sou · H8B34 · 2020-01-29 00:00:00 — Tabell 15.1 Förutsättningar för marknadsutveckling i G20-länder utifrån ländernas befintliga klimatplaner Andel av de glo- Deltagande i eventuell handel (NDC) (2025)2030 (nuvarande nationella klimatplan) 40–lägre utsläpp av Kan komma att nå landets bidrag Omfattande värdland för CDM växthusgaser/BNP relativt omkring 2030, 60– tidigare pga. striktare nationella mål Inte beroende av artikel 6 2005, icke fossil Planerar att införa ett nationellt handelssystem för energi- till landets kolproduktion, kolanvänd- anläggningar 2020, systemet ning samt storskaliga investeringar planeras därefter utvidgas stegvis. i infrastruktur och andra byggnads- projekt är av avgörande betydelse. Stor producent av lågutsläppsteknik men även omfattande exportör av fossil energiteknik. ska dra sig ur (inkl. UK) 26–lägre utsläpp av växthusgaser 2025 jäm- fört med 2005 lägre utsläpp av växthusgaser jämfört med Federal politik nedrustas men del- statspolitik och teknikutveckling driver på. Ytterligare åtgärder och skärpta förnybarhets- och energieffektiviser- ingsmål i 2030-ramverket bedöms leda till att nuvarande 2030-mål nås med viss marginal. Förhandlings- process pågår om ett skärpt 2050- mål samt dess konsekvenser för målet till 2030. Finns förslag om att skärpa 2030-målet till minus 50–. Delstater genomför nationella off-set- projekt inom ramen för befintliga handelssystem på delstatsnivå. Viss länkning med system i . Ingen utsläppshandel utanför / . CDM-köpare och JI-värd. Artikel 6.4 är inte med i nuvarande mål 2030 och ännu inte i diskus- sionen om skärpta mål (). Finns flera EU-interna flexibiliteter och handelssystem (ETS, ESR). I ETS ingår , , och . ingår även i ESR. EU deltar därmed i artikel 6.2. … utsläppsminskningar verifierade av överföring för Andel av de glo- Deltagande i eventuell handel (NDC) (2025)2030 (nuvarande nationella klimatplan) Skärpt klimatlagens mål till nettonoll Användning av artikel 6 mot nationella 2028 och 2032-ska revi- klimatbudgetar är en reservplan. deras pga. mål om netto- behöver skärpas för att klimat- Bidrar i arbetet med att utveckla budgeten till 2028–2032 och därefter Planerar bl.a. att an- centrala för att nettonoll-målet ska vända artikel 6 regelboken för detta (CCC 2019). av överföring för potentialer och Marknader 20–lägre utsläpp 33–lägre utsläpps- av växthusgaser/BNP icke-fossil energi av total svarande ett ökat upptag på mellan 2,5–3 Gt CO2 Kan ev. komma att nå landets bidrag tidigare pga. striktare inhemska mål. Fortsatta beslut kopplade till landets kolproduktion och -användning är avgörande. Omfattande värdland för CDM. Villkorad NDC, förutsätter bidrag från internationell finansiering bl.a. från den gröna klimatfonden. Ev. även värdland för artikel 6 samarbeten. Mellan lägre växthusgasutsläpp jäm- fört med 1990 Oklart om de program som introduce- Tänker inte använda marknads- rats nationellt kommer genomföras. mekanismer enligt landet INDC. Exportör av olja och naturgas. över bedömd BAU-utveckling med dagens beslutade styrmedel. Utveckling i riktning mot att klara köpare av CDM, bilaterala även landets 2030 bidrag. avtal med ett tjugotal värdländer. kring kärnkraft i eltillförselsektorn. Avser delta i artikel 6, genom det japanska JCM-systemet som även har som syfte att bidra till spridning av japansk lågutsläppsteknik. (se NDC). Andel av de glo- Deltagande i eventuell handel (NDC) (2025)2030 (nuvarande nationella klimatplan) minskning (2025) Åtagandena i landets NDC är i hög Värdland för CDM i relativt stor om- av utsläppen av växthus- grad kopplade till minskad avskog- beror av internationell finansiering, och minskning (in- åtaganden men bedömningen är har intresse för artikel 6.8, (REDD+), dikativt 2030) jämfört vill ev. både sälja och räkna av i form av minskad avskogning har minskningar som kan uppstå, fått en tillbakagång med ny politisk ning och förändrad mark- ledning i landet. användning (). ökat , trots