sou · H8B380 · 2020-12-15 00:00:00 — 309Regeringskansliet, Lägesbild coronavirus 2019-nCov . 310Regeringskansliet, Lägesbild coronaviruset och covid-19 . 311Regeringskansliet, Lägesbild nya coronaviruset och covid-19 . 312Regeringen (2020), Uppdrag om att på nationell nivå säkra tillgången på skyddsutrustning. 313Uppgift från Vårdföretagarna. rollen som samordnare av behoven i länet. Men det är inte tillräckligt för att lösa problemen. uppmanade att ta hänsyn till kommunernas behov, och tillade att vihar nåtts av informationen att regionerna och sjukvården prioriteras i som fört vidare begäran från stad fick följande svar från : Eftersom en nationell prioritering behöver göras kan inte leverera nedanstående utrustning med mindre än att ert behov av utrustning är akut (behov ). Vår prioritering grundar sig i en nationell och regional lägesbild. egen bedömning var att vid , det vill säga , var den mest drabbade regionen i Sverige.315 framhöll SKR kommunernas utmaningar till Social- departementet och . initierades en process för kommunernas möjlighet att begära stöd.316 Av kartläggning framgår att svårigheterna att få fram skyddsutrustning var störst i storstäder och storstadsnära kommuner. Många kommuner angav att de hade lagt beställningar men att leveranserna uteblivit. Bland skyddsutrustning som sak- nades nämndes stänkskydd, ansiktsmasker, visir, skyddskläder och handsprit.317 Vid rapporte- rades att det var brist på skyddsutrustning i stort sett över allt i landet.318 Samma bild har styrelsen för /gett. Det uppstod snabbt svårigheter att få tag på skyddsutrustning, handsprit och liknande, leverantörerna kunde inte leverera. Regionerna behövde inledningsvis prioritera att sjukhusen hade utrustning. 314Brev om kommunernas materialförsörjning, , stad, . 315Länsstyrelsen i , svar på frågor från Corona- kommissionen. 316Redovisat av representanter för SKR vid möte med kommissionens sekretariat den 14 sep- tember 2020. 317Socialstyrelsen (2020), Lägesbild – kommunernas beredskap för allmän spridning av covid-19. 318Sveriges Kommuner och Regioner, Minnesanteckningar socialchefsnätverk . några län upplevde att saknade kunskap om kommunernas hälso- och sjukvård och inte hade beredskap att agera så snabbt som behövdes. Av enkäterna från Smittskydd i Region och Region framgår att nästan alla särskilda boenden hade tillgång till plastförkläden, handskar, heltäckande visir, hand- desinfektion och ytdesinfektion. av boenden med covid-19 rapporterade brist på munskydd och var fjärde att de hade brist på skyddsglasögon.319 I angav färre än hälften att de hade tillgång till skyddsglasögon, däremot hade alla tillgång till munskydd. En kommentar var att ”nu har vi allt, men vi hade inte allt den dagen smittan konstaterades”.320 I svarade var tionde särskilt boende med minst en person med konstaterad covid-19 att tillgången på skyddsut- rustning varit undermålig, var fjärde att den var dålig i början eller att det var brist på vissa produkter. Två av tre anger att det varit god tillgång.321 Vårdföretagarna gjorde en medlemsenkät . Då svarade av företagen att de antingen hade akut brist eller sannolik brist på skyddsutrustning. Endast knappt var fjärde verk- samhet svarade att de inte hade någon brist. Mellan tio och 40 pro- cent av verksamheterna i de olika länen uppgav att de inte fått någon hjälp från regionen eller sin kommun med skyddsutrustning. Endast var tionde verksamhet uppgav att de fått god hjälp. I en medlemsundersökning fackförbundet gjorde (–) svarade av de anställda i hem- tjänst och av personalen i särskilt boende att det före- kommit situationer där anställda arbetat utan rätt skydds- utrustning.322 Vi såg vilken utrustning personalen på sjukhus hade och vi hade bara visir, och jobbade med samma smitta. Det kändes som att jobba naken. Varför inte kirurgiskt munskydd hos oss också? Det är ju som om vår 319Smittskydd (2020), Kartläggning av covid-19 på säbo i . 