sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — I fjärde stycket regleras att hemkommunen ska erbjuda lämpliga individuella insatser till de som är inskrivna i utbildningen och har behov av att fullfölja utbild- ningen ska fullfölja sin utbildning i enlighet med den individuella studieplan som ska upprättas enligt 20 kap. 8 §. Kommunen ska doku- mentera sina insatser på lämpligt sätt. I femte stycket finns bemyndi- ganden avseende hemkommunens skyldighet enligt paragrafens första och tredje stycke samt hantering av personuppgifter. Förslagen be- handlas i avsnitt 6.3. Paragrafens tredje och fjärde stycke är nytt. Tredje stycket reglerar en rätt för elev att bli mottagen i utbildning i svenska som invandrare som anordnas av en annan kommun än den som annars ska svara för Motsvarande bestämmelse finns för de flesta andra skolformer. Särskilda skäl på grund av personliga förhållanden kan här t.ex. vara att eleven arbetar i en annan kommun än där man är bosatt och folkbokförd. Beslutet kan överklagas till . Fjärde stycket reglerar en rätt till utbildning i svenska för invandrare från det datum eleven tagits emot till utbildning i svenska för invandrare. Föreligger sär- skilda skäl med hänsyn till elevens personliga förhållanden ska huvud- mannen besluta att förlänga utbildningen upp till i taget. Rätten till utbildning innebär ingen inskränkning i huvudmannens möjlig- het att besluta att utbildningen ska upphöra enligt 20 kap. 9 §. För- slagen behandlas i avsnitt 6.4 och 6.5. Paragrafen är ny och första stycket reglerar att när en nyanländ elev tas emot till utbildning i svenska för invandrare ska elevens kun- skaper bedömas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen. Vad som avses med nyanländ framgår av 3 kap. 12 a §. I andra stycket finns ett bemyn- digande om att regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådana bedöm- ningar Förslaget behandlas i avsnitt 7.4. Paragrafen är ny och reglerar interkommunal ersättning i de fall då eleven enligt 31 § tredje stycket deltar i utbildning i annan kommun än hemkommunen. Mottagande kommun ska då ha rätt till ersätt- ning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hem- kommun. Bestämmelsen motsvarar reglerna i övriga skolformer där elever kan ha rätt till utbildning i annan kommun än hemkommunen om de på grund av sina personliga förhållanden har särskilda skäl. Förslaget behandlas i avsnitt 6.4. I innehållsförteckningen för kapitlet har lagts till att det i kapitlet även finns regler om distansundervisning inom vuxenutbildning. Paragrafens första stycke har ändrats genom ett tillägg om att även distansundervisning inom skolformen vuxenutbildning regleras i kapitlet. Förslaget behandlas i avsnitt 9.7. Paragrafen är ny och reglerar kriterierna för att distansundervisning ska kunna användas inom vuxenutbildning. I första stycket anges att inom utbildning i svenska för invandrare får distansunder- visning användas efter önskemål från elev, om eleven av personliga skäl avseende avstånd till skola, arbete eller hälsa har behov av sådan undervisning samt huvudmannen anser eleven har förutsättningar att tillgodogöra sig sådan undervisning. I andra stycket anges att distansundervisning även får användas inom vuxenutbild- ning på grundläggande och gymnasial nivå. I tredje stycket regleras att vid distansundervisning inom vuxenutbildning ska kravet i 22 kap. 11 § på regelbunden direktkontakt med lärare gälla. Reglerna i 9–10 samt 12 §§ ska inte gälla. Förslaget behandlas i av- snitt 9.7. Paragrafen har ändrats genom att det i nionde punkten lagts till att även beslut enligt 20 kap. 31 § tredje stycket, om rätt att vid särskilda skäl på grund av personliga förhållanden tas emot till utbildning i sfi i annan kommun än hemkommunen, kan överklagas till Skolväsen- dets överklagandenämnd. Rätten att överklaga motsvarar rätten att i de flesta övriga skolformer överklaga sådant beslut. Förslaget be- handlas i avsnitt 6.4. (2018) Kompetensbeskrivning av lärare i grundläggande litteracitet för vuxna med andra modersmål än de nordiska. Hämtad från: av-larare-i-grundlaggande-litteracitet-for-vuxna-med-andra- modersmal-an-de-nordiska. Arbetsförmedlingen (2017). Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel? Arbetsförmedlingen (2017). Perspektiv på etableringsuppdraget. Dnr Af-2017/0017 9995. Arbetsförmedlingen (2017). Kunskapsöversikt: Nyanländas etablering på den svenska arbetsmarknaden. Working paper 2017:5. Arbetsförmedlingen (2018). Att utbilda sig eller att låta blir. Dnr Af-2018/0027 1987. Arbetsförmedlingen (2018). Hur skapar vi en mer jämställd arbetsmarknadsetablering? Arbetsförmedlingen (2019). Lägre andel nyanlända kvinnor kommer till etableringen Konsekvenser av tillfälliga uppehålls- tillstånd. Dnr Af-2018/0011 5157. Arbetsförmedlingen (2019). Vad händer i mötet? Arbetsförmedlingen (2019). Arbetsförmedlingen (2020) Årsredovisning 2019. Blossing, U., Nyen T., ., & . (2012) Att kartlägga och förbättra skolor. : Student- litteratur AB. Blossing, U. (2004) Skolors förbättringskulturer. : , Avdelningen för pedagogik. Lärarna i kunskapssamhället. Hämtad från: . (2004) Nästan välkomna: Invandrarpolitikens retorik och praktik. Ekonomifakta (2020) Utbildningsnivå – utrikes födda. Hämtad från: /fakta/arbetsmarknad/integration/ utbildningsniva/. (2018). Tid för integration – en om flyktingars bakgrund och arbetsmarknadsetablering. Fejes, A. (2019) för komvux? Hur förbereder ämneslärar- programmen och yrkeslärarprogrammen studenter för arbete i vuxenutbildning? Studier av vuxenutbildning och folkbildning. Hämtad från: . Avbrott inom vuxenutbildningen – Vilka avbryter och varför? Hämtad från: download/18.2fb7ef24154346a8a8a47335/1461225638970/4. Förslag till införande av rikttider inom vuxenutbildning i svenska för invandrare. Dnr 1591/19. (2017) Usla villkor för lärare som går Lärarlyftet. Hrastinski, S. red. (2011) Mer om nätbaserad utbildning. IFAU (2017) Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken, 2017:7. IFAU (2019) arbetsmarknadspolitik. Vad och för vem? Ifous (2017) forskning om sfi – en överblick. 2017:3 en för- studie inför ett Ifous FoU-program. (2019) Svenska språket A och O och i äldreomsorgen. (1996) Svenskundervisning for vuxna invandrare (sfi). I:Hyltenstam, K. (red.) Tvåspråkighet med förhinder. Invandrar- och minoritetsundervisning i . : Student- litteratur, s. 224–284. & Svendsen (2006). Can (a second) language be learned in the workplace? (2017) Låt kvalitet gå före pris i vuxen- utbildningen – en rapport om vuxenutbildningens utmaningar. Hämtad från: /opinion--debatt/undersokningar/2017/ 2017-03-31-lat-kvalitet-ga-fore-pris-pa-vuxenutbildningen. (2020) Coronapandemin och undervisningens genomförande. Nationellt centrum för svenska som andraspråk (2007) Den ämnes- teoretiska kunskapsbasen för sfi-lärare – om professionalitet, profes- sionalisering och behovet av formell lärarutbildning för sfi-lärare. /polopoly_fs/1.47865.1326708228!/publ_ kunskapsbasen.pdf. Nationellt centrum för svenska som andraspråk (2019) Digita- lisering inom sva och sfi på vuxenutbildningen. Hämtad från: /polopoly_fs/1.444000.1561721496!/menu/ standard/file/NC%20presenterar%20resultatet%20av%20enkät undersökningen%20Digitalisering%20inom%20sva%20och%20 sfi%20på%20vuxenutbildningen.pdf. Nationellt centrum för svenska som andraspråk (2020) Distans- undervisning på sfi. Hämtad från: /sfi- vuxenutbildning/aktuella-teman/distansundervisning-på-sfi- 1.497705. Nationellt centrum för svenska som andraspråk (2019) Kan timmarna ta slut? Hämtad från: /polopoly_fs/1.438037.1557899222!