sou · H8B363d2 · 2020-11-12 00:00:00 — För hälso- och sjukvård som kräver intagning vid vårdinrättning ska det finnas sjukhus.64 Kommunen ska erbjuda en god hälso- och sjukvård åt den som bor i en bostad med särskild service för personer med funktionsned- sättningar (12 kap. 1 § HSL). Avgifterna för vården bestäms som huvudregel av regionen. Avgif- ten tas ut av patientens förmyndare om patienten är när vården ges eller patienten uteblir från ett avtalat besök. Avgiften får tas ut av den underårige om det finns särskilda skäl, t.ex. då sekre- tessbestämmelser hindrar att kravet ställs mot en förmyndare.65 Det finns också ett högkostnadsskydd om vårdavgifterna upp- går till ett visst belopp. (Se 17 kap. I förarbetena till bestämmelserna om avgifter anges att det är vik- tigt att kunna ta ut avgifter inom vården även när patienterna är underåriga, till viss del av finansieringsskäl men främst på grund av de styrmöjligheter som vårdavgifterna ger. Ett exempel är möjligheten att genom en differentierad avgift styra vårdbesök mot vårdcentraler i stället för mot sjukhusens akutmottagningar samt möjligheten att avgiftsbelägga uteblivna vårdbesök, för att minimera kostnader för outnyttjade tider inom vården.66 Avgifterna ser olika ut i olika regioner men alla regioner har i prin- cip gratis vård för personer . I Region kostar dock ett besök på akutmottagning men övrig vård är av- giftsfri.67 Receptbelagda och andra läkemedel som ingår i läkemedelsför- månerna ska som huvudregel vara gratis för personer (19 § lagen, 2002:160, om läkemedelsförmåner m.m.). 1981/82:97 110, 1991/92:152 s. 11, 2016/17:43 s. 128 samt 7 kap. 4 och 6 §§ HSL. 2009/10:88 s. 22 och 2016/17:43 s. 149. 2009/10:88 s. 18 och 2016/17:43 s. 149. 67Skrivelse av Kommuner och Landsting, dnr 18/00314. Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård Målet för tandvården i är en god tandhälsa och en tandvård på lika villkor för hela befolkningen. Tandvården ska bedrivas så att den uppfyller kravet på en god tandvård. Detta innebär bl.a. att den ska vara av god kvalitet med en god hygienisk standard och lägga sär- skild vikt vid förebyggande åtgärder, tillgodose patientens behov av trygghet i vården och behandlingen, vara lätt tillgänglig, bygga på respekt för patientens självbestämmande och integritet. När tand- vård ges till barn ska barnets bästa särskilt beaktas och barnets inställ- ning till den aktuella åtgärden ska så långt som möjligt klarläggas. Barnets inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. (Se 2–3 a §§ tandvårdslagen.) Bestämmel- serna är utformade med avstamp i barnkonventionen.68 Varje region ska erbjuda en god tandvård åt dem som är bosatta inom regionen samt åt barn som vistas i regionen och som är asyl- sökande eller vistas i landet utan tillstånd. Folktandvården (regio- nen) ska svara för regelbunden och fullständig tandvård för alla barn. Även i övrigt ska regionen verka för en god tandhälsa hos befolk- ningen. (Se 5 och 7 §§ tandvårdslagen, 5 § lagen om hälso- och sjuk- vård åt asylsökande m.fl. och 6 § lagen om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd.) Tandvården är avgiftsfri för barn69, men avgift får tas ut av patien- tens förmyndare om patienten uteblir från ett tandvårdsbesök. Av- gift får också tas ut för sådan behandling som inte bedöms vara nöd- vändig men som patienten själv begär. Som vid t.ex. läkarbesök får avgiften tas ut av underårig, om det finns särskilda skäl.70 (Se 15 a § tandvårdslagen.) För eleverna i förskoleklassen, , grundsärskolan, same- skolan, specialskolan, gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska det finnas elevhälsa. Elevhälsan ska omfatta medicinska, psykologiska, psykosociala och specialpedagogiska insatser. För alla dessa insatser ska det finnas tillgång till skolläkare, skolsköterska, psykolog och 2013/14:106 avsnitt 10.1, 10.2 och 10.4. 69Tandvården är avgiftsfri till och med det år man fyller . 70Se även prop. 2009/10:88 s. 23. Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård Elevhälsan ska främst vara förebyggande och hälsofräm- jande. Varje elev ska under sin skoltid erbjudas ett visst antal hälso- kontroller. Eleverna får också anlita elevhälsan vid behov för enkla sjuk- vårdsinsatser. (Se 2 kap. 27 och 28 §§ skollagen.) Kravet på samtycke till vård Vården är i första hand frivillig i . I såväl hälso- och sjukvårds- lagen som i skollagen framgår att vården ska erbjudas. Och i patient- lagen framgår uttryckligen att hälso- och sjukvård inte får ges utan patientens samtycke, om annat inte följer av lag (4 kap. 2 § patient- lagen). När patienten är ett barn ska barnets inställning tillmätas bety- delse i förhållande till barnets ålder och mognad (4 kap. 3 § patientlagen). Det är vårdnadshavarna som, som utgångspunkt, har beslutanderätt i frågor som rör barnet (6 kap. 11–13 §§ FB). Enligt förarbetena till patientlagen är det dock inte nödvändigt att i alla situationer inhämta samtycke från vårdnadshavaren. Det centrala för bedömningen av om barnet ska anses moget nog att ensamt få besluta om viss vård eller behandling är om barnet kan tillgodogöra sig relevant informa- tion och överblicka vilka konsekvenser som hans eller hennes beslut kan få. Det krävs, enligt förarbetena, en avsevärd mognad för att ett barn ska kunna ta ställning till mer omfattande behandlingar och in- grepp. Yngre barn kan däremot på egen hand i vissa fall samtycka till enklare åtgärder.71 Som framgår ovan finns det även tvångsvårdslagstiftning, som inte förutsätter samtycke från varken barnet eller vårdnadshavaren. Där- till kan barnet få nödvändig vård för att avvärja fara som akut och allvarligt hotar barnets liv eller hälsa, även om samtycke inte kunnat inhämtas (4 kap. 4 § patientlagen). För det fall endast en av barnets vårdnadshavare (vid gemensam vårdnad) samtycker till vården kan socialnämnden i vissa fall besluta att åtgärden ändå får vidtas (6 kap. 13 a § FB). Det gäller bl.a. vid psy- kiatrisk eller psykologisk utredning eller behandling. Ett sådant ärende prövades av år 2015.72 Dom- stolen påpekade att utgångspunkten att vårdnadshavarna har både en rätt och en skyldighet att bestämma om barnets personliga ange- 2013/14:106 s. 120. 72Rättsfallet HFD 2015 ref. 5. Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård lägenheter följer av såväl svensk rätt som . Vidare framhölls, med hänvisning till förarbetena, att ett beslut enligt 6 kap. 13 a § FB utgör ett sådant ingrepp i rätten till skydd för privat- och familjeliv att det för att anses godtagbart måste vara nödvändigt och proportionerligt på det sätt som föreskrivs i artikel 8.2 i Europakon- ventionen. Av rättsfallet framgår att det måste finnas ett påtagligt och tydligt behov av åtgärden, för att den ska kunna medges. Vid be- dömningen av om barnets bästa kräver ett sådant beslut måste, enligt domstolen, även beaktas förutsättningarna för att den planerade in- satsen ska kunna genomföras på ett försvarligt sätt. Målet rörde en pojke som växelvis bodde hos sina föräldrar. Den ena föräldern ansåg att pojken skulle medicineras med centralstimulerande medel, vilket den andre föräldern motsatte sig. Det kan noteras att pojkens egna åsikter inte tycks ha vägts in vid bedömningen. I senaste rekommendationer till note- rade kommittén med oro den markanta ökningen av antalet barn som bedöms ha inlärnings- eller beteendesvårigheter, främst adhd, samt den tillhörande ökningen av amfetaminliknande läkemedel. Vidare oroade sig kommittén över att skolhälsovården inte hade tillräckligt med resurser för att ta hand om barn med psykisk ohälsa och psyko- sociala sjukdomar.73 har undersökt det psykiska välbefinnandet hos svenska 11-, 13- och 15-åringar genom att cirka 4 000 skolelever i den åldern får besvara enkäter. Undersökningen görs och omfattar ungefär 200 skolor runt om i landet. De allra flesta av dessa elever uppger att de är tillfreds med livet. Andelen med hög livstillfredsställelse har varit i princip oförändrad . har andelen 15-åringar med återkommande psyko- somatiska besvär såsom huvudvärk, sömnsvårigheter och nedstämd- het ökat, enligt undersökningen.74 Även , som utgår från diagnoser och förskrivna läkemedel, visar på en ökning av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna. De diagnoser som främst bidrar till ökningen är depressioner och olika ångestsyndrom. 