320Smittskydd/Vårdhygien Region (2020), Enkät om covid-19 besvarad av verksam- hetschefer på säbo. 321Smittskydd (2020), Kartläggning av covid-19 på särskilda boenden i . 322Fackförbundet (2020), om skyddsutrustning, SO och RSO inom vård och omsorg vecka 14 2020. arbetsgivare säger till oss att de inte bryr sig om oss, om vi dör. (Under- sköterska, skyddsombud ) fick vanligen prioritera hårt när skydds- utrustning skulle användas. I kunde personalen använda visir vid varje besök först i början av sommaren.323 En av de största enskilda vårdgivarna, , har uppgivit att de började införa munskydd för all personal i sina hemtjänst- enheter. Attendo gjorde egna inköp direkt från . Rekommendationerna om skyddsutrustning upplevdes som oklara och de regionala smittskyddsenheterna har under pandemin utfärdat rekommendationer om vilken skydds- utrustning som ska användas. I kapitel 7 har vi redovisat Folkhälso- myndigheternas rekommendationer om skyddsutrustning. De första rekommendationerna från myndigheten kom och uppdaterades . Folkhälsomyndig- heten beslutade om rekommendationer som bland annat angav att visir ska kombineras med munskydd om visir vid en riskbedömning inte bedöms helt skydda mot stänk mot munnen. SKR framförde då att rekommendationerna behöver vara så tydliga som möjligt och inkludera kommunens verksamheter. SKR ansåg även att rekommendationerna inte gav tillräckligt tydliga svar om när munskydd ska användas.324 Vårdföretagarna har utifrån sina med- lemsföretags erfarenheter konstaterat att det fanns skillnader mellan regionernas råd om vilken skyddsutrustning som skulle användas, som exempelvis om munskydd skulle användas eller om långärmade eller kortärmade förkläden skulle bäras. Även inom en region kunde det skilja eftersom vissa kommuner upprättade egna riktlinjer för skyddsutrustning.325 Först använde vi förkläden med lång ärm, visir och munskydd, sedan kom besked att det inte behövs munskydd när man har visir, och att det räcker med kortärmat förkläde när man till exempel delar medicin eller ger en person mat, långärmat i ännu mer patientnära arbete … När vi 323Muntlig uppgift från projektledare , , . 324Sveriges Kommuner och Regioner, Minnesanteckningar socialchefsnätverk . (2020), Äldreomsorgen – den svaga länken i coronastrategi? Vårdföre- tagarna publicerad . gick ut med rekommendationerna att det inte behövdes munskydd blev det mycket prat, mycket oro. Den personal som kände sig osäker och orolig om man inte hade munskydd fick munskydd. (Sjuksköterska, särskilt boende ) Enligt fackförbundet uppstod problem då regelverken ämnade att skydda patienten och att skydda personalen upplevdes som motstridiga. Ett exempel är skyddsvisir, där ett skyddsombud anmälde att arbetsgivaren lät återanvända skyddsvisir som enligt tillverkaren inte var tänkt för det. bedömde dock efter inspektion att skyddsvisiren hade använts för att skydda patienterna, varför ärendena lämnades vidare till och Det fanns oklarheter kring vad som var skyddsutrustning för att skydda omsorgsmottagaren och vad som skyddade personalen. När det var konstaterad smitta så skulle vi ha skyddsutrustning. Men man tänkte bara på att personalen inte skulle bli smittad. Vi skulle ha haft skyddsutrustning på från början för att skydda våra brukare. Det började komma först , att vi skulle jobba med visir med alla våra brukare, även . Det var fel fokus, att vi inte ska smittas, när vikunde smitta dem. Och man kunde ju vara sjuk utan att ha symtom. Men då var ju budskapet att om man inte hade symtom så kunde man inte smitta, det var det som gällde. (Sjuksköterska, ) har uppgivit att det lades cirka 100 skyddsstopp beroende på att skyddsutrustning saknades. En utmaning i vår planering har varit ställnings- taganden. De har ett uppdrag, men när de förbjöd användning av det enda material som gick att få fram orsakade det problem för oss. Deras budskap var inte synkat med och Social- styrelsen. Vi kan inte jobba med försörjning av skyddsmaterial med olika riktlinjer från statliga myndigheter. Vårdhygien och Smittskydd följde och . Fram gick det inte att tillgodose behovet. … Vi behövde råd om hur vi skulle agera om vi inte hade tillgång till godkänd utrustning, skulle vi ge omvårdnad utan skyddsutrustning, skulle vi avstå från att ge omvårdnad eller skulle vi ge omvårdnad och använda den bästa utrustning vi kunde få tag på och som våra ansåg vara tillräckligt bra? (, projektledare, ). 