skrivelsen Så skapar Organisation och bemanning ............................................... Lednings- och stödfunktioner .............................. (OH) ...................................................................... 12.4.6 Utveckling av det psykologiska försvaret ............ Åtgärder som kan påskynda processen att inrätta en ny myndighet....................................... Tilläggsdirektiv nr 2.............................................................. Den nya myndigheten bör lokaliseras Skyndsam tillsättning av organisationskommitté............... Förslag till förordning med instruktion för den nya myndigheten ..................................................... Förslag till förordning (2021:xyz) om ändring i förordningen (2015:1053) om totalförsvar och höjd beredskap............................................................... Förslag till förordning (2021:xyz) om ändring i förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap................................................................ 14.4Förslag till lag (2021:xyz) om ändring i lagen om (2008:717) om signalspaning Konsekvenser som ska anges enligt 15 § kommittéförordningen................................................. Konsekvenser för MSB av att uppgifter förs över till den nya myndigheten...................................................... och för Säkerhetspolisen ...................................................... 15.6 Konsekvenser för klimat och miljö Utredningens uppdrag har varit att analysera och lämna förslag om en ny myndighet som ska ha det övergripande ansvaret för att utveckla och samordna det psykologiska försvaret. Utgångspunkten i utredningens direktiv är att arbetet med ett psykologiskt försvar är av stor vikt och behöver förstärkas. Det finns enligt utredningen skäl att skilja mellan å ena sidan det övergripande ändamålet med det psykologiska försvaret och å andra sidan de verksamheter som genomförs för att uppnå detta ändamål. De beskrivningar av det psykologiska försvarets ändamål som förekommit i tidigare utredningar och propositioner har enligt utredningens bedömning i alltför hög utsträckning avsett verksamheter som bör ses som medel för att nå det övergripande ändamålet. Uppbyggnaden av en ny myndighet och ett modernt psykologiskt försvar bör i stället utgå från vad det är som ska försvaras och skyddas. Med utgångspunkt i den försvarspolitiska inriktningspropositionen, de beslutade målen för säkerhet och den nationella säkerhetsstrategin är utredningens bedömning att ändamålet med det psykologiska försvaret bör vara att värna det öppna och demokratiska samhället, den fria åsiktsbildningen samt frihet och oberoende. Att skydda dessa värden är en del av säkerhetspolitik. utsätts för angrepp av olika slag då t.ex. cyberangrepp och försök till otillbörlig informationspåverkan riktas mot svenska myndigheter, förtroendevalda, organisationer, företag, redaktioner, journalister, forskare, tjänstemän och debattörer. Det psykologiska försvaret bör ses som en självklar del av arbetet med att värna det öppna samhället, den fria åsiktsbildningen samt frihet och oberoende. En viktig del i detta bör vara att stärka den samlade förmågan att identifiera och möta otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information riktad mot . Detta måste ske med respekt för den grundlagsskyddade tryck- och yttrandefriheten. Det psykologiska försvaret behöver samordnas och utvecklas Ett flertal statliga myndigheter och andra aktörer har uppgifter som är viktiga för det psykologiska försvaret. I likhet med (SOU 2016:80), Statskontoret och Försvarsberedningen bedömer att det saknas samordning, tydlig styrning och ansvarsfördelning vad gäller det psykologiska försvaret och att en risk med detta är att får en sämre samlad bild av hotens karaktär och omfattning och därmed en sämre förmåga att hantera dem. Utredningens bedömning är att det är ovisst om de myndigheter som har uppgifter som berör det psykologiska försvaret har tillräcklig kännedom om varandras arbete och det förekommer sannolikt en del dubbelarbete. En ökad samordning av tillgängliga resurser skulle ge flera fördelar. Resurserna skulle användas mer effektivt och förmågan att koordinera insatser skulle öka på både kort och lång sikt. En bättre samordning skulle också ge operativa fördelar när flera myndigheters insatser behöver koordineras i ett akut läge. Övergripande inriktning för en ny myndighet för psykologiskt försvar De utmaningar som ett modernt psykologiskt försvar står inför kan ses som exempel på komplexa samhällsproblem som spänner över flera politik- och verksamhetsområden. Komplexiteten gör att det krävs samverkan över myndighets- och departementsgränser och mellan det offentliga och företag och organisationer. Det behövs lösningar som möjliggör samverkan och att den samlade kompetens som finns och de offentliga resurser som avsätts kan användas effektivt för att uppnå en nationell förmågehöjning inom området psykologiskt försvar. Det psykologiska försvaret ska, både nationellt och