REDD+- minskning av växt- husgasutsläppen jämfört med ett referensscenario (en baseline) (ovillkorat) eller minskning (villkorat) Uppfylls inte/ osäker bedömning Landet har kolgruvor, ökad kol- användning och export av kol. Landet kan ev. klara sin NDC med marginal eller så uppfylls den inte pga. ökad avskogning. NDC:n är i hög grad kopplad till minskad avskogning. Osäkert referensscenario högre än . Hur utsläpp från torvbränder redovisas påverkar den totala nivån. Avskogningen har minskat bl.a. till följd av internationell REDD+-finansiering. Villkorad NDC, vill se klimat- finansiering. Värdland artikel 6-aktiviteter? av överföring för potentialer lägre utsläpp av växthusgaser jämfört med Svårt att nå landets NDC trots relativt ambitiös klimatpolitik, utsläppen från tjärsandsproduktion av olja bidrar till ökningarna. Vilken typ av bokföring landet väljer för utvecklingen i LULUCF- sektorn påverkar utfallet. Utveck- lingen går i riktning mot att landet närmar sig NDC- åtagandet. Intresse för artikel 6. Andel av de glo- Deltagande i eventuell handel (NDC) (2025)2030 (nuvarande nationella klimatplan) Har infört koldioxidskatt och handels- Villkorad NDC, vill se marknads- (ovillkorat) respektive Landet har stor potential för gaser jämfört med ett sol- och vindenergi och har infört kopplat till det villkorade målet. (villkorat) av utsläppen innovativa styrmedel på området. Utveckling i riktning mot att klara från projekt i i landets länkat till – . se ett regionalt utsläppshandels- system (artikel 6.2). verifierade av överföring för potentialer och Marknader Utsläppsminskningar på 130 Mton 2030, genom riktade åtgärder, oklar referensnivå lägre utsläpp av växthusgaser jämfört med ett baseline-scenario Svårbedömd utveckling, Landet har goda förutsättningar för solel men också för fortsatt oljeutvinning. Finns planer för omfattande utbyggnad av solel och kärnkraft i landet. NDC:n beroende av om landet får fortsätta exportera olja eller inte. Har infört ett handelssystem och styrmedel för att öka andelen förnybar el. Relativt stor importör av kol. Osäkerhet kring kol vs. I framkant inom låg- utsläppsteknik. Finns förslag om att skärpa 2030- målet till minus jämfört med . Strategin för att nå målet omfattar främst inhemska utsläpp. Ställer krav på kompensation kopplad till genomförandet av artikel 6. Kan delvis komma att använda artikel 6 mekanismer för mål- uppfyllelse som köpare. Tillåter en begränsad användning av artikel 6 enheter och äldre CDM-projekt i landets handelssystem. Andel av de glo- Deltagande i eventuell handel (NDC) (2025)2030 (nuvarande nationella klimatplan) 26–lägre utsläpp av Saknar utvecklad klimatpolitik. Undersöker möjligheterna att förvärva förutsättningar för solel och energi- utsläppsreduktioner i andra länder. lager, tekniker som expanderar i Använder off-setting inom landet. mycket snabb takt, har kolgruvor och är den näst största kolexportören i världen. Uppfylls inte helt. Landet är i stort behov att utveckla sitt elnät så det klarar sin effektbalans även vid hög efterfrågan exempelvis pga. kapacitetsbrist vid för potentialer och Marknader ett baseline-scenario som överstiger Landets åtaganden möjliggör en kraftig utsläppsökning, landet be- döms som lämpligt för utbyggnad av solel men har ökat importen av kol . Kan i princip tänka sig att använda enheter från internationella mark- nader för att nå det uppsatta målet. 