sou · H8B352 · 2020-09-16 00:00:00 — Skatte- verket beräknar det till 3 enligt uttag från sitt informationslager . Timpris = (3 776,95 x 2) / 19,37 = 389,97. lingen inom tjänstebranschen mellan 2010–2021, enligt Konjunktur- institutets prognos . finns ingen prognos för utvecklingen i tjänstebranschen och därmed antas att timlöne- utvecklingen följer den i hela ekonomin. På så sätt beräknas timkost- naden till . Utredningen antar att samma tim- priser gäller för de aktuella tjänsterna och underlaget för rutavdraget uppskattas till . Den offentligfinansiella effekten av förslaget om att inkludera en matlagningstjänst i ett rutavdrag för äldre beräknas därmed till på lång sikt, pris- och lönenivå. Denna summa kan jämföras med rutbeloppet för omsorgstjänsten som för personer , som enligt uppgift från , uppgick till 2018. Beräkningen ovan är dock behäftad med stor osäkerhet. Om efterfrågan på matlagning och bakning skulle bli dubbelt så stor som antagits ovan skulle den offentligfinansiella kostnaden uppgå till pris- och lönenivå. Enklare tillsyn av bostaden vid hemmavaro Utredningen bedömer att viss tillsyn av äldre personers bostäder enligt förslaget redan förekommer , exempelvis i samband med städning, men att det kan finnas viss latent efterfrågan på tjänsterna. Förslaget skulle dels kunna möjliggöra för den äldre personen att få praktiska småsysslor utförda när den äldre vill, dels underlätta för anhöriga som ger denna typ av stöd i vardagen åt äldre personer. För att beräkna den offentligfinansiella kostnaden på finns ingen bas att utgå från och relativt enkla antaganden kommer att göras. Merparten av de tjänster som föreslås ingå förväntas främst efterfrågas av personer som upplever försämrad rörelse-, syn- eller hörselförmåga och därmed inte kan eller vill utföra dessa moment och som efterfrågar lite extra trygghet i vardagen mer generellt. Statistiken i avsnitt 8.3 indikerar att det framför allt är från som en hög andel äldre personer upplever en försämrad rörelse-, syn och hörselförmåga. Utredningen gör därför antagandet att det främst är från som tillsynstjänsten kommer att efterfrågas. Antalet personer uppgick till 263 256.16 Vad gäller intresset för att köpa tillsynstjänsterna antar utred- ningen, precis som för tjänsterna ovan, att samma andel av ålders- gruppen som köper ruttjänster i något större utsträckning kommer att efterfråga tjänsterna. Av samtliga personer beräknas ha köpt ruttjänster för mer än 2018.17 Vid antagandet att samma andel kan vara intresserade av att köpa den föreslagna tillsynstjänsten för- väntas 21 060 personer köpa tjänsten med rutavdrag. Vid antagandet att tidsåtgången för tillsynen i genomsnitt uppgår beräknas det totala antalet efter- frågade timmar till knappt 56 173 . Utredningen bedömer att många av de föreslagna tjänsterna sannolikt kommer att utföras i samband med exempelvis städning eller personlig omsorg. Därmed beräknas ett genomsnittligt timpris för tjänsten med bas i statistik över det totala rut- beloppet för städning och omsorg samt antalet timmar för samma tjänster 2018.18 Enligt denna beräkning uppgår det genomsnittliga timpriset till . För att det ska motsvara lönenivå skrivs priset först års lönenivå baserat på timlöne- utvecklingen inom tjänstebranschen mellan 2010–2021, enligt prognos . finns ingen prognos för utvecklingen i tjänstebranschen och därmed antas att timlöneutvecklingen följer den i hela ekonomin. På så sätt beräknas timkostnaden till . Utredningen antar att samma timpris gäller för de aktuella tillsynstjänsterna och underlaget för rutavdraget uppgår därmed till . Utredningen beräknar sammantaget att en utvidgning av rut- avdraget till att även omfatta tillsyn av bostaden vid hemmavaro för äldre personer ger en offentligfinansiell kostnad om pris- och lönenivå. 16Folkmängd 2019 hämtad från statistikdatabas, senast uppdaterad . 17Andelen har beräknats utifrån uppgifter om antalet personer som gjort rutavdrag för olika belopp från . Jämför med informationen i tabell 4.3. 