sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — De första arbetena återfinns jämförelsevis ofta i små låglöneföretag, som koncentrerats mer till tjänstesektorn.28 Skillnaden i förvärvsfrekvens mellan inrikes och utrikes födda är hög, , men den bör ställas i relation till den allmänt höga förvärvsfrekvensen i . Sysselsättningsgraden hos utrikes födda är högre än den i och men lägre än den i . I internationella jämförelser måste man beakta också immigrationens omfattning och hur den fördelar sig på arbetskrafts- invandring och flyktinginvandring. Sysselsättningsgraden för inrikes och utrikes födda inom OECD- området framgår av figur 9.1. 24ISF (2017). 25Migrationsverket: Beviljade uppehållstillstånd. 26Denna grupps första tid i – under asylprocessen och som nyanlända – diskuteras i kapitel 13. 27SCB: Befolkningsstatistik. 28Forslund m.fl. (2017). Figur 9.1 Sysselsättningsgrad bland inrikes och utrikes födda inom , 15–64 år Not: Länderna är ordnade efter sysselsättningsgraden hos de utrikes födda. Källa: : Foreign-born and native-born employment. I en ekonomi som den svenska och övriga nordiska länder, där stora delar av välfärdssystemen är baserade på arbetskraftsdeltagande, är en hög sysselsättningsgrad förväntad. Den stora skillnaden innebär emellertid att en stor andel av den invandrade befolkningen inte kommer i åtnjutande av detta skydd. En förklaring till skillnaderna i sysselsättning mellan inrikes födda och invandrade är att det tar , innan invandrade kommer i sysselsättning. Figur 9.2 Sysselsättningsgrad bland flyktinginvandrare och deras anhöriga efter vistelsetid, fördelad på män och kvinnor Not: Avser kommunmottagna flyktingar och anhöriga –2016. Källa: SCB: Statistikdatabasen. Som framgår av figur 9.2 etableras män betydligt snabbare och i högre grad än kvinnor, även om skillnaderna minskar med antalet år i . Det tar dock innan hälften funnit sysselsättning. Sysselsättningsgraden visar dock inte hela bilden. Arbetslöshets- nivån bland utrikes födda är i ett internationellt perspektiv betydligt högre än i de flesta andra . Endast och , vilka till skillnad från haft dåligt fungerande arbets- marknader, uppvisar högre arbetslöshetsnivåer för utlandsfödda. En förklaring till diskrepansen mellan sysselsättningsgraden och en hög arbetslöshet kan vara att de som invandrat har fler arbetslöshets- perioder och att en stor del av välfärdssystemen kräver närvaro på arbetsmarknaden för att kunna ta del av dem, vilket ökar arbets- kraftsdeltagandet hos grupper med dåliga förutsättningar att finna en anställning. Vidare har de invandrade som är sysselsatta betydligt lägre inkomster, vilket beror på både lägre löner och färre arbetade timmar.29 En indikation på detta är att det, utöver krav på omställning i arbetslöshets- och sjukförsäkringarna, i socialtjänstlagen finns krav på att mottagaren ska stå till arbetsmarknadens förfogande. Detta har lett till att nära hälften av dem som är inskrivna vid är födda utanför Europa.30 Många faktorer påverkar etableringen på arbetsmarknaden. Födelseland, skäl för migration, ålder och utbildning vid ankomsten är några av de viktigare som är knutna till individen.31 Men också konjunkturläget, arbetsmarknaden på bosättnings- eller placerings- orten, attityder hos arbetsgivare, nätverk och kommunikationer spelar roll, liksom arbetsmarknadslagstiftningen och tillgången till arbets- marknadspolitiska program. Även äldre som förlorat sitt arbete har betydande problem att åter- inträda och återetableras på arbetsmarknaden. De är dock färre. De äldres situation behandlas vidare i kapitel 11. Olika hinder för inträde En gemensam faktor bakom svårigheterna att finna en anställning ligger i bristande utbildningsnivå i grupperna. Utöver utbildning finns även andra egenskaper som i genomsnitt innebär att de har lägre produktivitet än andra grupper – funktionsnedsättning med en arbetsförmågebegränsning eller begränsade kunskaper i svenska språket, vilka båda utgör begränsningar för att kunna konkurrera om 29Se avsnitt 9.2.3. 