398–614 Mton CO2e Finns planer om att införa en kol- Villkorad NDC, klimatfinansiering, 2025 och 2030, Värdland för artikel 6-aktiviteter? Bedöms klara den övre delen av intervallet 2030 Andel av de glo- Deltagande i eventuell handel (NDC) (2025)2030 (nuvarande nationella klimatplan) Finns både prognoser som pekar mot Villkorad NDC som förutsätter klimat- att landets åtagande kan missas med finansiering, stöd för kapacitets- 483 Mton (ovillkorat) bred marginal eller nås som en följd utveckling och tekniköverföring. av nya planerade styrmedel som ger Eventuellt också värdland för (villkorat) 2030 incitament till en ökad introduktion av åtagandet ställer krav på klimat- Både det ovillkorade och det villkorade åtagandet inkluderar … utsläppsminskningar verifierade av överföring för potentialer och Marknader Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Hur kan efterfrågan utvecklas? Relativt få uttalade köpare av utsläppsbegränsningsenheter bland G20-länderna Genomgången i tabell 15.1 pekar mot att intresset för att förvärva resultat från utsläppsbegränsningar utanför det egna landet kan bli relativt begränsat vid en utveckling där G20-ländernas befintliga klimatplaner nås och enbart skärps i viss omfattning mot 2030. Det är framför allt som uttrycker ett visst behov av att genomföra åtgärder i andra länder utöver insatserna i det egna landet kopplat till uppfyllandet av landets klimatmål 2030. skulle kanske kunna utvecklas till en köpare och undersöker förutsättningarna för det. planerar i viss utsträckning att genomföra åtgärder utanför landet, inom ramen för landets eget system för krediter från åtgärder i andra länder. Ambitionen ut- trycks tydligt i landets klimatplan och kopplas även till spridning av japansk lågutsläppsteknik. Även kan vara en potentiell köpare via landets handelssystem. I EU har det påbörjats en mer konkret diskussion om att skärpa unionens klimatplan och klimatmål till 2050, och i för- längningen även till 2030. Vid rådsmötet enades EU:s statschefer om att EU ska nå klimatneutralitet . kunde i detta skede inte åta sig att genomföra målet och det kommer därför återkomma till frågan i juni 2020.25 Kommissionen presenterade samma vecka ett meddelande om Den europeiska gröna given26 där bl.a. kommissionens plan för det fort- satta arbetet mot en skärpt europeisk klimat- politik stakas ut. Förslagen och den analys som gjorts har uteslutande om- fattat möjligheterna att skärpa EU:s mål genom ytterligare inhemska åtgärder i olika EU-länder, inklusive möjligheten till negativa utsläpp på . I nästa avsnitt diskuteras denna utveckling ytterligare. I tabell 15.2 nedan summeras en möjlig sammanlagd efterfrågan från länderna ovan, tillsammans med efterfrågan från några ytterligare höginkomstländer utanför G20 som har aviserat ett visst intresse för att genomföra delar av respektive lands åtaganden internationellt. 25Europeiska rådets slutsatser 12–. 26KOM (2019) 640 slutlig. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … En höjning av ambitionsnivån i ett lands klimatpolitik behöver inte leda till ökad efterfrågan på åtgärder i andra länder Om utvecklingen skulle gå i riktning mot en skärpt klimatpolitik bland några nyckelländer inom G20 behöver det inte leda till att efterfrågan på internationella utsläppsbegränsningsenheter och samverkansprojekt med andra länder ökar under . Skärp- ningen kan i stället komma att fokusera på landets eller, som i fallet EU, regionens inhemska utveckling och exempelvis inriktas mot en fortsatt omställning av framför allt elsystemet tillsammans med en ökad elektrifiering av transportsektorn och industrin i landet. Att minska användningen av fossil elproduktion, framför allt kol, i elsystemet är en av de åtgärder som faller ut som mest kostnads- effektiv och genomförs tidigt i globala modelleringar av 2- och 1,5- gradersscenarier. Åtgärden för också med sig ett antal samtidiga sido- nyttor och den genomförs i alla regioner världen över i modellering- arna. Till de åtgärder som genomförs tidigt hör sådana som minskar metanavgången från utvinning av fossila bränslen samt de som redu- cerar metanavgången från deponier med organiskt material. Till åt- gärderna som genomförs till lägst kostnader i modellerna hör också minskad avskogning samt ökad beskogning och återbeskogning.27 Både EU, och har stora åtgärdspotentialer inom dessa områden, framför allt inom omställningen av elsystemen. Kost- nadseffektiviteten förstärks dessutom ytterligare med tanke på att det handlar om reinvesteringar som ändå hade behövt göras, eftersom elsystemen och produktionsanläggningarna är relativt gamla i dessa länder och regioner. Flera av höginkomstländerna inom och utanför kretsen av G20- länder har även valt att ta fram förslag till netto- nollmål för utsläppen av växthusgaser till 2050 – mål som i de flesta fall förutsätts nås genom inhemska åtgärder (se faktaruta nedan). 