326Arbetsmiljöverket (2020), Förbjudet att återanvända engångsvisir som personlig skydds- utrustning, publicerad . Det finns inga studier som visar hur de ansvariga vid de särskilda boendena tolkade och tillämpade rekommendationerna. I den enkät- studie fackförbundet tagit fram för sina skyddsombud framkommer att det i drygt hälften () av de särskilda boenden som haft flera smittade förekommit att personal arbetat utan rätt skyddsutrustning, mot en dryg tredjedel () i de boenden som bara haft ett fall.327 Trots att det efter hand fanns mer skyddsutrustning att tillgå fanns längre fram kvarstående oklarheter. Frågor som kvarstod att besvara var exempelvis när personal skulle bära både visir och munskydd och när det räckte med heltäckande visir. Var det tillräckligt med kortärmade förkläden och vad var patientnära arbete och inte. Det behövdes många kreativa lösningar för att kunna säkra tillgång på skyddsutrustning. Under den mest intensiva fasen av pandemin fick personalen vid de särskilda boendena improvisera och tillverka egen skyddsutrustning för att så långt möjligt kunna skydda patienterna och även sig själva. Vi fick gå ut i butikerna och köpa arbetskläder var en kommentar. Byggmarknader tömdes på munskydd. En sjuk- sköterska berättade hur hantverkarna på hennes boende kom med munskydd. När vi fick vårt första konstaterade fall hade vi visir som vigjorde själva men inte munskydd. En kollega till mig tillverkade mun- skydd av kompresser. Vi hade inget val, vi måste gå in i hennes lägenhet. De som kom från Region för att göra testen hade all skydds- utrustning, jag hade ingenting. När vi fick information att vår boende testat positivt åkte jag och min man runt och köpte regnrockar vi kunde ha som skydd. Efter denna initiala period fick vi skyddsutrustning både 327Fackförbundet (2020), Pandemi på äldreboenden. En rapport om den svenska äldreomsorgen innan och under coronapandemin. från kommunen och det företag som äger vårt boende. (Sjuksköterska )328 Många erbjöd sig att bistå med att tillverka skyddsutrustning. Dessa var vanligen inte testade, och uppfyllde inte kravet på CE-märk- ning329. Regeringen gav i uppdrag till att identifiera metoder för att även utrustning som saknade CE-märkning skulle kunna godkännas. Det kunde till exempel gälla 3D-utskrivna visir. Det var brist på skyddsutrustning i hela stadsdelen när vi inventerade . Mellan den 10–fanns det i stort sett ingenting. Vartefter kom det mer och mer. Daglig verksamhet i stadsdelen gjorde visir, också hjälpte till (Sjuksköterska, ). I medlemsundersökning svarade drygt hälf- ten att de kände oro över tillgången till skyddsutrustning. Jobbindex är ett företag som bland annat mätte medarbetarnas nöjdhet med hur arbetsgivaren hanterat pandemin. Antalet som be- svarade enkäten är låg men den kan ge en viss bild. Femton procent av de som svarat inom vård- och omsorg var kritiska, svarade att de var varken nöjda eller kritiska, svarade att de var nöjda.330 Olika vägar för att säkra tillgången på skyddsutrustning När fick regeringens uppdrag att omfördela skydds- utrustning i landet fanns det inga regioner som hade överskott.331 Bedömningarna av behov och prioriteringar för kommunerna gjor- des av länsstyrelserna som fick regeringens uppdrag att bistå Social- styrelsen med att kartlägga behov och fördela. Länsstyrelsernas kartläggningar blev klara . Social- styrelsen tog fram en egen beräkning av det totala behovet inom bland annat särskilt boende utifrån olika scenarier. De behov av stöd som rapporterades in har enligt myndigheten legat till m.fl. (2020), In Conversation with a Worker in a Care Home in during the covid-19 pandemic, , . 