30Arbetsförmedlingens statistik; . 31Engdahl och (2015); Böhlmark et al. (2015). har relativt höga ingångslöner,32 och andelen enkla arbeten i den svenska ekonomin i internationell jämförelse är därför låg.33 Den traditionella arbetsmarknadspolitiken kan endast på mar- ginalen påverka detta; för en diskussion om andra sätt att möta dessa problem, se kapitlen 8 och 13. Anknytningen till arbetsmarknaden kan också påverkas av rela- tionen mellan arbetsinkomster och inkomster från transfererings- system, alltså hur lönsamt det är att söka och ta ett arbete i relation till möjligheterna till annan försörjning, till exempel ekonomiskt bi- stånd.34 Detta påverkar, till skillnad från ovan angivna problem, be- teendet hos den potentiella arbetskraften. Den disponibla inkoms- ten beror inte bara på lönen utan också på hur mycket man arbetar, det vill säga både tröskeleffekter och marginaleffekter kan vara av betydelse. För nyanlända som har etableringsersättning är den genom- snittliga ersättningsgraden ; den disponibla in- komsten vid deltagande i etableringsprogrammet motsvarar i genom- snitt av en arbetsinkomst. Variationen är dock stor och beror på hushållets sammansättning. Hushåll utan barn har lägre ersättningsgrad, i genomsnitt, och hushåll med barn högre. Ytterst få nyanlända flyktingar får arbetslöshets- ersättning . Däremot är aktivitetsstöd en vanlig er- sättning, vid sidan av etableringsersättning. Många av dem som läm- nat etableringsprogrammet går över till jobb- och utvecklingsgaran- tin och får då aktivitetsstöd som ligger på en så låg nivå att det ofta behövs kompletterande försörjningsstöd. För sammanboende med barn ger försörjningsstödet en nivå som kräver lön i närheten av ingångslönen för ett låglöneyrke för att den som börjar arbeta ska få ett positivt netto. Med etableringsersättning blir det ekonomiska ut- bytet av arbete högre för den första personen i hushållet som börjar arbeta. Eftersom detta regelmässigt är mannen utgör detta ett jäm- ställdhetsproblem. De genomsnittliga marginaleffekterna är sådana att det lönar sig bättre för nyanlända flyktingar än för befolkningen i genomsnitt med en extra arbetsinsats. I en diskussion om transfereringarna till utrikes födda under eta- bleringsperioden måste man anlägga ett bredare perspektiv än det 32Skedinger (2005). 33Enligt m.fl. (2017) är den (figur 14). 34Löfbom (2018). snävt offentligfinansiella och de kortsiktiga ekonomiska incitamen- ten. En dansk studie av effekterna av kraftigt sänkta transfereringar till denna mottagarkategori visar på å ena sidan ökad sysselsättnings- grad och ökade arbetsinkomster men å andra sidan starkt minskat kvinnornas arbetskraftsdeltagande och en kraftig inkomstminskning för berörda hushåll. Dessutom ökade antalet egendomsbrott bland både män och kvinnor, barnens deltagande i barnomsorg och för- skola minskade, och tonårskriminaliteten ökade.35 Problemen med inträde och etablering på arbetsmarknaden för- stärks av att individer i ovan redovisade grupper kan mötas av dis- kriminering eller negativ särbehandling på arbetsmarknaden. Diskri- minering på etniska eller andra grunder är ett faktum på svensk arbetsmarknad, vilket har visats i olika undersökningar baserade på registerdata eller experiment.36 Registerbaserade studier kan baseras på namnbyten37 eller andra metoder att isolera diskriminerings- effekten38 men är alltid behäftade med viss osäkerhet, eftersom re- sultatet kan påverkas av bakomliggande faktorer som inte obser- veras. Experiment är i det avseendet säkrare. och har visat att sannolikheten att kallas till anställningsintervju är 50 pro- cent högre om man har ett svenskklingande efternamn än om man har ett arabiskt.39 Resultaten visar också att män med personalansvar och arbetsplatser med färre än 20 anställda i lägre utsträckning än andra, kallar ansökande med arabiskt klingande namn till intervju. Utöver renodlad diskriminering kan grupperna drabbas av nega- tiv särbehandling baserad på andra grunder, och den behöver inte heller vara medveten. I en studie baserad på associationstester har man mött omedvetna attityder hos studenter och arbetsgivare gent- emot arabmuslimska män relativt infödda svenska män och motsva- rande stereotyper gentemot överviktiga individer relativt normal- viktiga.40 Resultaten visar att studenter och arbetsgivare på implicit nivå associerar arabmuslimska män och överviktiga med lägre presta- tion jämfört med infödda svenska män och normalviktiga män, och 35Andersen, L.H. (2019). 