sou · H8B373d3 · 2020-11-30 00:00:00 — De stora sammanhängande naturskogarna med mycket höga natur- värden i och i anslutning till den fjällnära skogen är enda, och ett av ett fåtal europeiska, skogslandskap där möjligheten fort- farande finns att bevara hela ekosystemmångfalden. Landskap med väl bevarad ekosystemmångfald innebär dessutom ett betydligt säk- rare bevarande av artmångfald och genetisk mångfald än via natur- vårdsåtgärder inom en grön infrastruktur i ett fragmenterat land- skap. Genom att bevara dessa områden kan den nordsydgående fjäll- skogen även få en avgörande betydelse för artmångfalden genom att arter i takt med klimatförändringarna kan förflytta sig obehindrat norrut i de sammanhängande naturskogarna längs fjällkedjan. Forsk- ning visar att om fragmenteringen av den fjällnära skogen fortsätter så minskar möjligheterna till bevarad ekosystemmångfald i den svenska fjällskogen14. Om satsningen enligt förslaget om fjällskogen genomförs kom- mer det innebära att andra skogstyper kan behöva prioriteras lägre eftersom att avsätta de stora sammanhängande naturskogarna med mycket höga naturvärden kommer att kräva betydande resurser. Utredningen bedömer att bevarandet av de stora sammanhäng- ande naturskogarna, enligt resonemangen ovan, innebär att skydd av barrskogar med liknande biologisk mångfald i övriga delar av norra , både kan och bör prioriteras lägre för naturvård också av ekologiska skäl. Utredningen bedömer att prioriteringen av de stora sammanhängande naturskogarna före övriga liknande barrskogar, utifrån ovanstående, är både rimlig och innebär den mest kostnads- effektiva naturvården. Att avsätta stora arealer för naturvård i form av naturreservat eller på annat sätt innebär också att kulturmiljön värnas inom dessa om- 14Angelstam P. m.fl., European Union’s Last Intact are at A Value between Multiple Use and , 2019, 10, 564. Konsekvenser av utredningens förslag Detta kan därmed innebära bättre förutsättningar för entre- prenörer och lokala krafter att använda och utveckla kulturmiljön som resurs för en besöksnäring eller annan landsbygdsutvecklande verksamhet. 17.8.10 Bidrag till uppfyllelse av miljökvalitetsmålen Utredningen bedömer utifrån ovanstående resonemang att förslaget om ett bevarande av de stora sammanhängande naturskogarna med mycket höga naturvärden på ett betydande sätt skulle bidra till att uppfylla miljökvalitetsmålen Storslagen fjällmiljö, Levande skogar och Ett rikt växt och djurliv och även bidra till miljökvalitetsmålen Myllrande våtmarker, Ett rikt odlingslandskap och Levande sjöar och vattendrag samt mål för friluftsliv. 17.8.11 Effekter på företagande Utredningens förslag bygger på att större sammanhängande om- råden med mycket höga naturvärden i och i direkt anslutning till den fjällnära skogen omfattande cirka 500 000–produktiv skogsmark, avgränsas och avsätts för naturvård, främst som natur- reservat och nationalparker. De stora sammanhängande naturskogarna som omfattas av för- slaget har ett uppskattat virkesförråd på cirka 80 miljoner m3sk. Förslagets påverkan på skogsnäringen Sammanlagt avverkas cirka en halv miljoner m3sk i hela det fjällnära området , genom gallring och slutavverkning. Det motsvarar av sådan avverkning i och drygt en halv procent av hela landets avverkning genom gallring och slutavverk- ning. Slutavverkningarna i det fjällnära området står för av virkesfångsten och gallring för . I det nu aktuella områ- det med kontinuitetsskogar med dokumenterade höga naturvärden har det i princip inte skett några skogsbruksåtgärder. Det årliga genomsnittet med slutavverkning, Konsekvenser av utredningens förslag gallring och röjning motsvarar av arealen och det handlar i huvudsak om röjning. Scenarier som beräknar framtida avverkningspotential för det fjäll- nära området visar på en teoretisk avverkningspotential på cirka två miljoner m3sk , vilket alltså är närmare fyra gånger mer än vad den årliga avverkningen varit . Drygt hälften av denna potential beräknas