329CE (Conformité Européenne), att produkten är i överrensstämmelse med EG-direktiven. 330Jobbhälsoindex AB & Svensk kvalitetsindex (2020), Coronapandemin, anställdas upplevel- ser, rapport 2020:1. 331Muntlig uppgift från till kommissionen. grund för det som levererat.332 verk fick ansvaret för att hantera inköpen. MSB har i ett svar till kommissionen angett att det fanns stora utmaningar när det gällde att få en samlad bild av kommunernas behov. Den främsta anledningen var enligt MSB:s bedömning att det inte fanns någon struktur för att fånga upp dessa behov. Läns- styrelserna har inte haft ett sådant uppdrag. MSB:s uppfattning är att det fortfarande inte finns en bra bild av kom- munernas behov av skyddsutrustning, framförallt på lång sikt.333 uppdrag var att komplettera de inköp som regionerna och kommunerna kunde göra. Även givet detta var det inte möjligt för att få fram allt det material som regionerna och länsstyrelserna redovisade behov av. Det var initialt stora problem med leveranserna till , men förbättrades situationen.334 Av sammanställningar som gjort framgår att det först är som noteringen ”tilldelning ” blir den vanliga. Kommen- tarerna ”delvis” eller ”ej tilldelning” angavs för cirka sju av tio av beställningarna. var handskar den domi- nerande varan, 3 471 350 respektive 4 645 841 par. Munskydd leve- rerades också i stort antal, 1 193 600, 979 240 och 4 652 400. En begränsad leverans av munskydd IIR fick Social- styrelsen in . Den första noterade leveransen från sker den Den första leveransen till en länsstyrelse var till Läns- styrelsen i som fick 4 800 munskydd. fick ytterligare sju länsstyrelser leveranser från Social- styrelsen. prioriterade bland de aktörer som uttryckte ett behov av skyddsutrustning. De aktörer som gjorde en beställning till men hade lager för en veckas förbrukning fick stå tillbaka för de som endast hade utrustning för . De verk- samheter som hade drabbats av mycket smitta prioriterades före verksamhet där smittan var låg.335 332Svar på frågor till , . 333Svar på frågor till MSB, . 334Svar på frågor till , . 335Muntlig uppgift vid samtal med och , . Från kommunalt verksamma har uttryckts att det fanns en prio- ritering av regionernas behov, och att det kunde bli konkurrens om produkter som det var brist på. Det som FMV köpte in gick till regionerna via . Inget till oss kommuner. Vi klargjorde detta mot , SKR m.fl. Vår leverantör av skyddsutrustning upphörde i början av pandemin i princip att leverera till oss. De hänvisade till att de fördelade leveranserna utifrån hur kunderna historiskt beställt (volymer och artiklar). Men vi kom- muner använder normalt sett aldrig vissa av de artiklar som används. (, stabschef ) Bristen var större hos oss eftersom de upphandlade leverantörerna bara fick leverera till regionen. Kommunen har flera vanliga leverantörer, men de fick vi inte beställa av. Vi hade en stor leverantör och flera mindre. Men de fick bara leverera till regionen, ingen av dem fungerade. Vår upphandlingsavdelning i kommun satte igång att leta andra leverantörer utanför . Vi fick visir från . Vi var tvungna att hitta helt nya leverantörer. Vi lyckades med det. (, äldreomsorgschef kommun) Det finns exempel på aktörer som hittade nya vägar när de vanliga leverantörsvägarna inte fungerade och det inte fanns tidsmässiga möjligheter till en offentlig upphandling. Ett är univer- sitetssjukhusets Command Center som med hjälp av korttids- permitterade inköpare från bland annat kunde få kontakt med leverantörer i och lyckades ordna med flygtransporter till . Sjukhuset kunde, bland annat med hjälp av dessa insatser, därmed klara behov som fanns i regionen och sökte också bistå den kommunala äldreomsorgen.336 Command Center kunde klara inte bara regionens behov utan även en stor del av behoven hos kommunerna i . samordnade det arbetet och fattade beslut om fördel- ning. åtog sig att vara den som köpte in och byggde upp egen distribution.337 Då stödet från i stort sett var obefintligt samt att arbetet med Region gick trögare än vi önskade så var vår plan för att nå den effekt vi behövde att vår ledning skulle se Command Center med egna ögon. Av den anledningen arrangerades ett möte med lands- 336Muntlig uppgift från divisionschef , NKS. (tjänsteanteckning). 