36För en översikt, se och (2007). 37Arai and (2004). 38Le Grand and Szulkin (2002). 39Carlsson and (2007). Se också Bursell (2012). 40Agerström and (2009). att de har en mer negativ attityd till arabmuslimska män än till in- födda svenska män. I en annan experimentell studie har fler diskrimineringsgrunder undersökts.41 Arbetsgivarna får först beskriva en anställd som nyli- gen har slutat och därefter välja mellan två hypotetiska sökande att kalla till en anställningsintervju eller anställa som ersättare för den tidigare anställda. De sökande skiljer sig med avseende på kön, ålder, utbildning, erfarenhet, etnicitet, religiös trosuppfattning, familje- situation, vikt och hälsa. Det visar sig att arbetsgivare väljer bort sökande som är äldre, icke-européer, muslimer eller judar, som har flera barn, som är överviktiga eller har en historik av sjukfrånvaro. I denna studie var skillnaderna i graden av diskriminering mellan olika typer av rekryterare och företag små. Ett uttryck för detta kan vara att chefer tenderar att anställa individer med en bakgrund som liknar deras egen – invandrade anställer därför andra invandrade, infödda anställer andra infödda.42 Dessa mönster kvarstår när man jämför arbetsplatser som är helt lika vad avser verksamhetsområde, storlek och personalsammansättning. Detta gäller också på olika arbetsplatser inom samma företag och bekräftas på arbetsplatser där man byter chef. Sambanden är starkast på de minsta arbetsplatserna, och starkare i privat än i offentlig sektor. Anställda med en annan bakgrund än chefens lämnar också oftare arbetsplatsen under an- ställningens första . Ingångslönerna påverkas dock inte. Under- representationen av invandrade i chefsposition kan därför vara en ytterligare förklaring till invandrades svårigheter på arbetsmarknaden. redovisade resultat som gav ett mer positivt perspektiv på diskrimineringen av utrikes födda.43 Genom att kontrollera för resultat uppnådda i tester av vuxnas färdigheter (Programme for the International Assessment of Adult Competencies, PIAAC) visade man att löneutvecklingen för utrikes födda ungefär motsvarar de individuella färdigheterna, det vill säga att det inte finns någon särskild diskrimineringsfaktor. Detta gäller alltså i genom- snitt och . För den enskilda person som inte blir kallad till intervju och får en möjlighet att visa sina färdigheter kan det lika fullt upplevas som ett problem. 41Johansson et al. (2016). 42Hensvik et al. (2014). 43SOU 2015:104, s. 12. Drygt var fjärde individ med funktionsnedsättning menar sig ha utsatts för diskriminering , av kvin- norna och av männen.44 Bland individer med nedsatt arbetsförmåga har upplevt att de utsatts för diskriminer- ing, jämfört bland dem som inte har nedsatt arbets- förmåga. Detta gäller oftare bland kvinnor än bland män.45 Det är viktigt att dessa grupper trots i genomsnitt låga kvalifikationer fort- sätter att söka arbete och att de får hjälp med att matchas mot de arbeten som faktiskt genereras i ekonomin. Nätverk och kontakter med arbetslivet viktiga för ungdomars eta- blering på arbetsmarknaden, och familjebakgrunden spelar stor roll. Arbetslivserfarenhet och referenser underlättar för arbetsgivare att bedöma de sökandes förmågor. Ungdomar med svenskfödda föräld- rar som har fått arbete via sina föräldrars kontaktnät fick det betyd- ligt snabbare än andra ungdomar.46 Även sommar- och extrajobb underlättar väsentligt.47 Effekter finns för alla unga, men är störst för dem