73CRC/CSWE/CO/5 p. 43–46. 74Folkhälsomyndighetens rapport hälsa bland 11-, 13- och 15-åringar (2018). Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård noser som tyder på skadligt bruk och beroende av olika substanser ökar också. Andelen diagnostiserade som förskrivs läkemedel har varit . Omkring 70–av barn och unga vuxna påbörjar behandling med ett antidepressivt läkemedel efter att ha diagnostiserats med depression.75 Det ska noteras att det är svårt att mäta psykisk ohälsa, eftersom medvetenheten och öppenheten ständigt ökar och defini- tionen av psykisk ohälsa förändras . Det finns också studier som visar att den psykiska ohälsan inte har ökat men däremot efter- frågan av vård. Rapporterna varierar beroende på mätmetod.76 har påtalat att den psykiska ohälsan hos en- samkommande flyktingbarn upplevs ha ökat och föreslagit vissa åt- gärder, bl.a. obligatorisk skolgång för asylsökande och tidsgränser för när en asylutredning senast får börja.77 Inom EU utgör folkhälsan ett eget politikområde. Av EU:s funk- tionsfördrag framgår att en hög hälsoskyddsnivå för människor ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. Unionens insatser, som ska komplettera den nationella politiken, ska inriktas på att förbättra folkhälsan, förebygga ohälsa och sjukdomar hos människor och undanröja faror för den fysiska och mentala hälsan. Sådana insatser ska innefatta kamp mot de stora folksjukdomarna genom att främja forskning om deras orsa- ker, hur de överförs och hur de kan förebyggas samt hälsoupplys- ning och hälsoundervisning, liksom övervakning av, tidig varning för och bekämpning av allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa. Unionen ska komplettera medlemsstaternas insatser för att minska narkotikarelaterade hälsoskador, inklusive upplysning och före- byggande verksamhet. (Se artikel 168 FEUF.) I EU-stadgan nämns att unionen erkänner och respekterar rätten till tillgång till social trygghet och sociala förmåner som garanterar skydd i sådana fall som moderskap, sjukdom, olyckor i arbetet eller ålderdom i enlighet med närmare bestämmelser i unionsrätten samt 75Socialstyrelsens rapport av psykisk ohälsa bland barn och unga vuxna (2017). 76Se t.ex. organisationen mår allt sämre – eller? (2018). 77www.barnombudsmannen.se/barnombudsmannen/i-media/nyheter/20171/ ensamkommande-barn-maste-fa-tillgang-till-bup. Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård nationell lagstiftning och praxis. Vidare har var och en, enligt stadgan, rätt till tillgång till förebyggande hälsovård och till medicinsk vård på de villkor som fastställs i nationell lagstiftning och praxis. En hög nivå av skydd för människors hälsa ska säkerställas vid utformning och genomförande av all unionspolitik och alla unionsåtgärder. (Se artiklarna 34 och 35 i EU-stadgan.) Det finns ingen särskild rätt till hälsa enligt . Däremot finns det en rätt till liv, som kräver visst positivt handlande av staten även inom hälso- och sjukvården.78 Ett av de mål som Europa- domstolen prövat rörde en cancersjuk man som av landets domstol blivit tillerkänd gratis cancerbehandling men ändå inte fick tillgång till sina läkemedel av byråkratiska skäl. ansåg att staten därför utsatt honom för en sådan risk att det stred mot arti- kel 2. Mannen kom sedan att avlida.79 Ett annat av domstolens mål rörde ett för tidigt fött barn som dog medan det skickades mellan olika sjukhus. Barnet skickades i ambulans från ett sjukhus, som bara hade en inkubator och den var sönder, till ett annat med bättre neo- natalavdelning. Väl där vägrades