härröra från det nu aktuella området med kontinuitetsskogar med dokumenterade höga naturvärden15. Det teoretiska värdet av virket från dessa skogar är i medeltal /m3sk, enligt uppgifter från Svefa16, vilket därmed skulle innebära en årlig möjlig intäkt på . Dessa beräkningar tar dock inte hänsyn till sådant som drivnings- förhållanden, lönsamhet i avverkning eller annat som kan påverka avverkningsnivån utan är en teoretisk potential. Sammantaget tyder dock åldersklassfördelningen och scenarioberäkningarna på att det finns en högre potential för avverkning i detta område än vad som nyttjas om inte begränsningar med anledning av områdets höga naturvärden räknas in. Utredningen har genomfört riktade intervjuer med sågverksföre- tag och annan träindustri i nordvästra där merparten får en liten men betydelsefull andel av sin råvara från den fjällnära skogen. De intervjuade poängterar att i den mån begränsningar i avverkning införs i någon del av deras virkesfångstområde, kommer det öka trycket på avverkning i andra delar av området. Det är därför viktigt att utredningens förslag om att avsätta de stora sammanhängande områdena i den fjällnära skogen för naturvård sker i ett sammanhang där skogen utan höga naturvärden, utanför dessa områden, kan bru- kas effektivt. Utredningen bedömer, efter diskussioner med representanter för berörda markägarkategorier och sågverk i området, att den absoluta merparten av de områden som föreslås avgränsas, hyser så höga naturvärden, att det av marknadsmässiga skäl är i princip omöjligt att avverka och sälja virke från dessa skogar. Stora delar av området är som nämnts, redan frivilligt avsatt för naturvård av skogsbruket. Bedömningen är därmed att påverkan på virkesflödena som de ser ut , i praktiken är begränsad på en över- gripande nivå. 15Naturvårdsverket och 2020, Kunskapssammanställning fjällnära skog. 16Naturvårdsverket och 2020, Kunskapssammanställning fjällnära skog. Konsekvenser av utredningens förslag De analyser av bortfall av virkesintäkter med anledning av för- slaget, som utredningen bett och att beräkna, visar på ett intäktsbortfall på i medeltal cirka 60–80 kro- nor/hektar och år för de produktionsklassad skog som berörs av förslaget. Den låga siffran beror naturligtvis på att detta är områden som och inte pla- nerat några omfattande avverkningar i. Skillnaden mellan en frivillig och en formell avsättning är dock att en frivillig avsättning innebär att markägaren fortfarande har ett handlingsutrymme för området i en situation med ändrade förutsätt- ningar. När en frivillig avsättning omvandlas till en formell sådan försvinner denna handlingsfrihet. Att hela eller en del av innehavet skyddas formellt kan också innebära en begränsning i möjligheten att belåna fastigheten. av arealen inom förslaget består av skogsmark utan dokumenterat höga naturvärden på beståndsnivå. Dessa områ- den ingår genom deras betydelse för att kunna bevara stora sam- manhängande intakta landskap med ekosystemmångfald. Dessa are- aler skulle troligen kunna brukas utan att problem att sälja virket uppstår. Däremot kan lönsamhet i avverkningen ibland blir svår att uppnå, då det inte sällan rör sig om områden där ett utbrett skogsbilnät saknas. För de enskilda markägare vars innehav ligger inom dessa områ- den, är utredningens förslag att dessa markägare i första hand ska kompenseras genom att erbjudas ersättningsmark genom markförsäljningsprogram, för att de fortsatt ska ha möjlighet att bedriva ett aktivt skogsbruk till nytta för lokalsamhället. Vidare innebär utredningens förslag att de stora avsättningar för naturvård som görs av de stora sammanhängande naturskogarna i och i anslutning den fjällnära skogen, medför att behovet av ytter- ligare avsättningar av liknande skogstyper utanför de avgränsade skogarna minskar kraftigt. Det är utredningens analys att under för- utsättning att riksdag och regering uttalar en politisk tydlig ambi- tionsnivå i linje med utredningens förslag, kommer osäkerheter