18Antalet timmar för städning och omsorg uppgick till omkring 19,37 miljoner 2018 (av- snitt 4.2.5). Det totala rutbeloppet för samtliga tjänster redovisas inte i betänkandet. Skatte- verket beräknar det till 3 enligt uttag från sitt informationslager . Timpris = (3 776,95 x 2) / 19,37 = 389,97. Denna beräkning är baserad på en rad osäkra antaganden. Om tidsåtgången i stället antas vara hälften så stor dvs. varan- nan vecka, eller om antalet personer som efterfrågar tjänsten skulle vara hälften av det antagna ovan skulle den offentligfinansiella effek- ten beräknas till på lång sikt. Om efterfrågan på tillsynen skulle vara dubbelt så stor, dvs. eller om antalet personer som efterfrågar tjänsten är dubbelt så stor som det antagna skulle den offentligfinansiella kostnaden beräknas till . Den offentligfinansiella kostnaden för förslaget att inkludera fler trädgårdsarbeten i rutavdraget för äldre personer uppskattas till 2022. Utredningen bedömer att det kan finnas viss latent efterfrågan bland äldre personer på dessa arbeten. Det är dock mycket osäkert i vilken utsträckning efterfrågan på arbetena kan komma att öka. Som diskuteras i anslutning till beräkningen av de långsiktiga kostnaderna i utredningens delbetänkande skulle en kostnadsupp- skattning exempelvis kunna utgå från de uppskattningar som gjorts av sysselsättningseffekten för nuvarande rutavdrag. Särskilt nämns en uppskattning av som indikerar att sysselsättningen i branscherna kan ha ökat med 600 procent.19 Om samma priskänslighet för tillkommande trädgårdsarbeten för äldre personer kan antas som för rutavdraget i stort samt att ökningen i omsättning för de aktuella arbetena skulle bli lika stor i procentuella termer som den uppskattade ökningen i sysselsättningen för rut- avdraget totalt sett, skulle ökningen i omsättning för den aktuella trädgårdstjänsten kunna uppgå till . Utredningen anser dock att detta inte är en rimlig utveckling för tillkommande trädgårdstjänst. En anledning är att det redan bedöms finns en etablerad marknad för sådana trädgårdstjänster. Vidare skulle en ökning innebära en långsiktig kostnad om priser. Givet att rutbeloppet för trädgårdstjänsten uppskattas till för personer 19Se exempelvis beräkningen av den långsiktiga kostnaden för möbleringstjänster, SOU 2020:5, s. 224 f. skulle den tillkommande trädgårdstjänsten utgöra av rutbeloppet för trädgårdstjänsten för åldersgruppen.20 Detta bedöms inte vara en trolig omfattning för arbeten som varken är av lika återkommande karaktär eller lika om- fattande som de trädgårdsarbeten som redan omfattas av rutavdrag, exempelvis gräsklippning och trädbeskärning. Vid antagandet att ökningen av efterfrågan fördubblar omfatt- ningen av de föreslagna trädgårdstjänsterna skulle den offentlig- finansiella kostnaden för ytterligare trädgårdstjänster inom rut- avdraget för äldre uppgå till pris- och lönenivå. Om omfattningen av de föreslagna trädgårdstjänsterna i stället skulle öka skulle den offentligfinansiella kostnaden på lång sikt uppgå till och om den skulle öka beräknas den långsiktiga offentligfinansiella kostnaden till . Rastning och passning av sällskapsdjur För rastning och passning av sällskapsdjur förväntas det finnas viss latent efterfrågan på tjänster bland äldre personer eller deras anhöriga. Att inkludera rastning och passning av sällskapsdjur i det särskilda rutavdraget för äldre kan dels öka möjligheten för en äldre person att behålla eller skaffa ett sällskapsdjur även när rörelse- förmågan blir mer begränsad, dels öka möjligheten att köpa tjänsten i stället för att en t.ex. en anhörig utför den. Dessutom bedöms det finnas en större svart marknad för dessa tjänster som förväntas minska med ett rutavdrag. I Husdjurspanelen (se avsnitt 16.3.1) framkom att av de husdjursägare som inte köpte passningstjänster på den privata marknaden troligen skulle göra det om dessa tjänster inklu- derades i rutavdraget. Detta torde vidare röra sig om vita tjänster givet att den uppskattade förändringen i köpbeteendet kommer av att det finns ett rutavdrag för köpen av tjänsterna. Med det tidigare antagandet om andelen hushåll som köper tjänsten vitt, dvs. (se avsnitt 16.2.1), skulle detta innebära att antalet hushåll som köper tjänsterna vitt ökar . 