barnet vård, eftersom det inte fanns plats, och barnet fick föras till ett annat sjukhus. Det sjukhuset kunde inte heller ta emot barnet som därför skickades tillbaka till det sjukhuset de kom från. Där blev barnet på nytt vägrad vård. På väg tillbaka till det tredje sjukhuset dog barnet i ambulansen. Europa- domstolen kritiserade bristen på koordinering mellan sjukhusen, att ingen av läkarna gav barnet den akuta vård som krävdes och att det inte fanns tillräcklig medicinsk utrustning (inkubatorer) på sjukhusen. Barnet hade därför i praktiken vägrats vård och utsatts för en risk som lett till döden. Därtill hade den efterföljande utredningen som gjorts varit otillräcklig. Domstolen ansåg att rätten till liv hade kränkts.80 har även ansett att förbudet mot tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling i konventionens artikel 3 kan vara av relevans när det gäller hälsa- och sjukvård, i vart fall när det är fråga om frihetsberövade personer. Det finns då en skyldighet för staten att skydda den frihetsberövades hälsa och tillhandahålla er- forderliga mediciner. När det gäller barn som är frihetsberövade har domstolen, med hänvisning till bl.a. artikel 3.3 i , 78Se t.ex. avgörande i målen Panaitescu mot (2012) §§ 27 och 28 samt mot (2015) § 67. 79Europadomstolens avgörande i målet Panaitescu mot (2012). 80Europadomstolens avgörande i målet mot (2015). Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård framhållit att samma ska gälla för dem som för barn generellt i sam- hället. Det ska också göras en hälsokontroll av barnet i samband med frihetsberövandet.81 27.2.2Minska spädbarns- och barnadödligheten (artikel 24.2 [a]) För att kunna bedöma vilken lagstiftning och praxis som är av störst relevans för att minska barnadödligheten bör först undersökas i vad barnadödligheten består. ansvarar för dödsorsaksregistret som ger underlag för den officiella statistiken om dödsorsaker i . Syftet med registret är att kunna beskriva dödsorsaker och följa dödlighetens ut- veckling i fördelat på bland annat kön och ålder.82 (Se 2 § och bilagan till förordningen, 2001:100, om den officiella statistiken.) Av alla levande födda barn i är det som dör innan de fyllt . Den siffran har varit i princip oförändrad . Globalt har spädbarnsdödligheten däremot minskat från , vilket motsvarar en minskning från 8,9 miljoner till 4,5 miljoner spädbarnsdödsfall . är bland de tio länder som har lägst spädbarnsdödlighet i världen. Orsaker till döds- fall (första levnadsmånaden) är främst för- lossningskomplikationer, andningsstörningar och infektioner, ofta i kombination med för tidig födsel, och medfödda missbildningar. De vanligaste orsakerna till spädbarnsdödlighet under resten av spädbarns- året är plötslig spädbarnsdöd, infektioner, tumörer och olycksfall.83 För andra barn än spädbarn är skador den vanligaste dödsorsaken. Det kan röra sig om olycksfall, självmord och övergrepp. Trafik- olyckor och självmord är vanligast. Det är en klart nedåtgående trend när det gäller hur många som dör av skadehändelser . Den näst vanligaste dödsorsaken, efter skador, är tumörer.84 81Europadomstolens avgörande i målet Blokhin mot (2016) §§ 136 och 138. 82Allmänheten kan göra egna sökningar i registret på webbplats . 83www.folkhalsomyndigheten.se/folkhalsorapportering-statistik/folkhalsans-utveckling/ halsa/spadbarnsdodlighet/ samt, avseende global statistik för , CIA:s The World Fact- book: . Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård var det knappt 500 barn som dog i . Större delen av dem var gamla. Av de övriga 196 barnen var det 44 barn (varav 30 pojkar) som dog av yttre orsaker, 43 som dog av tumörer (flest flickor) och 30 som dog på grund av medfödda missbildningar.85 Antalet dödsfall bland unga har minskat både och över tid.86 Det finns en omfattande trafiklagstiftning i . Utöver bestäm- melser om bl.a. åldersgränser och förarprov för körkort i körkorts- lagen (1998:488), finns det detaljerade bestämmelser om fordon och hur de får framföras i fordonslagen (2002:574) och trafikförordningen (1998:1276). Därutöver finns det ett antal lagar och förordningar som på olika sätt reglerar trafiksäkerheten. Den som bryter mot trafikregler kan få straffrättsliga påföljder. Utöver ett flertal bötesbrott i bl.a. trafikförordningen finns vissa all- varligare brott omnämnda i lagen (1951:649) om straff för vissa trafik- brott. Slutligen finns det bestämmelser som gör det möjligt för t.ex. en polis att ta alkoholutandningsprov av förare på väg eller utföra andra inspektioner (t.ex. lagen, 1976:1090, om alkoholutandningsprov). Människors hälsa och risken för olyckor ska även tas hänsyn till vid samhällsbyggnaden, dvs. vid planläggning och i ärenden om bygg- lov eller förhandsbesked enligt (2 kap. 5 § PBL). Utöver att barn som drabbas av tumörer får stöd och behandling av hälso- och sjukvården bedrivs det arbete på folkhälsonivå. tillsatte regeringen en utredning för att lämna förslag till en nationell cancerstrategi. Utredningen redovisade sina förslag i betänkandet En nationell cancerstrategi för framtiden (SOU 2009:11). När det sär- skilt gäller barn och unga kunde utredningen konstatera att över- levnaden för barn och unga med cancer har förbättrats avsevärt under dog 554 personer , varav 355 var . var motsvarande siffror 505 och 295, efter en succesiv årlig nedgång. Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård , till följd av en intensiv medicinsk utveckling inom såväl diagnostik som behandling.87 gjordes en överenskommelse mellan regeringen och Kommuner och Landsting (SKL)88 som syftar till att korta vänte- tiderna och i övrigt förbättra cancervården.89 I det allmänna vaccinprogrammet för flickor erbjuds vaccin mot HPV, ett virus som kan orsaka livmoderhalscancer.90 Folkhälsomyn- digheten har föreslagit att även pojkar ska erbjudas vaccinet.91 beslutade om ett nationellt handlingsprogram för arbetet med att minska självmord. I programmet ingår bl.a. kompe- tenshöjande åtgärder, minskning av tillgängligheten för medel och metoder för självmord, förbättring av de medicinska, psykologiska och psykosociala insatserna samt stöd till frivilligorganisationer.92 Regeringen har därefter gett i uppdrag att arbeta med suicidprevention och samordna arbetet på nationell nivå.93 Regeringen och Kommuner och Regioner har ingått en överenskommelse i syfte att främja psykisk hälsa, tidigt möta psykisk ohälsa samt ge effektiv vård och stöd till personer med allvarlig pro- blematik. Överenskommelsen för omfattar drygt 1,7 miljar- der kronor.94 Utredningen om skydd för barn som bevittnar våld eller andra brottsliga handlingar och ansvar för uppmaning att begå självmord har föreslagit att det införs en ny straffbestämmelse om uppmaning till självmord i 4 kap. BrB. Den nya bestämmelsen innebär ett särskilt straffansvar för den som hetsar, uppmanar eller på annat sätt utövar psykisk påverkan mot någon att begå självmord, och det till följd av särskilda omständigheter har funnits en inte obetydlig risk för att 87SOU 2009:11 s. 25. 88Numera Kommuner och Regioner. 89Se protokoll vid regeringssammanträde nr. 907 a § och bilaga 3 till smittskyddsförordningen (2004:255) samt 5 § föreskrifter om vaccination av barn i enlighet med det allmänna vaccinationsprogrammet för barn, HSLF-FS 2016:51. 91Folkhälsomyndighetens beslutsunderlag om HPV-vaccination av pojkar i det nationella vaccinationsprogrammet, . 92Läs mer i prop. 2007/08:110 avsnitt 8. 93Regeringsbeslut , dnr S2015/3986/FS. 94Regeringsbeslut , dnr S2020/00441/FS. Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård agerandet skulle leda till sådan handling.95 Förslaget bereds inom . 