27JRC (2018). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Höginkomstländer bland G20-länderna inför klimatlagar för att uppnå nationella nettonollutsläpp av växthusgaser runt seklets mitt. antog 2008 en klimatlag med femårsbudgetar för utvecklingen av de nationella växthusgasutsläppen och ett lång- siktigt klimatmål på lägre utsläpp av växthusgaser till 2050 jämfört med . Utsläppsminskningar via åtgärder i andra länder ingår inte direkt i målet utan ses som en försäkring om målet och koldioxidbudgetarna längs vägen skulle visa sig svårare att nå jämfört med tidigare bedömningar. föreslog den brittiska kommittén om klimatför- ändringar, CCC, skärpta långsiktiga mål för , och . Förslaget antogs en månad senare i respek- tive parlament. Målet för har i enlighet med förslaget satts till netto noll 2050 genom inhemska utsläppsminskningar och ökade inhemska upptag genom främst bio-CCS och förstärkta kolsänkor. Nettonollmålet omfattar även utsläpp från internatio- nella flyg- och sjöfartstransporter, vid sidan av utsläppen i landet. Planen framhåller vikten av internatio- nella insatser. Den nationella strategin ska åtföljas av en strategi där insatserna som genomförs i landet kommuniceras och inte- greras med de insatser genomför internationellt.28 beslutade det franska parlamentet om att ska nå klimatneutralitet . Målet skrevs in i den franska klimatlagen som det nationella klimatmålet till 2030 höjdes från minus 30 till minus jämfört med . Beslutet omfattar även ett antal styrmedelsskärpningar. Även i har förslaget till skärpning av klimatstrategin tagits fram av ett oberoende klimatråd (le Haut Conseil pour le Climate). Enheter från utsläppsminskningar i andra länder får inte användas för måluppfyllelse mot det franska målet. Målet omfattar landets territoriella utsläpp; utsläpp från internationella transporter (flyg och sjöfart) ingår inte.29 28Committee on Climate Change (2019). 29https://energypost.eu/france-and-britain-race-for-carbon-neutrality-by-2050/ Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … I pågår koordineringar inom regeringen och ett särskilt klimatkabinett har inrättats med syfte att utveckla det förslag till klimatlag, med klimatmål till 2030 och 2050, som tagits fram av det tyska . Klimatlagen omfat- tar enbart inhemska åtgärder och styrmedel, och lagen inkluderar även tidsatta mål för olika sektorer i ekonomin. Enligt nu gäl- lande tidtabell ska lagförslaget läggas fram i alla delar före års- skiftet 2019/2020. Om inte skulle nå de mål som före- slås till 2030 kan landet bli tvunget att förvärva enheter från utsläppsminskningar i andra EU-länder, eftersom det föreslagna nationella målet är jämförbart med det åtagande har till- delats enligt det gemensamma ansvarsfördelningsbeslutet i EU (se kapitel 16). Det föreslagna målet till 2050 innebär att utsläppen av växthusgaser ska minska jämfört med som landet eventuellt också ska nå nettonollutsläpp.30 deltar i förberedande utvecklingsarbete för artikel 6- samarbeten, men det är oklart om de kommer använda begränsningsresultat mot egna nationella mål. Insatserna finansieras med biståndsmedel och redovisas som klimatfinan- siering. , , och har inte tagit fram några liknande förslag. I pågår ett arbete med en långsiktig netto- nollstrategi som har som inriktning att uppnås ”så tidigt som möj- ligt” efter 2050. och har tidigare tagit fram långsiktiga lågutsläpps- planer som även redovisats till , UNFCCC, men dessa innebär enbart att utsläppen minskar med cirka 80 pro- cent i respektive land, LULUCF-sektorn inräknad. har officiellt ansökt om att lämna . 