20Rutbelopp enligt uppgift från informationslager, uttaget gjort . Sannolikt kommer dock inte samtliga som i undersökningen upp- givit att de skulle vilja köpa tjänster med ett rutavdrag verkligen att göra det om tjänsterna skulle inkluderas. Om andelen som faktiskt köper dessa tjänster med ett rutavdrag i stället skulle vara en tredje- del av andelen i undersökningen, dvs. , skulle antalet hushåll som köper tjänsterna vitt öka och den långsiktiga kostnaden uppgå till med samma antaganden som ovan. Även de som tidigare antogs köpa svart kommer sannolikt att förändra sitt beteende och köpa fler vita tjänster till följd av att rela- tivpriset på vita tjänster minskar gentemot svarta. För att uppskatta i vilken utsträckning beteendet kan antas förändras används resultat av analyser av rut- och rotavdragens effekter på svartarbete som presenteras i och och och . Enligt rapporten kan rutavdraget ha bidragit till att minska antalet hushåll som köper städtjänster svart . Givet att denna minskning antas gälla även för äldre personers köp av passning och rastning av sällskapsdjur skulle, enligt de antaganden som gjorts för beräkningarna av den kortsiktiga effekten ovan, antalet äldre hushåll som köper tjänsten vitt öka till knappt 4 100 och den offentligfinansiella kostnaden med pris- och lönenivåer. Sammantaget skulle den offentligfinansiella kostnaden på lång sikt öka till . Beräkningarna ovan är baserade på ett antal osäkra antaganden. Förutom att det, som nämnts ovan, inte är säkert att resultaten från Husdjurspanelen är representativa för de äldre som äger ett säll- skapsdjur är det osäkert hur många som skulle köpa tjänsterna med ett rutavdrag. Om antalet hushåll som köper tjänsterna vitt skulle öka implicerar det i stället en offentligfinansiell kostnad om totalt på lång sikt (ökning av köp av vita tjänster plus omvandling av svart till vitt). Vidare är det mycket osäkert i vilken omfattning svarta tjänster skulle bli vita. Om samtliga som antas köpa svart skulle ändra sitt beteende och köpa vita tjänster skulle den offentligfinansiella effek- ten i stället uppskattas till på lång sikt med i övrigt samma antaganden som ovan. Vidare är det möjligt att vissa äldre personer skaffar ett säll- skapsdjur till följd av förslaget då de tjänster som föreslås ingå ökar möjligheten att ta hand om ett djur. Detta skulle ha en positiv effekt på antalet personer som använder tjänsterna och allt annat lika öka den offentligfinansiella kostnaden på lång sikt. Utredningen föreslår även att fler personer än barn till äldre ska kunna köpa de tjänster som i detta betänkande föreslås ingå i ett rut- avdrag för äldre personer till en äldre närstående. Det finns inget underlag vad gäller barn som köper rut- tjänster till sina föräldrar att utgå från i beräkningen av den lång- siktiga offentligfinansiella effekten av en utvidgad anhörigkrets och mycket enkla antaganden kommer därför att göras. Som nämnts har utredningen fått uppfattningen att det inte är allmänt känt att skattskyldiga har möjlighet att köpa rut- tjänster till sina föräldrar. Det förefaller vara så att barn till äldre ofta tar initiativ till städtjänster och sköter administrationen kring dem, men att det är föräldern själv som begär rutavdrag. I det följande gör utredningen det enkla antagandet att utvidgningen av anhörig- kretsen kommer att innebära en ökning av den offentligfinansiella kostnaden av föreslagna tjänster . Enligt beräkningarna av den långsiktiga offentligfinansiella effekten av de olika förslagen ovan skulle den totala offentligfinansiella kost- naden av samtliga förslag kunna uppgå till . Om denna kostnad ökar skulle det öka den lång- siktiga kostnaden av förslagen med på lång sikt i ekonomin i sin helhet. Det bör noteras att beräkningen av den offentligfinansiella kost- naden utgår från att samtliga tjänster som föreslås inkluderas i ett rutavdrag för äldre personer. 