27.2.3Bekämpa sjukdom och undernäring (artikel 24.2 [c]) Arbetet med att bekämpa sjukdom och undernäring pågår både inom vården och genom olika myndigheters folkhälsoarbete. I finns ett antal myndigheter som arbetar med folkhälsan, däribland Folk- hälsomyndigheten, och Inspektionen för vård och omsorg. ska verka för god folkhälsa, utvärdera effek- terna av metoder och strategier på folkhälsoområdet, följa hälsoläget i befolkningen och faktorer som påverkar detta, genom kunskaps- uppbyggnad och kunskapsspridning främja hälsa och förebygga sjuk- domar och skador samt verka för ett effektivt smittskydd. Verksam- heten ska stå på vetenskaplig grund och särskild vikt ska fästas vid de grupper som löper störst risk att drabbas av ohälsa. Bland myndig- hetens särskilda uppgifter ingår att verka för en minskad smittsprid- ning, verka för att skapa öppenhet om hiv/aids och motverka stigma- tisering och diskriminering av personer som lever med hivinfektion samt att följa och analysera utvecklingen av smittsamma sjukdomar och skyddet mot dessa. (Se 1 och 3 §§ förordningen, 2013:1020, med instruktion för .) är förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och annan medicinsk verksamhet, tandvård, socialtjänst, stöd och service till vissa funktionshindrade samt frågor om alkohol och missbruksmedel. ska samordna de statliga insatserna inom socialtjänst och hälso- och sjukvård när det gäller barn och unga samt inför beslut eller andra åtgärder som rör barn analysera konsekvenserna för barn och då ta särskild hänsyn till barns bästa. (Se förordningen, 2015:284, med instruktion för Social- styrelsen.) Inspektionen för vård och omsorg är tillsynsmyndighet för hälso- och sjukvården och därmed jämförlig verksamhet (förordningen, 2013:176, med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg). Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård Ett sätt att bekämpa sjukdomar är att se till att de inte sprids. Smitt- skyddet regleras i en egen lag, smittskyddslagen (2004:168). Av den framgår bl.a. att smittskyddsåtgärder ska bygga på vetenskap och beprövad erfarenhet och får inte vara mer långtgående än vad som är försvarligt med hänsyn till faran för människors hälsa. Åtgärderna ska vidtas med respekt för alla människors lika värde och enskildas integritet. När åtgärder rör barn ska det särskilt beaktas vad hän- synen till barnets bästa kräver. (Se 1 kap. 4 § smittskyddslagen.) Den som vet eller har anledning att misstänka att han eller hon bär på en smittsam sjukdom är skyldig att vidta de åtgärder som krävs för att skydda andra mot smittrisk. Är det en allmänfarlig sjukdom har personen dessutom en informationsskyldighet gentemot män- niskor som han eller hon kommer i kontakt med, om det finns en beaktansvärd smittorisk. (Se 2 kap. 2 § smittskyddslagen.) Regionerna ska se till att allmänheten har tillgång till information som behövs för att kunna skydda sig mot smitta som kan hota liv eller hälsa. Vidare ska regionen erbjuda vaccinationer mot smittsamma sjukdomar i syfte att förhindra spridning av dessa sjukdomar i befolk- ningen (2 kap. 3 och 3 a §§ smittskyddslagen). För vissa sjukdomar finns det anmälningsplikt för behandlande läkare. Det finns också en skyldighet för den som misstänker att han eller hon är bärare av sjukdomen att utan dröjsmål söka läkare. Mot- sätter sig personen undersökning finns det vissa möjligheter till tvångs- undersökning. (Se 2 kap. 5 § och 3 kap. 1 och 2 §§ smittskyddslagen.) När det gäller samhällsfarliga sjukdomar, dvs. allmänfarliga sjuk- domar som kan få en spridning i samhället som innebär en allvarlig störning eller överhängande risk för en allvarlig störning i viktiga samhällsfunktioner och som kräver extraordinära smittskyddsåtgär- der, finns det möjligheter till mycket ingripande åtgärder, såsom att en eller flera personer sätts i karantän eller isoleras eller att ett om- råde spärras av. (Se 1 kap. 3 §, 3 kap. 9 och 10 §§ och 5 kap. 1 och 3 §§ smittskyddslagen.) Artikel 24 – hälsa, hälso- och sjukvård I finns en särskild myndighet, , som har till uppgift att i konsumenternas intresse arbeta för säkra livsmedel, redlighet i livsmedelshanteringen och bra matvanor. är ansvarig myndighet på nutritionsområdet och ska verka för bra matvanor.