vars föräldrar saknar anställning. Effekterna av ett sommarjobb förklarar av direkta övergångar mellan utbildning och arbete, och effekterna kvarstannar i tio år.48 Detta kan ses som ett skäl för det offentliga att kompensera svaga grupper med för- stärkt förmedlingsverksamhet på grund av skillnader i kontakter. När individer i dessa grupper själva, med stöd från Arbetsförmed- ling eller i förekommande fall kommunala arbetsmarknadsenheter, inte finner anställning, finns det för att öka anställningsbarheten i huvudsak två övergripande alternativ. Det första är att stärka indivi- dens humankapital genom utbildning eller andra erfarenheter för att öka sannolikheten att få ett arbete på den reguljära arbetsmarknaden –det andra är att påverka arbetsgivaren kalkyl för att göra anställ- ningen lönsam. Här finns i huvudsak tre handlingsalternativ – att sänka ingångslöner, att sänka arbetsgivarnas lönekostnader tempo- 44SCB (2019 f). 45Jämställdhetsmyndigheten och Myndigheten för delaktighet (2019). 46Kramarz and (2013). (2017). rärt med tillfällig lönesubvention och att genom långvariga subven- tioner eller skyddade arbeten kraftigt sänka kostnadsnivån. Forskning tyder på att sänkta lägstalöner har förhållandevis små effekter på sysselsättningen som helhet, men sammansättningen av gruppen anställda förefaller förändras i en riktning som kan försvåra för de mest studiesvaga ungdomarna. Avtalade löneökningar inom avtalsområden som anställer förhållandevis många unga bidrar till att relativt sett färre anställningar avslutas bland individer med höga be- tyg, och fler anställningar avslutas bland individer med låga betyg.49 Ett annat sätt att möta de lågutbildades svårigheter är subven- tioner väl anpassade för den osäkerhet som det innebär att anställa individer ur grupper med i genomsnitt lägre kvalifikationer. Ett krav är dock att sådana subventioner riktas till just de grupper som står längst ifrån arbetsmarknaden, för att undvika undanträngningseffek- ter och onödiga kostnader. Efter regeringsskiftet genomfördes en rad riktade skatte- reformer för att öka efterfrågan på arbetskraft, såsom sänkt arbets- givaravgifter för unga och sänkt egenavgift för unga egenföretagare. Sänkningen av arbetsgivaravgiften tycks dock inte ha påverkat ung- domars sysselsättning och löner i någon större utsträckning.50 Det finns också så kallade yrkesintroduktionsavtal, som dock har utnytt- jats i mycket liten omfattning, delvis beroende på otillräcklig infor- mation, delvis beroende på att andra stödformer är attraktivare och att kvalifikationskraven i vissa fall har satts högt.51 För individer med varaktigt nedsatt arbetsförmåga har Arbets- förmedlingens insatser riktats mot att på olika sätt subventionera arbetsgivare som anställer individer ur denna grupp. Subventionerna skiljer sig i belopp och varaktighet, men som regel är de mer långva- riga än subventioner till anställningar för arbetslösa utan funktions- nedsättningar. Subventioner kan också avse arbetshjälpmedel. Trots att en stor del av Arbetsförmedlingens totala arbete är riktad till denna grupp, finns det relativt få utvärderingar av arbetsmarknads- politiska program för individer med funktionsnedsättningar. Angelov och har studerat lönebidrag, skyddat arbete hos offentlig arbetsgivare och anställning hos Samhall.52 Författarna fann bety- dande effekter för programdeltagarna – högre förvärvsinkomst, dis- 49Forslund m.fl. (2014). 50Egebark och Kaunitz (2013). 51Statskontoret (2015); (2016). 