30www.cleanenergywire.org/factsheets/germanys-climate-action-law-begins-take-shape Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Avstånden till de nationella klimatplanernas mål är i många fall inte så stora De avstånd som bedöms finnas mellan utvecklingen i referensscena- rierna med dagens beslutade styrmedel och G20-ländernas respektive nationella klimatplaner är i många fall relativt små, vilket påverkar en möjlig kommande efterfrågan och det utbud som kan uppstå. Det sammanlagda avståndet till G20-ländernas ovillkorade mål 2030 bedöms enligt sammanlagt uppgå till om- kring 1,0miljarder ton medan avståndet uppskattas vara till de villkorade målen.31 Det finns en del faktorer som talar för att G20-länderna samman- taget kan ligga närmare de ambitioner klimatplanerna avspeglar, jäm- fört med utvecklingen i en del av de referensscenarier som tagits fram. En del av G20-länderna har exempelvis infört ytterligare styrmedels- förstärkningar32 än de som tagits med i referensscenarierna och har dessutom i en del fall (och ) formulerat mer långtgående nationella mål än de som uttrycks i de nationella klimatplanerna. Det internationella rådet för förnybar energi, , konstaterar dessutom i en genomgång av alla inlämnade klimatplaner att den sammantagna tillväxttakten för förnybar el 2015–2030 (i genomsnitt ) som klimatplanerna resulterar i ligger betydligt under den genomsnittliga tillväxttakten globalt (). konstaterar vidare att ländernas natio- nella förnybarhetsmål, program och styrmedel i många fall är mer ambitiösa än vad som framgår av ländernas klimatplaner. Om de nationella klimatplanerna hade integrerat dessa energipolitiska mål på ett bättre sätt hade det, enligt , även kunnat förbättra förutsättningarna för ytterligare finansiering. Till saken hör också att delar av den utveckling som sker av några betydelsefulla lågutsläppstekniker (sol, vind, batterier och ladd- bara bilar) är transformativa till sin natur och därmed potentiellt kan utvecklas på ett icke-linjärt sätt, dvs. snabbare än i de flesta tradi- energiscenarier. Teknikerna är dock fortfarande beroende av att incitament för infrastruktur och teknikinvesteringar ges från det offentliga på olika nivåer. 31UNEP (2019). Beräkningen utgår från resultat från scenarier från oberoende källor. 32Gäller exempelvis lagstiftning till följd av Kigaliöverenskommelsen som förväntas leda till omfattande reduktioner av s.k. fluorerade växthusgaser. Se även NCI, PBL och IIASA (2019). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Ovanstående resonemang betyder dock inte att alla länders av- stånd till målen i sina respektive klimatplaner kan vara på väg att slutas utan ytterligare styrmedelsskärpningar och förstärkta incita- ment av olika slag. är det land som ser ut att ha det största avståndet till landets klimatmål både i absoluta och relativa tal räknat.33 Även och bedöms fortfarande () ha ett av- stånd till sina respektive mål på i genomsnitt . har aviserat att landet avser skärpa sitt mål till 2030 medan befinner sig i en utveckling där den nuvarande led- ningen av landet har för avsikt att lämna . Det finns även ett antal faktorer som skulle kunna leda till att utvecklingen går i motsatt riktning. Ytterst handlar det om den poli- tiska utvecklingen i världen i stort och i vilken mån världens ledande länder tar hänsyn till behovet av minskade klimatutsläpp på ett kon- sekvent sätt i sina beslut. Utvecklingen i och är på grund av storleken på de två ländernas utsläpp och potentiella utsläpps- ökningar helt avgörande och de påverkar även många andra länders fortsatta agerande och förutsättningar. Utvecklingen i (avsikten att lämna och nedmonteringen av den federala klimat- politiken), (ökad avskogning) och (avskogning och torvbränder samt ökad kolanvändning) är också av stor betydelse för utsläppsutvecklingen och klimatpolitiken i världen. Därutöver har också en betydelsefull roll i sammanhanget eftersom landet har höga per capita-utsläpp och är en stor exportör av kol och flytande naturgas. Klimatförändringarna i sig är också en faktor som kan leda till att växthusgasutsläppen i världen skulle kunna öka mer än i gapanaly- serna ovan. Perioder med extrem hetta bidrar exempelvis till särskilt höga utsläpp från länders elsystem och kylanläggningar som de bränder som uppstår under värmeböljor även de bidrar till ökade utsläpp av växthusgaser. 