/menu/ standard/file/Kan%20timmarna%20ta%20slut%20på%20sfi.pdf. NVL (2018) Kompetensbeskrivning av lärare i grundläggande litteracitet för vuxna med andra modersmål än de nordiska. Proposition 1999/2000:135 En förnyad lärarutbildning. Proposition 2009/10:89 Bäst i klassen – en ny lärarutbildning. Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2019/20:105 Komvux för stärkt kompetensförsörjning. (2019) PM Språkplikt – Deltagande i grundutbild- ning i svenska för rätt till försörjningsstöd. S2019/05353/FST. (2013) Att hantera praktiken – om sfi-studerandes möjligheter till interaktion och lärande på arbetsplatser (Doktorsavhandling). SCB (2019) Kvalitetsdeklaration . SCB (2020) Kvalitetsdeklaration . Serder, M. (2016). Tillbaka i skolan som kommunlektor. Intervjuer med forskarutbildade lärare kring deras uppdrag hos kommunala och enskilda huvudmän. SFS (1993:100) Högskoleförordningen. SFS (1994:1194) Grundskoleförordningen. SFS (1985:1100) Skollagen. SFS (2011:185) Skolförordningen. SFS (2010:800) Skollagen. SFS (2010:1122) Förordning om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. SFS (2010:2039) Gymnasieförordningen. SFS (2011:326) Förordning om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. SFS (2011:689) Förordning om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskole- utbildningar för vidareutbildning av lärare och pedagogisk perso- nal inom förskolan som leder till lärar- eller förskollärarexamen. SFS (2011:1108) Förordning om vuxenutbildning. SFS (2012:993) Förordning om statsbidrag för utbildning i svenska för invandrare. SFS (2014:2) Förordning om försöksverksamhet med övnings- skolor. och övningsförskolor inom lärar- och förskollärar- utbildningar. SFS (2015:1047) Förordning med instruktion för . SFS (2016:350) Förordning om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. SFS (2016:400) Förordning om statsbidrag för personalförstärk- ning inom elevhälsan och när det gäller specialpedagogiska insatser. SFS (2016:709) Förordning om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. SFS (2016:937) Förordning om statsbidrag för regional yrkes- inriktad vuxenutbildning. SFS (2017:1303) Förordning om statsbidrag för lärcentrum. SFS (2018:754) Förordning om ändring i förordningen (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. SFS (2017:820) Förordning om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare. SFS (2017:1303) Förordning om statsbidrag för lärcentrum. Sheikhi, K. (2013) Vägar till förståelse (Doktorsavhandling). Hämtad från: . SKL (2017) Schablonersättningar för flyktingmottagande – fördelning inom kommunen. Dnr 17/06133. (2019) Individanpassad vuxenutbildning med fokus på digitala verktyg. Systematisk översikt 2019:03. SKOLFS (2010:37) Läroplan för samt för förskole- klassen och fritidshemmet. SKOLFS (2012:101) Förordning om läroplan för vuxenutbildningen. SKOLFS (2013:180) Allmänna råd för studie- och yrkesvägledning. SKOLFS (2017:91) Kursplan för vuxenutbildning i svenska för invandrare. SKOLFS (2018:257) Statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och kommunalvuxenutbildning i svenska för invandrare. Skolinspektionen (2015) Distansutbildning vid vuxen- utbildning. Utbildningsanordnare med betygsrätt. Skolinspektionen (2018) Kvalitetsgranskning sfi 2018. Skolinspektionen (2019) vuxenutbildning på gymnasial nivå – granskning av huvudmäns och rektorers arbete med flexibi- litet och individanpassning. Att göra individuell studieplan. Hämtad från: /skolutveckling/anordna-och-administrera- utbildning/administrera-utbildning/gora-individuell- studieplan#h- Individuellstudieplanidenkommunalavuxenutbildningen. (2009) Redovisning av uppdraget att ta fram tabeller för officiell statistik över deltagare i svenskundervisning för invandrare. Dnr U2008/8481//S (delvis). (2012) Redovisning av uppdrag om avbrott i vuxen- utbildningen. Dnr