52Angelov och (2014). ponibel inkomst och sysselsättning på både kort och medellång sikt –men också negativa effekter på osubventionerad sysselsättning, vilket tyder på att programmen hade inlåsningseffekter. (2014) fann en positiv effekt för individer med funktions- nedsättningar som gått en arbetsmarknadsutbildning – snabbare väg till arbete, högre inkomster och minskat beroende av ekonomiskt bistånd.53 En experimentell utvärdering av stöd till unga med aktivitets- ersättning har genomförts av Arbetsförmedlingen och Försäkrings- kassan.54 Projektet byggde på en randomiserad försöksverksamhet, där drygt 1 000 deltagare erbjöds att delta och slumpvis erhöll någon av tre insatser (Förstärkt samarbete,, Supported Employment eller ). Slutsatsen var att Supported Employment lyckades bäst med att få deltagare i arbete, vilket sammanfaller med slutsatser från utländska studier. efter insatsens start för re- spektive deltagare var av deltagarna i den insatsen i arbete, medan motsvarande siffror för deltagarna i och Förstärkt samarbete var . Vad gäller arbetsmarknadspolitiska program och insatser påverkas unga med utländsk bakgrund självfallet av alla åtgärder som berör unga, men därutöver finns ett antal insatser som delvis ligger utanför den aktiva arbetsmarknadspolitiken och som är avsedda spe- cifikt för individer med utländsk bakgrund, unga eller gamla. Dit hör bland andra etableringsinsatserna för nyanlända, svenska för invand- rare (SFI), validering och ett antal arbetsmarknadspolitiska insatser. Det finns ganska få utvärderingar av insatser inom detta område. Ett vanligt resultat när man jämför effekter på inrikes och utrikes födda är att rangordningen av olika insatsers effekter för utrikes födda liknar rangordningen för inrikes födda.55 Vidare tycks inten- sifierad arbetsförmedling vara effektiv för utrikes födda.56 Resurs- förstärkningar inom Arbetsförmedlingen skulle göra det möjligt för arbetsförmedlarna att odla arbetsgivarkontakter, så att de i viss ut- sträckning kan kompensera de utrikes föddas mindre utvecklade nät- verk. 53Regnér (2014). 54Arbetsförmedlingen (2017). 55Calmfors (2004); och (2011). 56Johansson and (2006a); och (2006b); and Nekby (2012). Egenföretagande har lanserats som en väg in på arbetsmarknaden som alternativ till anställning.57 Utrikes födda driver inte företag i väsentligt annorlunda omfattning än inrikes födda, men de tenderar att anställa fler utrikes födda.58 Det finns emellertid problem med denna typ av åtgärd. Bland utrikes födda har män med låg utbildning svårt att få lån i bank, om det inte råkar finnas någon bankanställd med samma ursprung som bedömer låneansökan.59 Otillräckliga kunskaper om kraven på bokföring med mera gör också att många individer med denna bakgrund fälls för bokföringsbrott, som är ett av de vanligaste brotten inom kategorin ekonomisk brottslighet.60 Även det så kallade rut-avdraget har motiverats med att det skulle skapa arbetstillfällen för individer med utländsk bakgrund och då särskilt kvinnor. Företag som subventionerats på detta sätt anställer dock ungefär samma andel kvinnor med flyktingbakgrund som pri- vat sektor i allmänhet. Andelen är högre inom övrig lokalvård och inom . Många av de sysselsatta inom rut-subventionerade företag är visserligen kvinnor, men merparten av de utrikes födda kommer från europeiska länder och saknar flyktingbakgrund.61 Den stora friheten vad gäller tidsbegränsade anställningar kan förväntas leda till att sådana anställningar avbryts innan de övergår i tillsvidareanställningar, vilket minskar sannolikheten för en starkare etablering på arbetsmarknaden. De potentiella vinster som kan finnas för ekonomin vad avser flexibiliteten med tidsbegränsade anställningar och inträde på arbetsmarknaden kan ha negativa effekter för individernas möjligheter att få fotfäste på arbetsmarknaden. Tillfälliga anställningar och deltidsanställningar utgör båda anställ- ningsformer som underlättar för enskilda att göra inträde och eta- blera sig på arbetsmarknaden samt att själv avgöra i vilken omfatt- ning man vill stå till arbetsmarknadens förfogande. är de attraktiva anställningsförhållande för arbetsgivaren, då det är betyd- 57https:///amnesomraden/kompetensforsorjning/utrikes-fodda-och- foretagande.html. 58Hammarstedt and Miao (2018). 59Eliasson (2014). 60Ekobrottsmyndigheten (2019). 