16.4Effekter på sysselsättning och arbetsutbud Som framgår av avsnitt 16.2.2 förväntas förslagen om att inkludera ytterligare tjänster i rutavdraget öka efterfrågan på dessa tjänster. Således förväntas även efterfrågan på arbetskraft och därmed syssel- sättningen i de aktuella branscherna öka. För diskussionen i detta avsnitt kommer utredningen till stor del att utgå från utredningens del- betänkande Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget (SOU 2020:5) där mer detaljerat resonemang kring sysselsättningseffekterna av rutavdraget i sin helhet finns. Som beskrivs i utredningens delbetänkande är de förväntade effekterna på sysselsättningen på lång sikt i ekonomin i sin helhet beroende av vilka som utför tjänsterna. Om personerna bedöms ha svag anknytning till arbetsmarknaden förväntas sysselsättnings- effekter kunna uppstå i ekonomin i sin helhet på lång sikt. En viktig utgångspunkt i arbetet med att ta fram förslag på tjäns- ter för ett särskilt rutavdrag för äldre har varit att tjänsterna inte ska kräva några särskilda kvalifikationer, dvs. de ska kunna utföras av personer med kort utbildning (avsnitt 10.4). Det är emellertid inte möjligt att erhålla specifik bakgrundsinformation om de personer som utför de föreslagna tjänsterna då det inte är möjligt att identifiera de specifika branscherna utifrån exempelvis SNI- eller yrkeskoder och på så sätt få fram denna information. I enlighet med tillvägagångssättet i utredningens delbetänkande presenteras därför ingen beräkning av förslagens sysselsättningseffekter. Däremot kommer effekterna att diskuteras i kvalitativa termer.21 En utgångspunkt i arbetet har också varit att försöka utforma för- slag som kan bidra till ökat arbetsutbud bland köpare och anhöriga. Eventuella arbetsutbudseffekter av förslagen är svårbedömda och även de kommer att diskuteras i kvalitativa termer. 16.4.1Utgångspunkter för bedömning av effekter på sysselsättning och arbetsutbud I normalfallet förväntas ökad sysselsättning i en bransch leda till att sysselsättningen i övriga branscher minskar. Detta förklaras av att ökad efterfrågan på arbetskraft leder till en press uppåt på lönerna, vilket ökar arbetskostnaden, och således dämpas efterfrågan på arbetskraft. En möjlig mekanism bakom att lönerna stiger är att löntagarnas förhandlingsposition, i förhållande till arbetsgivarna, 21Se diskussion i SOU 2020:5, s. 231. 22Nedan återges den teoretiska bakgrunden för bedömning av sysselsättningseffekter och arbetsutbudseffekter av rutavdraget som finns SOU 2020:5, s. 76 f. förbättras då arbetslösheten temporärt minskar. Den ökning av sysselsättningen som uppkommer initialt i den berörda branschen till följd av lägre kostnader för tjänsterna, neutraliseras på lång sikt i ekonomin som helhet. En reform som ökar efterfrågan på arbetskraft bedöms varaktigt kunna öka sysselsättningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt i den mån den riktas mot grupper med hög arbetslöshet och en svag position på arbetsmarknaden, vilka ofta utgörs av personer med kort formell utbildning och utrikes födda. I detta fall förväntas efter- frågan på arbetskraft kunna öka utan att det leder till en påtaglig press uppåt på lönerna. Det finns fler teoretiska förklaringar till detta. Ett resonemang går ut på att det för denna grupp bedöms finnas ett arbetsutbudsöverskott, dvs. efterfrågan på arbetskraft är mindre än utbudet, till följd av bindande förhandlade lägstalöner.23 Vid ett arbetsutbudsöverskott kan den ökade efterfrågan mötas av högre utbud utan att löner och priser ökar, eftersom man befinner sig i en avvikelse från jämvikt i utgångsläget.24 Avgörande för huru- vida en ökad efterfrågan på en tjänst bedöms ha långsiktiga syssel- sättningseffekter är således anknytningen