U2011/3405/S. (2015) Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. Dnr U2014/4128/S. (2016) Grundläggande litteracitet. Att undervisa vuxna med svenska som andraspråk. (2017) Redovisning av uppdrag att ta fram återkom- mande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärar- kategorier. Dnr U2016/02335/S. (2017) Etableringsstatus efter avslutat komvux . Statistik för , tabell 2A o B. (2018) Redovisning av uppdraget att utvärdera de nationella skolutvecklingsprogram – men givet i regeringsuppdrag Uppdrag till om nationella skolutvecklings- program, U2015/03844/S. (2018) Stödmaterial i vuxen- utbildningen. (2019) PM Elever, kursdeltagare och studieresultat i grundläggande och gymnasial vuxenutbildning . (2019) Elever och studieresultat i vuxen- utbildning . (2019) Lärarprognos 2019 – uppdrag att ta fram åter- kommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. (2019) Redovisning av uppdrag om att genomföra verksamhetsnära insatser för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. (2019) Digital kompetens i förskola, skola och vuxen- utbildning. Rapport nr 476. (2020) Att ställa frågor och söka svar. (2020) Kvalitetsdeklaration . (2020) Utvärdering av Lärarlyftet. (2020) Uppdrag om utvärdering av försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning (KPU). (2020) Pedagogisk personal i skola och vuxenutbildning /20. Redovisning av uppdrag om statsbidrag för lär- centrum 2019. (2020) Sammanställd information om situationen hos huvudmän inom riktade insatser med anledning av Corona-krisen. (2020) Covid-19-pandemins påverkan på skolväsendet. SKR (2016) Åtgärdsförslag för att hantera lärarbristen inom sfi. SKR (2020) Sfi – svenska för invandrare. (webbsida). integrationsocialomsorg/asylochflyktingmottagandeintegration /etableringsinsatsersfi/svenskaforinvandraresfi.7071.html. Flexibel utbildning på distans (DUKOM). SOU 1999:63 En lärarutbildning för samverkan och utbildning. SOU 2003:77 Vidare vägar och vägen vidare – svenska som andra- språk för samhälls- och arbetsliv. SOU 2008:52 Legitimation och skärpta behörighetsregler. SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning. SOU 2013:20 vuxenutbildning på grundläggande nivå –en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. SOU 2013:76 Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. SOU 2017:51 Utbildning, undervisning och ledning – reformvård till stöd för en bättre skola. Jakten på den perfekta ersättningsmodellen –Vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? SOU 2018:17 Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling. SOU 2018:19 Forska tillsammans – samverkan för lärande och för- bättring. SOU 2018:41 Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. SOU 2018:71 En andra och en annan chans – ett komvux i tiden. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande. SOU 2020:33 Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. (2019) Promemoria. –mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Statskontoret (2009) Sfi – resultat, genomförande, lärarkompetens. En utvärdering av svenska för invandrare. (2019) Utvärdering av kombinationsutbildningar för utrikesfödda. UKÄ (2019) Ämneslärare i årskurs 7–9 och gymnasiet: Ökande behov väntas i flera undervisningsämnen. UKÄ (2020) Utvärdering av försöksverksamhet med övningsskolor inom lärarutbildning. Slutrapport av ett regeringsuppdrag. Uppdrag till att svara för fortbildning för rektorer, /1195/S). Uppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram, U2015/03844/S. Uppdrag att genomföra fortbildning i Specialpedagogik U2019/04371/S. Uppdrag till att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för barn och elever som är nyanlända eller har annat modersmål än svenska, U2019/01553/S (delvis) U2019/03787/S. Uppdrag till om samverkan för