i möjligheter att bruka skogen att minska och en ökad vilja till inve- steringar i produktionshöjande åtgärder på den övriga skogsmarken möjliggöras. Det i sin tur kommer kunna bidra till ett fortsatt aktivt skogsbruk i regionen. Konsekvenser av utredningens förslag En annan aspekt på förslaget är det faktum att man koncentrerar avsättningar för naturvård till skogsmark som i huvudsak är mindre ekonomiskt lönsamma att bruka och som är belagda med restriktio- ner genom certifieringsregler. Detta kan innebära fördelar i förhåll- ande till att motsvarande arealer avsätts för naturvård i mer högpro- duktiva områden med en utbyggd infrastruktur och närmare till industri. Sammantaget är därmed bedömningen att skogsnäringen som helhet kommer att påverkas i mindre utsträckning av förslaget, medan påverkan för enskilda markägare och företag som är beroende av råvara från området, kan komma att bli större. Det område som föreslås avsättas för naturvård består av cirka 500 000–produktiv skogsmark med dokumenterat höga naturvärden. Det föreslagna området består till stor del av kända frivilliga avsättningar. På skogsbolagens mark inom förslaget är avsatt som frivilliga avsättningar, har avsatt , har avsatt och har avsatt som frivilliga avsätt- ningar inom förslaget. Utöver detta vet vi att det finns stora arealer frivilliga avsättningar som allmänningar- och besparingsskogar samt enskilda markägare gjort men som inte är offentliggjorda. Sammantaget indikerar detta att skogsbruksåtgärder inom stora delar av området inte planeras inom överskådlig tid. Detta innebär troligen att förslagets påverkan på sysselsättningen inom området som helhet blir begränsad, men att det lokalt kan ha en negativ inverkan på sysselsättningen inom skogsnäringen. Någon bedömning av antal arbetstillfällen har dock inte varit möjlig att göra. Förslagets påverkan på naturturism, besöksnäring och friluftsliv Utredningen bedömer att naturturismen påverkas i huvudsak positivt, då utredningen föreslår att vid inrättande av formellt skydd av om- rådet görs en zonering som ska innebära möjligheter för natur- turismen att utvecklas som den besöksvärda skogen blir kvar som reseanledning och besöksmål. Det är även viktigt att möj- Konsekvenser av utredningens förslag ligheten att jaga inte begränsas mer än vid det fåtal fall då det kan krävas för att uppnå syftet med skyddet. En nackdel för visst friluftsliv och viss besöksnäring, som kan komma att uppstå är det faktum att skogsbilvägar i de skyddade områdena eventuellt inte kommer att underhållas av staten på samma sätt som de gjorts av skogsbruket. Påverkan på lokalt och regionalt näringsliv knutet till besöksnär- ingen bör vara positiva, särskilt om riktade satsningar på naturturism och upplevelseturism genomförs. Det har dock inte varit möjligt för utredningen att göra en bedömning av antalet möjliga nya arbetstill- fällen. Utredningen gör dock bedömningen att förslaget på lång sikt är positivt på mängden arbetstillfällen inom besöksnäring och natur- turism, även om det på kort sikt inte kan förväntas så stor effekt. Ur ett friluftlivsperspektiv är förslaget positivt genom att stora områden får fortsätta vara opåverkade av exploatering. Till exempel underlättas etableringen av vandringsleder, vilket kan gynna folk- hälsan genom möjlighet till friluftsliv i områden med hög upplevelse- kvalitet. som berörs av förslaget I de 19 fjällkommuner, varav 17 berörs av förslaget, finns samman- lagt 14 035 företag med SNI-kod 02 (skogsbruk) och 286 företag med SNI-kod 16 (tillverkning trä). Av företagen inom SNI-kod 02 är dock fysiska personer, det vill säga i detta sam- manhang enskilda skogsägare, som till största delen inte har skogs- bruk som sin huvudsakliga sysselsättning och inkomstkälla. Den enskilt ägda marken inom förslaget utgörs av cirka 7 300 fastigheter. Utredningens bedömning är att de flesta av landets 51 samebyar berörs av förslaget vilket innebär uppemot 1 000 rennäringsföretag. Antalet turism- och