till arbetsmarknaden hos de personer som förväntas utföra de aktuella tjänsterna. Utifrån ovanstående är bakgrundsfaktorer som kan vara särskilt intressanta för att bedöma sysselsättningseffekter av olika förslag utbildningsnivå, härkomst, när och varför personen har anlänt till samt arbetslöshetshistoria. Personer med låg utbildnings- nivå, som är utrikes födda, i synnerhet utomeuropeiskt födda, eller som har anlänt till , har ofta har en sämre anknytning till arbetsmarknaden och svårare att etablera sig än genomsnittet. Även arbetslöshetshistorien indikerar hur stark anknytningen till arbetsmarknaden är. En person med svag anknytning till arbets- marknaden kan generellt sett förväntas ha fler och av arbetslöshet än en person med god förankring. I utredningens delbetänkande samt i lagrådsremissen Utvidgat rutavdrag och höjt tak för rutavdraget redogörs även för en annan viktig aspekt i bedömningar av sysselsättningseffekter. Den rör i vilken mån de som sysselsätts är bosatta och folkbokförda i i utgångsläget, dvs. innan de sysselsattes. Detta påverkar i vilken grad arbetslösheten och sysselsättningen i kommer att påverkas. 23Se diskussion i SOU 2020:5 s. 76 och där angivna referenser. 24För mer information, se diskussion SOU 2020:5 s. 76 och där angivna referenser. En person med en påtagligt svag ställning på arbetsmarknaden som är bosatt och folkbokförd i och som går från arbetslöshet till sysselsättning kommer att innebära att både sysselsättningen ökar och arbetslösheten minskar. En person som flyttar till som arbetskraftsinvandrare eller från annat EU/EES-land till följd av att ett arbete erbjuds, kommer däremot inte påverka antalet arbetslösa. Antalet sysselsatta påverkas vidare endast i den mån personen avser att bosätta sig här , och således folkbokförs. Vid till- fälligt uppehälle i påverkas varken sysselsättning eller arbets- löshet, enligt den officiella statistiken.25 Om de som kommer hit för ett arbete folkbokförs i blir effekten på sysselsättningen lika stor som om hela sysselsättnings- ökningen sker genom ökad sysselsättning av personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Detta eftersom arbetsutbudet ökar lika mycket som sysselsättningen och att det förväntas medföra att det inte uppstår någon press uppåt på lönerna, på samma sätt som då personer med svag anknytning till arbetsmarknaden anställs. I detta fall blir den långsiktiga effekten på sysselsättningen i eko- nomin sin helhet lika stor som effekten i branschen. Huruvida den som anställs till följd av subventionen är bosatt och folkbokförd i är således sammantaget avgörande för effekten på sysselsättning och arbetslöshet. Bakgrundsinformation som inkluderar information om huruvida utrikesfödda personer har kommit till som flykting, arbets- kraftsinvandrare eller EU/EES-medborgare är intressant. Dels då det kan säga något generellt om anknytningen till arbetsmarknaden, dels mot bakgrund av att det är avgörande för bedömningen av effekter på arbetslöshet och sysselsättning i (se ovan resone- mang om arbetskraftsinvandring). Arbetsutbudseffekter bland äldre köpare och anhöriga Rutavdraget i sin helhet förväntas medföra en ökad efterfrågan på olika typer av marknadsproducerade tjänster. Då hushållen köper in tjänster från marknaden, som de annars hade utfört själva, frigörs tid 25Arbetskraftsundersökningen () från SCB mäter sysselsättningen i befolkning. Befolkningen består av alla som är folkbokförda i . För att bli folkbokförd krävs att man bedöms vistas i . Denna tid kan antingen läggas på fritid eller marknads- arbete. I den mån tiden läggs på marknadsarbete ökar köparnas arbetsutbud och antalet arbetade timmar i ekonomin i sin helhet. Hur stor effekten på arbetsutbudet blir beror på hur många timmar som frigörs och köparnas preferenser mellan fritid och marknads- arbete. Förslagen i detta betänkande riktar sig mot personer som fyllt vid beskattningsårets ingång. För de flesta personer i den ålders- gruppen förväntas