bästa skola, (U2019/03786/S). Utbildnings- och (2006) Regeringsbeslut. Kompetensutveckling för lärare inom svenskundervisning för invandrare (sfi), , II:4, U2006/6403/SV. Tilläggsuppdrag till om nationella skolutvecklingsprogram, U2016/05732/S. (2012) Flerspråkighet – en forskningsöversikt. En sfi och vuxenutbildning av högre kvalitet En särskild utredare ska utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning. Syftet är att analysera förutsätt- ningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elevernas behov och förutsättningar samt att förbättra genomströmningen inom sfi och underlätta övergången till och kombinationer med andra vuxenutbildningar. Syftet är även att utreda hur utbildning kan erbjudas för nyanlända som omfattas av utbildningsplikt. •utreda och föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare, •utreda om en utökning av den garanterade undervisningstiden inom sfi, främst i kurs A och B, kan påskynda genomströmningen isfi och övergången till andra utbildningar, •undersöka hur stödåtgärder och andra insatser kan användas för att elever, såväl kvinnor som män, ska nå målen med utbildning och ihögre grad kunna kombinera sfi med annan vuxenutbildning, •utreda och föreslå hur kompetensen hos obehöriga lärare inom sfi kan förbättras, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Den del av uppdraget som handlar om att föreslå hur det kan säker- ställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för ny- anlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska redovisas i en promemoria . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Behov av kunskaper i svenska vuxenutbildning i svenska för invandrare En nyckel till etablering i det svenska samhället för nyanlända vuxna är kunskaper i svenska språket. Att kunna tala, skriva och läsa på svenska kan vara ett krav inom vissa yrken, en förutsättning för att få ett arbete eller för att kunna delta i utbildning. Den som är bosatt i landet och saknar grundläggande kunskaper i svenska språket har enligt skollagen (2010:800) rätt att delta i kom- munal vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi). Förutom att ge vuxna invandrare grundläggande kunskaper i språket syftar utbild- ningen också till att ge vuxna invandrare som saknar grundläggande läs- och skrivfärdigheter möjlighet att förvärva sådana färdigheter (20 kap. 4 och 31 §§ skollagen). Undervisningstiden i sfi ska i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Den kom- munala huvudmannen ska även verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov (20 kap. 24 § skol- lagen). Det är inget som hindrar en kommun att erbjuda fler timmar vilket också sker på flera håll, men i en kommun som tillämpar skollagens regel efter miniminivån ges individen i snitt tre timmars undervisning i sfi . Sfi består av tre olika studievägar. Dessa studievägar består i sin tur av en kombination av fyra olika kurser, A, B, C och D. Kunskaps- kraven för respektive kurs är detsamma oavsett inom vilken studie- väg den läses men studietakten skiljer sig åt mellan de olika studie- vägarna. En elev påbörjar sina studier inom den studieväg och på den kurs inom studievägen som bäst passar hans eller hennes individuella förutsättningar. , som vänder sig till de elever som har kort studiebakgrund, utgörs av samtliga kurser: A, B, C och D. utgörs av kurserna B, C och D och studieväg 3, som i första hand vänder sig till de som har studievana och förväntas klara en högre studietakt, utgörs av kurserna C och D. Alla kurser inom sfi (A, B, C och D) kan således vara ”startkurs” och det förekommer även att elever som börjar på studieväg 3 börjar direkt på kurs D. Nyanländas etablering på arbetsmarknaden Etableringen på arbetsmarknaden för nyanlända som är mottagna i en kommun har förbättrats . Detta kan delvis