besöksnäringsföretag som berörs av förslaget har inte kunnat beräknas. Konsekvenser av utredningens förslag Förslagets påverkan på renskötseln 51 samebyar omfattar sammanlagt produktiv skogsmark. Renskötselns året-runt-marker omfattar produktiv skogsmark varav cirka 1,3 miljoner hek- tar ligger nedanför den fjällnära gränsen. Förslagets cirka 500 000–produktiv skogsmark lig- ger till inom någon sameby. Förslaget innebär att ytterligare produktiv skogsmark inom året-runt-markerna skyddas formellt, vilket mot- svarar den samlade produktiva skogsmarksarealen inom året-runt-markerna. Av den produktiva skogsmark som är ut- pekad som riksintresse för rennäring skyddas genom förslaget ytter- ligare vilket motsvarar av den produktiva skogsmark som är inom utpekade riksintressen. Mot- svarande siffra för utpekade kärnområden för rennäring är vilket även det motsvarar av det totala areal produktiv skogsmark som är utpekad som kärnområden. Av naturliga skäl innebär förslaget störst påverkan för den pro- duktiva skogsmarken ovan den fjällnära gränsen. Genom förslaget skyddas av den samlade arealen produktiv skogsmark utanför formellt skydd. Det innebär att andelen formellt skyddad produktiv skog går från till ovan den fjällnära gränsen. Det innebär att ytterligare pro- duktiv skogsmark inom året-runt-markerna skyddas formellt vilket, motsvarar av all sådan skog inom dessa marker. För områden som är utpekade som riksintresse för rennäring ovan fjällnära gränsen skyddas ytterligare produktiv skogsmark, vilket motsvarar av den sammanlagda arealen av sådan skog utanför formellt skydd. För områden som är utpekade som kärn- områden för rennäringen skyddas produktiv skogs- mark eller av den oskyddade arealen produktiv skogs- mark inom kärnområden. Konsekvenser av utredningens förslag Förslagets påverkan för samebyarna Produktiv skogsmark, hektar Areal som omfattas av förslaget SOU 2020:73Konsekvenser av utredningens förslag Areal som omfattas av förslaget Egen bearbetning efter Skogar med höga naturvärden ovan och i nära anslutning till fjällnära gränsen –statistik och sammanställning. Utredningens bedömning är att renskötselns intressen som helhet påverkas mycket positivt av att de föreslagna skogarna inte avverkas. Stora arealer med lavrika skogar som är viktiga för renens bete, kom- mer med förslaget att bli långsiktigt avsatta för naturvård. Det finns dock en risk för att rennäringen kan påverkas negativt av att naturturismen och besöksnäring ökar, vilket utredningen be- dömer att den kommer att göra. Det problemet bör dock vara be- gränsat då utredningen föreslår att vid inrättande av formellt skydd görs en zonering och kanalisering samt att skötselplaner utarbetas i samverkan med berörda parter. Den del av förslaget som innebär att ska avstå mark som ersättningsmark till enskilda skogsägare kan medföra vissa negativa konsekvenser för rennäringen. Vid skogsbruksåtgärder ska då sam- råd ske mellan sameby och enskilda markägare i stället för med Svea- skog, som kan ha bättre möjligheter att planera sitt skogsbruk och anpassa sig efter renskötselns behov. Konsekvenser av utredningens förslag Att andelen formellt skydd inom året-runt-markerna och skogar av riksintresse ökar markant genom förslaget bedöms dock samman- taget innebära att renskötselns förutsättningar stärks. 17.8.12 Kommuner och regioner som berörs av förslaget Det är totalt 17 kommuner av landets 19 fjällkommuner som berörs av förslaget. I figurerna nedan visas förslagets påverkan för de olika kommunerna när det gäller hur stor andel av den produktiva skogs- marken inom kommunen som är skyddad formellt innan och efter förslagets genomförande. Figur 17.2 Tillkommande formellt skydd ovan gränsen för fjällnära skog Arealen produktiv skogsmark utanför formellt skydd, inom formellt skydd och som föreslås skyddas (produktiv skogsmark, hektar) Egen bearbetning efter Skogar med höga naturvärden ovan och i nära anslutning till fjällnära g ränsen –statistik och sammanställning. Förslaget