337Muntlig uppgift från projektledare , . hövding, länsöverdirektör, samhällsbyggnadsdirektör samt Command Centers ledning.338 Flera regioner hade samverkan med kommunerna om uppköp och samordnade uppköpen liksom kontakterna med Social- styrelsen även . Vi hade brist på olika saker, olika dagar, men vi saknade främst skydds- förkläden och visir som inte gick att få fram någonstans i . Vi startade produktion av visir och förkläden själva. Vi insåg också ganska snabbt att vi och regionen behövde hjälpas åt. De sa, vi behöver skyddsutrustning. Jag sa, men vill ni ha in individer från oss om vi inte har skyddsutrustning till sjukhuset? Nej absolut inte, sa de. Men då hjälps vi åt, sa vi. På så sätt hittade vi samarbete. När vi hade nästan slut på skyddsutrustning behövde jag bara skicka en medarbetare att hämta hos regionen. Eller när vi startat produktion av skyddsförkläden, då skickade vi till regionen. (, äldreomsorgschef, kommun) Tillgången förbättrades över tid SKL Kommentus339 fick i uppdrag att teckna ett ramavtal för bristvaror som omfattar varor som det rådde brist på under coronapandemin. Dessa skulle i första hand gå till kommunala och kommunalt finansierade privata vård- och omsorgsverksamheter. kunde SKL Kommentus börja leverera utrustning till kommunerna. Det var då en mer stabil situation såväl för kommuner som regioner.340 SKR fick under andra hälften av maj via sitt social- chefsnätverk information att tillgången till skyddsutrustning då var kritisk i endast tio kommuner.341 kunde informera berörda att det fanns tillräckligt med CE-märkt skydds- utrustning. Myndigheten meddelade då att det endast skulle vara tillåtet att använda personlig skyddsutrustning som är CE-märkt eller som har tillfälligt tillstånd från . Av den enkät som fackförbundet genomförde angav av skyddsombuden att på deras boende använde 338Länsstyrelsen i , svar på frågor från Corona- kommissionen. 339SKL Kommentus ägs av och en majoritet av kommuner. 340Redovisat av representanter för SKR vid möte med kommissionens sekretariat den 14 sep- tember 2020. 341Sveriges Kommuner och Regioner, Minnesanteckningar socialchefsnätverk . man skyddsutrustning hos varje brukare med misstänkt eller konsta- terad smitta.342 9.3.1Hög arbetsbelastning för personalen Pandemin innebar ett snabbt ökande arbetstryck för personalen som sjukskrivningarna blev allt fler. I en enkät som Vård- företagarna gjorde till sina medlemsföretag rapporte- rade tre fjärdedelar av de som har verksamhet inom äldreomsorg en högre eller mycket högre arbetsbelastning. har beräknat att sjukfrånvaron i hälso- och sjukvård och omsorg var högre jämfört med , vilket motsvarar cirka 24 000 personer fler sjuka per dag.343 Av den enkät som Smittskydd i gjort framgår att i av de särskilda boendena var sjukfrånvaron högre än normalt, särskilt i början av pandemin. I vissa fall har några svarat att hela personalstyrkan var sjuk. Bland skälen till detta nämndes att man skulle vara hemma vid minsta symtom. Rädsla var också ett skäl till att stanna hemma från arbetet, både för att smitta de boende och för att själv bli smittad.344 Från redovisas att stadsdelarna för- beredde sig på ett värsta scenario om 20 procents frånvaro. På en del enheter kunde sjukfrånvaron uppgå till 30 procent.345 Vi har tagit del av exempel där sju av tio var borta, i något fall hela den ordinarie personalen. 342Fackförbundet (2020), Pandemi på äldreboenden. En rapport om den svenska äldreomsorgen innan och under coronapandemin. 343Folkhälsomyndigheten (2020), Nationell strategi för utökad provtagning och laboratorieanalys av covid 19, version 4, . 344Smittskydd (2020), Kartläggning av covid-19 på särskilda boenden i . 