internationellt, kunna identifiera, analysera, möta och förebygga otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information riktad mot eller svenska intressen, och som syftar till att försvaga motståndskraft och befolkningens försvarsvilja eller att otillbörligt påverka olika målgruppers uppfattningar, beteenden och beslutsfattande. Det psykologiska försvaret ska även stärka befolkningens förmåga att upptäcka och kunna motstå påverkanskampanjer och desinformation. Därmed bidrar det psykologiska försvaret till att skapa motståndskraft och försvarsvilja hos befolkningen och i samhället. Det psykologiska försvaret måste dels verka förebyggande, dels operativt vilket kräver både ett långsiktigt perspektiv och en förmåga att snabbt kunna agera när så krävs. Det psykologiska försvaret ska också kunna fullgöra sina uppgifter i både fredstid och ytterst i krig och bidra till ett starkt svenskt totalförsvar som är krigsavhållande, och därmed förebyggande och fredsbevarande. Många aktörer har en uppgift i detta arbete; statliga myndigheter, kommuner, regioner, medier, frivilligorganisationer, tankesmedjor och företag för att nämna några av de viktigare. Större delen av det arbete som bidrar till att uppnå det övergripande syftet för det psykologiska försvaret kommer även framgent att bedrivas av andra myndigheter än den nya myndigheten. Den nya myndigheten bör dock ges i uppgift att driva på utvecklingen och arbetet och ges mandat att kunna leda samordnade aktiviteter som syftar till att identifiera, analysera och möta otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information riktad mot eller svenska intressen. Myndigheten bör ges mandat och uppgifter som möjliggör att den blir ledande expertmyndighet och samverkansnod inom psykologiskt försvar och då särskilt arbetet som avser otillbörlig informationspåverkan. En ny myndighet för ett stärkt psykologiskt försvar Utveckla och samordna psykologiska försvar Den nya myndigheten föreslås få i uppdrag att leda arbetet med att utveckla och samordna psykologiska försvar. Uppdraget innebär dock inte att myndigheten övertar andra aktörers ansvar för att skydda sin egen verksamhet utan ansvarsprincipen gäller. Uppdraget att utveckla och samordna föreslås framgå av myndighetens instruktion och det bör anges att detta uppdrag gäller i fredstid, vid höjd beredskap och i krig. Det blir därmed tydligt att myndigheten dels har viktiga uppdrag i fred, dels är en del av ett starkt svenskt totalförsvar. Det samordnande uppdraget innebär inte att myndigheten ska ta över beslutanderätt i frågor som det tillkommer andra myndigheter att besluta om. Stödja, stärka och samordna arbetet med samhällets samlade motståndskraft inom det psykologiska försvaret. Att skapa motståndskraft har varit en kärnuppgift för det psykologiska försvaret sedan det första gången inrättades i . Enligt utredningens bedömning bör det vara så även . Uppgiften bör enligt utredningen främst utföras genom arbetet mot otillbörlig informationspåverkan och då särskilt de delar som avser stöd till det omgivande samhället men också genom kunskapsutveckling i form av t.ex. beställning av ny forskning, genom spridning av kunskap och informationsmaterial, genom utåtriktad kommunikation och genom övning och utbildning. Genom att ange att uppgiften avser det psykologiska försvaret så förtydligas att byggandet av motståndskraft här inte avser rent fysiska åtgärder som teknisk infrastruktur eller redundans i energiförsörjningen. I uppgiften att utveckla och samordna bör ingå att identifiera vilka myndigheter och organisationer som ansvarar för olika delar av det psykologiska försvaret, att säkerställa att det varken finns väsentliga aspekter av arbetet som faller mellan stolarna eller att det sker onödigt dubbelarbete och att, på regeringens uppdrag, formulera riktlinjer för planering och utveckling av det psykologiska försvaret och de berörda myndigheternas och organisationernas bidrag till området, att initiera och leda samverkan och uppföljning inom området psykologiskt försvar samt att löpande, till relevanta aktörer, kommunicera myndighetens samlade analys och bedömning av otillbörlig informationspåverkan mot och svenska intressen. Identifiera, analysera och kunna möta otillbörlig informationspåverkan utsätts , i fredstid, i stor omfattning för otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information. Uppgiften att identifiera, analysera och kunna möta otillbörlig informationspåverkan och annan vilseledande information som riktas mot eller svenska intressen framstår därför som den centrala uppgiften för en ny myndighet för psykologiskt försvar. Detta medför att det uppdrag som MSB har i regleringsbrevet avseende informationspåverkan bör föras över till den nya myndigheten. Ordet ”otillbörlig” bör dock tillfogas för att tydligt markera att begreppet inte avser vanligt förekommande opinionspåverkan såsom opinionsbildning i text, bild eller muntlig framställning, reklam eller annan informationspåverkan som inte kan anses som otillbörlig. Kritik mot myndigheter, regeringen, den