inga större effekter på arbetsutbudet eftersom de inte längre förvärvsarbetar. För de äldre köpare som står i valet mellan att pensionera sig helt eller arbeta till skulle dock rut- avdraget kunna ha viss effekt på arbetsutbudet. Eftersom ruttjänster frigör tid, och särskilt för lite äldre personer som på grund av något sämre rörelseförmåga kan vara mindre produktiva vad gäller hem- arbete, har rutavdraget potential att underlätta för de äldre som vill vara kvar på arbetsmarknaden. Vidare hjälper anhöriga ofta en äldre närstående med liknande sysslor som de utredningen föreslår ska ingå i ett särskilt rutavdrag för äldre. De föreslagna tjänsterna skulle således kunna bidra till att avlasta och frigöra tid för anhöriga, vilket gör att de skulle kunna öka sitt marknadsarbete. Det är få anhöriga som uppger att de pensio- nerat sig för att ta hand om en närstående (se avsnitt 8.5.3), men däremot har många anhöriga gått ned i arbetstid (se kapitel 7). Vad gäller storleken på arbetsutbudseffekten förväntas den vara större för tjänster som är ofta återkommande och relativt om- fattande än för tjänster som endast utförs sporadiskt eller är mindre tidskrävande. För olika tjänster som är lika tidskrävande men där den första utförs återkommande och den andra vid ett enskilt tillfälle, kan det vara rimligt att tro att arbetsutbudet ökar mer för den första. I det första fallet kan arbetsutbudet och antalet arbetade timmar tänkas påverkas genom grad av deltidsarbete eller eventuellt pensionsbeslut, medan i det andra fallet bör det mer handla om grad av uttag av t.ex. semester eller annan tjänstledighet. Det är också möjligt att arbetsutbudet ökar till följd av en lägre sjukfrånvaro. Exempelvis är stressrelaterad psykisk ohälsa en vanlig anledning till sjukskrivning, främst bland kvinnor. Minskad grad av hemarbete i det egna hushållet eller hos en närstående kan minska stressen och således minska den stressrelaterade psykiska ohälsan, vilket kan leda till fler arbetade timmar både för anhöriga och äldre som fortfarande förvärvsarbetar. Utredningen bedömer, som nämnts ovan, att sällskapstjänsten till stor del kan komma att utföras av företag eller privatpersoner som utför andra ruttjänster. Om bedömningen av sysselsättningseffek- terna av befintliga ruttjänster används för beräkning av sysselsätt- ningseffekterna av den föreslagna tillsynstjänsten kan en jämförelse göras med det räkneexempel i utredningens delbetänkande som illustrerar potentiella sysselsättningseffekter av att höja taket i rut- avdraget från till per person och år.26 Där bedömdes höjningen av taket innebära att det totala rutavdraget skulle öka , vilket i sin tur beräknades öka syssel- sättningen med cirka 120 personer i de aktuella branscherna. Med antaganden om undanträngning () samt olika antaganden om arbetskraftsinvandring bedömdes sysselsättningseffekten för ekonomin i sin helhet på lång sikt kunna uppgå till 15–30 personer, en positiv, men försumbar effekt. Den offentligfinansiella kostnaden för den föreslagna sällskaps- tjänsten bedöms uppgå till pris- och lönenivå. pris- och lönenivå beräknas det motsvara 29 miljo- ner kronor. beräknades rutavdraget uppgå till , vilket gör att de föreslagna tjänsterna kan förväntas öka om- fattningen av rutavdraget med . Med samma resonemang som för höjningen av taket i rutavdraget ovan skulle det föreliggande förslaget kunna innebära hälften så stora effekter. Antagandet om undanträngning i beräkningen av effekterna av höjningen av taket i rutavdraget bygger på statistik över vilka som arbetar inom lokalvårds- och flyttbranschen, två branscher som i hög utsträckning bedöms utgöras av tjänster som skulle kunna vara rut- avdragsberättigade. Det är dock möjligt att den föreslagna sällskaps- tjänsten kommer att utföras av personer med en annan bakgrund än de som arbetar inom lokalvårdsbranschen. En anledning är att, som även påpekas i delbetänkandet, statistik över hela lokalvårds- och 26SOU 2020:5 s. 249 f.