345Samtal med företrädare för , kommunicerat med stads- delsdirektör . Den vanligaste strategin för att hantera frånvaron var, så långt vi kunnat inhämta uppgifter, att ta in extra personal, som fick snabb- utbildning för att kunna klara exempelvis basal hygien. I enkäten som Smittskydd i Region genomförde ut- gjorde en fråga hur stor andel av omsorgspersonalen som utgjorts av timanställda och personal från beman- ningsföretag. Andelen var klart högre för boenden som haft smittan än boenden som inte haft den.346 Skillnaden beror förmodligen på att äldreboenden med smittade hade mer sjukskriven personal och där- med större vikariebehov. I gick det inte att se något sådant samband.347 Stor oro hos personalen Smittskydd enkät visar att det fanns en omfattande oro bland personalen. Det ledde enligt en del av de som svarat till ökad sjukskrivning. Det kunde i vissa fall även vara svårt att få in tim- anställda. Att personal tog till sig information från sociala medier och nyhetssändningar från andra länder kunde i vissa fall även inne- bära att de fick svårt att lita på den information som verksamhets- chefen gav.348 Även i rapporterade enhetscheferna att personalen var orolig, om än inte i samma omfattning som i stockholmsregionen.349 Många i personalen var väldigt rädda, det var mycket okunskap om den nya smittan. Det var nya direktiv. Personalen var jätteduktig, kunniga, bra chef som informerade på ett bra sätt. Vi försökte så gott det gick. Alla försökte så gott man kunde efter omständigheterna trots att många var rädda, göra så gott det gick för de boende och de anhöriga, det var en hög arbetsmoral. (Sjuksköterska, ) De var rädda, det fanns ingen trygghet hos personalen. Man kunde ju inte säga till arbetskamraterna ”var inte oroliga”. Det var många i per- sonalen som blev smittade, fyra eller fem behövde respiratorvård, men ingen har dött. En del har blivit deprimerade. De har frågat varför min 346Smittskydd (2020), Kartläggning av covid-19 på säbo i . 347Smittskydd (2020), Kartläggning av covid-19 på särskilda boenden i . 348Smittskydd (2020), Kartläggning av covid-19 på säbo i . 349Smittskydd (2020), Kartläggning av covid-19 på särskilda boenden i . chef gjorde så här mot mig, skicka in mig utan skydd till en person som var smittad. (Undersköterska, ) redovisade från sin intervjustudie med enhetschefer vid 490 särskilda boenden att i princip samtliga verksamheter som varit i kontakt med beskriver vikten av att hantera medarbetarnas oro. En närvarande chef är viktig betonar , liksom samtalsstöd till personal.350 Det fanns regioner som inrättade särskilda stödteam för sin per- sonal, några liknande exempel från kommunerna har vi inte mött. KPMG bedömer utifrån sina intervjuer i att de chefer som klarade att ge trygghet till sin personal hade lägre personalfrånvaro.351 För hemtjänstpersonalen och den kommunala hemsjukvården har det varit angeläget att inte föra smitta från omsorgsmottagare som varit smittade till de som inte var smittade. har i sin granskning gjort telefonintervjuer med 388 hemtjänstenheter. De flesta enheterna hade förändrat sitt arbete med personalplaneringen för att minska risken för smittspridning. Att försöka bibehålla personalkontinuiteten har lyfts fram som en nyckelfaktor. I vissa kommuner har fått tillgång till extra personal i de fall då dagverksamheter har stängts.352 Flera av de personer som har intervjuat har nämnt att de hade avdelat särskild personal för att arbeta med personer som var smittade eller misstänkt smittade med covid-19. SKR har pekat på vikten av att så långt möjligt bör ha särskilda covid- team.353 har framfört att särskilda förstärkningsteam var en bra strategi för att minska risken för smittspridning genom att en del av personalen endast går till de äldre 350IVO (2020), Tillsyn för smittspridning av covid-19 – särskilda boenden för äldre. 351KPMG (2020), Utredning av smittspridning inom äldreboende. 352IVO (2020), Tillsyn för smittspridning av covid-19 – särskilda boenden för äldre.