avser till stora delar att lösa frågan om hur skyddsvärda skogar ska hanteras ovan gränsen för fjällnära skog. vari- erar andelen formellt skydd i denna region mellan som lägst 26 pro- cent i i . Effekten för förslaget blir naturligtvis störs i de kommuner som har mycket av Konsekvenser av utredningens förslag de stora sammanhängande naturskogarna ovan den fjällnära gränsen utanför formellt skydd och frivilliga avsättningar. I Åre kommun går andelen naturvårdsavsättningar för produktiv skogsmark ovan den fjällnära gränsen från Mot- svarande siffra för kommun är från , Stor- umans kommun från och för kommun från . I dessa kommuner kommer förslaget inne- bära nästan en fördubbling av andelen produktiv skogsmark som är avsatt för naturvård ovan den fjällnära gränsen. Om förslaget genom- förs är det är något som dessa kommuner måste ta i beaktande när framtida strategier för tillväxt ska formuleras. För de kommuner som redan har en stor andel skyddad natur ovan den fjällnära gränsen får förslaget inte lika stora konsekvenser. Figur 17.3 Tillkommande areal formellt skydd per kommun Arealen produktiv skogsmark utanför formellt skydd, inom formellt skydd och som föreslås skyddas (produktiv skogsmark, hektar) Källa: och . Produktiv skogsmark enligt NMD. När det kommer till konsekvenserna för de berörda fjällkommunerna i stort blir den relativa påverkan mindre. Alla de berörda kommunerna har stora arealer produktiv skogsmark nedan den fjällnära gränsen som varken är formellt skyddad eller påverkas av förslaget. Det är framför allt de kommuner med stort enskilt ägande och litet statligt Konsekvenser av utredningens förslag markägande som påverkas av förslaget. Utredningens bedömning är att det formella skyddet endast i liten mån påverkar förutsättningarna att bedriva skogsbruk då marknadsefterfrågan för virke från de natur- skogar med mycket höga naturvärden som förslaget omfattar är i det närmaste obefintligt. Däremot kommer förslaget innebära att cirka 8,2 miljarder kro- nor kommer att betalas i intrångsersättning till de enskilda som äger fastigheter som berörs. För de kommuner med stort antal privat när- boägda skogsbruksfastigheter kommer detta innebära ett påtagligt kapitaltillskott till vissa invånare, som kommer kunna investeras i andra verksamheter. Med tanke på den relativt sett låga lönsamheten för skogsbruk i den fjällnära regionen kan alternativa investeringar, på både kort och lång sikt, bidra till att stärka företagande och tillväxt i de berörda kommunerna. Därutöver bedömer utredningen att nya lokala arbetstillfällen kan komma att skapas inom besöks- och turistnäring vilket kan ha en positiv inverkan på arbetsmarknaden i kommunerna och regionerna. Konsekvenserna av den statliga investeringen i glesbygd som för- slaget innebär är svåra att bedöma, men det finns enligt utredningens uppfattning anledning att tro att tillväxten kan komma att gynnas både på lång och kort sikt. 17.8.13Bedömning av om förslaget överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslutning till Europeiska unionen Som framgår av kapitel 8.17 bedömer utredningen att ytterligare åtgärder för naturvård är nödvändiga för att uppnå konventionen för biologisk mångfald och art- och habitatdirektivet. Utredningen bedömer att ett bevarande av de stora samman- hängande naturskogarna med mycket höga naturvärden fullt ut kan räknas till godo såväl inom konventionen för biologisk mångfald som art- och habitatdirektivet. De av de stora sammanhängande naturskogarna som ligger ovanför den fjällnära gränsen bedöms uppfylla kriterierna för naturtypen taiga i alpin region. De som ligger nedanför den fjäll- nära gränsen bedöms uppfylla kriterierna för naturtypen taiga i bo- real region. Konsekvenser av utredningens förslag för biologisk mångfald anger bland annat följande17: av EU: s landområde och av EU: s havs- område ska skyddas formellt och innehålla ekologiska korridorer i ett transeuropeiskt naturanätverk. Minst en tredjedel av EU: s skyd- dade