61Rickne (2019). ligt lättare att avsluta en visstidsanställning eller, som , billigare att beordra anställda att arbeta mertid. Det senare kan leda till att dessa typer av anställningar över- utnyttjas, vilket kan leda till negativa effekter för den enskilde och för samhället i stort. Andelen tidsbegränsade anställningar varierar vanligtvis över kon- junkturen. Ofta stiger andelen när konjunkturen förstärks och det finns fler lediga arbeten, vilka ofta inleds som tillfälliga anställningar. Andelarna brukar därefter sjunka igen när konjunkturen avmattas eller sviktar. Anledningarna till att tidsserien beter sig på detta sätt är att de tillfälliga anställningarna antingen omvandlats till tillsvidareanställning eller att individerna sägs upp, eftersom det på grund av lagstiftningen är lättare att säga upp tillfälligt anställda. Tillfälliga anställningar sänker tröskeln något för inträdet, men kan både vara en väg till ökad etablering och därmed trygghet som det kan skapa en rundgång mellan olika tillfälliga arbete. En underliggande och generell förändring som skett på arbets- marknaden är ett ökat arbetskraftsdeltagande bland individer . Sådana anställningar faller i enlighet med LAS under tillfälliga anställningar. Över en längre tidsperiod har andelen till- fälligt anställda ökat och ligger högre än för 30 år sedan.62 En bidragande faktor till denna ökning är den stora expansionen av högre utbildning som skett och de konsekvenser detta har haft på tidpunkten för arbetsmarknadsinträdet. I den omfattning tillfälliga anställningar fungerar som en språng- bräda till arbetsmarknaden och kan utgöra möjligheter för arbets- givare att såväl bedöma medarbetares produktivitet, som att anpassa personalstocken till rådande konjunktur och efterfrågan är förekoms- ten effektiv för ekonomin. Det finns dock en rangordning mellan de olika typerna av tillfälliga anställningar vad avser sannolikheten att den leder till tillsvidareanställning.63 Provanställningar och vikariat leder med högre sannolikhet till tillsvidareanställning än andra for- mer. Ser man i stället till egenskaper hos de arbetande gäller att män 63Berglund (2017). och individer med hög utbildning har bättre utsikter än säsongs- anställda, kvinnor och individer med låg utbildning. När alla andra faktorer hålls konstanta, har kvinnor ungefär hälften så stor chans att övergå till fast anställning . För de senare grupperna är risken större att den tidsbegränsade anställningen var- vas med andra tidsbegränsade anställningar och perioder av arbets- löshet.64 Mellan yrkeskategorierna arbetare och tjänstemän råder stora skillnader. Andelen arbetare med tillfälliga anställningar är () högre än bland tjänstemän (), och det är skillnader som visat sig vara relativt kon- stanta över tid.65 Skillnaden i andelarna är som störst, 15 procent- enheter, mellan män i tjänstemannayrken och kvinnor i arbetar- yrken. I detta kan det ligga en förklaring till varför andelen tillfälligt anställda inte sjönk dramatiskt under krisåren 2008–2009, eftersom denna kris i stort sett enbart påverkade arbetslösheten och syssel- sättningen i mansdominerade och privata sektorer.66 Personer med utländsk bakgrund är i högre grad än inrikes födda utsatta för dessa risker.67 Utrikes födda förlorar sina anställningar i högre grad, är tidsbegränsat anställda i betydligt högre grad och blir uppsagda i högre utsträckning än de svenskfödda. Utrikes födda har ofta kort anställningstid. Skillnaderna är störst i de minst kvalifice- rade yrkena. Effekterna kan bero på indelning i turordningskretsar och bedömning av kvalifikationer, avtalsturlistor, frivillig avgång och rätten till återanställning, varför förbud mot etnisk diskrimi- nering sällan ger tillräckligt skydd. Bakom denna bild finns även en mer generell rörelse mot ännu lösare anställningsliknande former under rubriker som gig-ekonomi, platt- formar med flera, vilka inte är reglerade i lag. Att produktionen är rumsligt splittrad är i och för sig inget nytt; i industrialismens barn- dom var det vanligt att delar av textilproduktionen var spridd på ett större antal hushåll inom så kallade förlagssystem. 64Håkansson (2001). 65LO (2017).