33Se the Rhodium group (2019). Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Hur kan utbudet utvecklas? Osäkerheter om förutsättningarna att uppfylla landets egna klimatplaner är ett hinder för handel Utbudet från länder som , , , , och kan potentiellt komma att bli betydligt större än efterfrågan. Dessa länder har också formulerat något mer ambi- tiösa villkorade mål som länderna åtar sig att nå, förutsatt att finan- siering ges från andra parter. I volym omfattar de villkorade målen främst åtgärder inom skog och markanvändning i och , och de bedöms sammanlagt uppgå till omkring 1 miljard koldioxidekvivalenter 2030. Det är relativt vanligt förekommande att de nationella klimat- planerna från låg- och medelinkomstländer är villkorade med någon form av finansiering från internationellt samarbete, även utanför kretsen av G20-länder.34 Den sammanlagda potentialen för ambitionsnivåhöjningar genom att gå från ovillkorade till villkorade mål bedöms uppgå till 2 miljar- der ton koldioxidekvivalenter 2030, varav omkring hälften bedöms finnas bland några G20-länder. För att de villkorade målen i de nationella klimatplanerna ska leda till en global nettominskning av utsläppen kan dock inte enheterna från utsläppsbegränsningar användas för att bidra till att ett köparland når sina befintliga mål; i så fall innebär överföringen enbart ett nollsummespel. Om finansieringen i stället sker genom en aktivitet under artikel 6.2 eller 6.4 i behöver den samman- lagda utsläppsminskningen nå längre än det villkorade målet. Några av G20-länderna, exempelvis och , har också formulerat villkor för att de nationella (villkorade)målen ska nås. Vill- koren innebär att åtgärderna behöver bli föremål för internationell klimatfinansiering enligt artikel 9 – inte handel med ut- släppsbegränsningsenheter. Ett sådant villkor förbättrar förutsättningarna för måluppfyllelse enligt värdlandets klimatplan utan att det land som bidragit med finansiering använder resultaten för att nå sitt eget utsläpps- begränsningsresultat. 34I NCI, PBL och IIASA (2018) ges några exempel på hur låg- och medelinkomstländer med relativt stora utsläpp har formulerat sina NDC:er. Rapporten innehåller även en analys av hur de ligger till i förhållande till de mål som satts upp. Marknader och potentialer för överföring av verifierade utsläppsminskningar … Erfarenheterna från de förberedande insatserna med att utveckla artikel 6.4-mekanismen och artikel 6.2-överföringarna (se kapitel 14) visar också att de potentiella värdländerna är avvaktande i sin håll- ning mot just försäljning och överföring av enheter från utsläpps- begränsningar, eftersom de inte vet om en eventuell försäljning och överföring av utsläppsbegränsningsresultat skulle äventyra landets egen möjlighet att klara de mål som satts upp i den nationella klimat- planen. Faktorer som kan bidra till att förstärka osäkerheten är om klimat- planen bygger på en svag analytisk grund, om målen i planen inte har kvantifierats och analyserats på sektorsnivå samt om detaljutform- ningen av nationella styrmedel och annan styrning saknas. Ytterligare en svårighet i sammanhanget är att det finns exempel på att nivån på målen i länders klimatplaner bedöms överstiga ut- släppsnivån vid en utveckling med dagens beslutade styrmedel, dvs. att klimatplanerna innehåller s.k. hetluft. Sådana mål ställer därmed inte krav på att additionella åtgärder genomförs för att de ska nås och även delvis överträffas. 15.2.3Potentiella köparländer utanför G20-länderna