förklaras av en starkare konjunktur men också av exempelvis de ny- anländas utbildningsbakgrund. Det kan även vara en indikation på att förändringar som regeringen har genomfört inom utbildnings- området och andra politikområden underlättar nyanländas etablering på arbetsmarknaden. För många nyanlända vuxna är tiden från bosättning till arbete fortfarande dock alltför lång. Detta gäller inte minst nyanlända med kort tidigare utbildning, en grupp vars etablering på arbetsmarknaden ofta tar betydligt än den genomsnittliga tiden för etabler- ing för nyanlända. Bland nyanlända med kort utbildning utgör kvinnor en stor andel vilket är en del av förklaringen till att de i lägre grad än nyanlända män är etablerade på arbetsmarknaden. Vissa nyanlända omfattas av en utbildningsplikt I samband med att det arbetsmarknadspolitiska programmet etabler- ingsinsatser för vissa nyanlända invandrare (etableringsprogrammet) infördes har regeringen infört en utbildningsplikt. Programmet regle- ras i förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare, som trädde i kraft . Utbild- ningsplikten innebär att alla nyanlända som tar del av insatser inom etableringsprogrammet, och som bedöms vara i behov av utbildning för att kunna komma i arbete, kan anvisas att söka och ta del av ut- bildning, annars kan etableringsersättningen dras in. En nyanländ som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna komma i arbete i etableringsprogrammet ska i huvudsak ägna sig åt utbildning. Det är inte utbildningsnivån i sig som är avgörande om en person blir föremål för utbildningsplikt utan om man bedöms kunna matchas mot ett arbete i etableringsprogrammet eller inte. Anvis- ning till utbildning kan därför även gälla personer som har fullföljt , men som Arbetsförmedlingen bedömer är i behov av ytterligare utbildning för att kunna matchas mot ett arbete eller till- godogöra sig andra insatser. Inom ramen för etableringsprogrammet ska nyanlända ta del av sfi eller motsvarande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skol- lagen och samhällsorientering enligt lagen (2013:156) om samhälls- orientering efter det att en individuell handlings- plan har upprättats. Detta gäller dock inte om Arbetsförmedlingen bedömer att det är arbetsmarknadspolitiskt motiverat att den ny- anlände i stället deltar i andra insatser inom etableringsprogrammet (12 § förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända in- vandrare). En nyanländ som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna matchas mot arbete i etableringsprogrammet ska inom ramen för programmet i huvudsak ta del av sfi eller motsva- rande utbildning vid folkhögskola enligt 24 kap. skollagen, samhälls- orientering enligt lagen om samhällsorientering och utbildning inom vuxenutbildning (komvux) på grundläggande eller gym- nasial nivå, särskild utbildning för vuxna eller motsvarande utbildning inom folkhögskolan. En anvisning till etableringsprogrammet ska som huvudregel avse verksamhet på heltid (7 och 14 §§ förordningen om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare). Inom komvux på grundläggande och gymnasial nivå används inte timmar som mått på studieomfattning utan verksamhetspoäng. Tjugo verksamhetspoäng motsvarar en veckas heltidsstudier eller validering av kunskaper av motsvarande omfattning (2 kap. 1 och 2 §§ förord- ningen [2011:1108] om vuxenutbildning). Inom sfi används varken timmar eller verksamhetspoäng som mått på studieomfattning. Där- emot finns, som tidigare nämnts, en skyldighet för kommunen att erbjuda undervisning i svenska med i genomsnitt minst utslaget på en fyraveckorsperiod. En del av de individer med kort tidigare utbildning som berörs av utbildningsplikten kommer att vara studieovana individer som saknar grundläggande utbildning, varav några även är illitterata.