förda politiken eller andra företeelser i samhället, liksom en fri debatt, är självklara, viktiga och legitima inslag i den fria åsikts- och opinionsbildningen och vår grundlagsfästa yttrande- och tryckfrihet. Utredningen betonar att det psykologiska försvaret måste ta sin utgångspunkt i att bevara det öppna samhällets fria kunskaps- och informationsutbyte. Fria och oberoende medier och kunskapsförmedlare är nyckelaktörer för att upprätthålla förtroendet för samhällets institutioner och företrädare. Den nya myndigheten ska ha expertkompetens, inte bara vad gäller att identifiera och analysera, utan också inom området att möta otillbörlig informationspåverkan. Däremot kommer myndigheten i enlighet med ansvarsprincipen i normalfallet inte vara den aktör som faktiskt möter eller bemöter desinformation som sprids inom ett visst ansvarsområde, utan detta förutsätts i normalfallet ske genom den aktör som har ansvaret. Myndigheten ska dock kunna stödja drabbade aktörer med rådgivning inom strategisk kommunikation för att möta identifierad informationspåverkan, ta fram och genomföra kommunikationsstrategier till stöd för andra aktörer, samordna arbetet med aktörernas strategiska kommunikation samt vid behov genomföra egna motåtgärder. Sprida kunskap och löpande bidra till övriga berörda aktörers beredskap vad gäller psykologiskt försvar. Den nya myndigheten bör aktivt bidra till övriga aktörers beredskap och förmåga inom området psykologiskt försvar. Detta bör innebära att till den som är utsatt kunna ge ett operativt stöd vad gäller att identifiera, analysera och möta otillbörlig informationspåverkan. Det innebär också kunskapsspridning till samhället och till befolkningen samt samverkan och strategiska kommunikationsinsatser såväl i vardagen som vid kriser och krig. Myndigheten ska bidra med expertkunskap och kunna ta fram råd och rekommendationer för att möta otillbörlig informationspåverkan. Genom samverkan skapas också förutsättningar för att dela erfarenheter och gemensamt lärande. Ett särskilt fokus bör läggas på den påverkan som riskerar att hota demokratin, där t.ex. journalister och beslutsfattare kan vara särskilt utsatta. Utredningen har i samtal med företrädare för medieföretag, journalister och andra uppmärksammats på att det kan finnas ett särskilt behov av ökade insatser från statliga myndigheter vad gäller att stödja medieföretag och journalister som utsätts för otillbörlig informationspåverkan, ofta i kombination med hat och hot. Det finns därför skäl att särskilt lyfta fram denna uppgift för den nya myndigheten. Se till att utbildning och övningar kommer till stånd inom myndighetens ansvarsområde. Myndigheten ska ha förmåga att planera och genomföra utbildningar för myndigheter, kommuner och civilsamhället. Myndigheten ska också kunna tillhandahålla utbildningsmaterial. Inom övningsområdet ska myndigheten aktivt medverka i planering och genomförandet av övningar där frågor inom området psykologiskt försvar behandlas. Följa, beställa, kvalitetssäkra och förmedla forskning och annan kunskapsutveckling i frågor som rör psykologiskt försvar För att ska kunna utveckla och vidmakthålla nödvändig kompetens inom det psykologiska försvaret är det av avgörande betydelse att den nya myndigheten kan initiera och finansiera forskning och studier. Myndigheten bör därför ta över och utveckla den forskningsfinansierande verksamhet som MSB har bedrivit inom området psykologiskt försvar. Förutom att initiera och finansiera forskning som utförs vid högskolor, universitet och andra forskningsinstitut bör myndigheten kunna följa, ta del av och kritiskt granska pågående internationell forskning inom området psykologiskt försvar. Information och underlag till regeringen Den nya myndigheten ska bistå regeringen med underlag för utvecklingen av det psykologiska försvarets förmåga såväl i fred som i krig. Uppgifter om otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information som kan ha betydelse för säkerhet eller som av någon annan anledning bör komma till regeringens kännedom ska utan dröjsmål rapporteras till på det sätt som regeringen närmare bestämmer. Ett nationellt centrum för psykologiskt försvar För att stärka samverkan, samordning och utveckling och åstadkomma en nationell förmågehöjning inom det psykologiska försvaret bör det inrättas ett Nationellt centrum för psykologiskt försvar inom den nya myndigheten. Centrumets huvuduppgift ska vara att utveckla, samordna och stärka den nationella förmågan att identifiera, analysera och möta otillbörlig informationspåverkan. Centrumet ska möjliggöra samverkan mellan myndigheter och andra berörda aktörer, bidra till att säkerställa ett samordnat operativt agerande samt på strategisk nivå driva kunskaps-, metod- och förmågeutveckling inom det psykologiska försvaret framåt. För att den nya myndigheten ska kunna lösa de uppgifter som föreslås måste myndigheten ha en nära samverkan med försvarsunderrättelsemyndigheterna. För att åstadkomma detta bör myndigheten vara en informationsberättigad totalförsvarsmyndighet.