områden ska vara strikt skyddade, inklusive alla EU:s åter- stående natur- och urskogar (primary18 and old-growth ). Som en del av detta fokus på strikt skydd kommer det att, enligt strategin, vara avgörande att definiera, kartlägga, övervaka och strikt skydda alla EU:s återstående natur- och urskogar. Utredningen bedömer att de värdekärnor som ingår i de stora sam- manhängande naturskogarna med mycket höga naturvärden överens- stämmer med innebörden i primary and old-growth forests19. De avgränsade naturskogarna med mycket höga naturvärden ska till utgöras av värdekärna enligt utredningens förslag, Andelen värdekärna varierar mellan olika områden men den totala andelen värdekärna i utredningens förslag utgör enligt länsstyrelser- nas inventeringar av den produktiva skogsmarken. 17Europeiska kommissionen, EU Biodiversity Strategy for 2030. Bringing nature back into our lives, s. 5. 18Begreppet primary behandlas närmare i kapitel 8.4.5. 19Begreppet primary har definierats i ett till CBD tillhörande arbetsdokument. Där an- ges att vad som avses är en skog som aldrig har avverkats och som har utvecklats genom natur- liga störningar och naturliga processer, oavsett ålder. I begreppet primary inkluderas också skogar som använts av ursprungsfolk och lokalsamhällen med en sådan traditionell livsstil som bevarar och uthålligt brukar biologisk mångfald. Den nuvarande skogsstrukturen ska dock normalt vara lik den naturliga och ha uppkommit genom naturlig föryngring. 18.1Förslaget till lag om ändring i (1998:808) Bestämmelsen kompletteras med en hänvisning till 18 b § första stycket 1 skogsvårdslagen som innebär att beslut om hänsyn avseende hyggets storlek och förläggning, avverkningsform eller liknande även omfattas av den så kallade ackumuleringsregeln. 18.2Förslaget till om ändringar i skogsvårdslagen (1979:429) Bestämmelsen är ny och utgör en precisering av det kunskapskrav som åligger en markägare och som följer av och uttalanden som gjorts i samband med 1993-års skogspolitiska beslut. Bestämmelsen möjliggör för att ställa krav på att markägaren ska ha kunskap om natur- och kulturmiljön inför att en skogsbruksåtgärd utförs som omfattas av skogsvårdslagens bestäm- melser. Utredningens allmänna övervägande framgår i kapitel 14.1. Kravet riktar sig till den produktive skogsmarkens ägare. Det är samma person, fysisk eller juridisk, som enligt skogsvårdslagen har en skyldighet att underrätta om olika skogsbruks- åtgärder enligt 14 § skogsvårdslagen. Vad som avses med produktiv skogsmark anges i 2 § första stycket 2 skogsvårdslagen. Bestämmelsen avser kunskap om natur- och kulturmiljön utifrån de krav om hänsyn till natur- och kulturmiljövårdens intressen som följer av skogsvårdslagen eller föreskrifter meddelad med stöd av lagen. Reglering om hänsyn till dessa intressen finns huvudsakligen i fråga om föryngringsavverkning och vid en ansökan om tillstånd till avverkning i fjällnära skog. Dessutom finns ett antal föreskrifter om hänsyn till natur- och kulturmiljövärden som med- delat med stöd av 30 § skogsvårdslagen. Dessa föreskrifter innehåller mer konkreta krav om hänsyn och omfattar alla skogsbruksåtgärder. Utifrån dessa krav om hänsyn ska markägaren på förhand skaffa sig den kunskap som behövs för att veta vilka natur- och kulturmiljö- värden som påverkas av en skogsbruksåtgärd och vilken hänsyn som behöver tas till dessa utifrån de krav som skogsvårdslagen och före- skrifter meddelade med stöd av lagen anger. I 34 § första stycket finns en bestämmelse som stadgar markägarens ansvar att visa att kraven om hänsyn som meddelats med stöd av 30 § skogsvårdslagen följs. Vilka krav som kan ställas skiljer sig åt med hänsyn till verksam- hetens eller åtgärdens art och omfattning. Enligt bestämmelsens andra stycke ska även omfattningen av kunskap bedömas utifrån vad som i det enskilda fallet är rimligt. Vid denna bedömning ska särskild hän- syn tas till nyttan av ytterligare utredning jämfört med kostnaderna för att ta fram den.