sou · H8B330 · 2020-06-02 00:00:00 — Domstol kan för tiden till det slutliga avgörandet besluta att anställningen ska upphöra vid upp- sägningstidens utgång eller vid den senare tidpunkt som domstolen bestämmer eller att en pågående av- stängning ska upphöra. Denna lag träder i kraft . 1.6Förslag till lag om ändring lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1974:981) om arbetstagares rätt till ledighet för utbildning att 8 § ska ha följande lydelse. Sker uppsägning eller avske- Sker uppsägning eller avske- dande enbart av det skälet att dande enbart av det skälet att arbetstagare begär eller tar i arbetstagare begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet, skall anspråk sin rätt till ledighet, ska åtgärden på yrkande av arbets- åtgärden på yrkande av arbets- tagaren förklaras ogiltig. tagaren förklaras ogiltig. skall 34, 35, 37, 39, 40, 42 och ska 34 § tredje stycket, 34 a, 37, 43 §§ lagen (1982:80) om anställ- 39, 40, 42 och 43 §§ lagen (1982:80) om anställningsskydd Denna lag träder i kraft . 10Senaste lydelse 1982:89. 1.7Förslag till lag om ändring i lagen (1979:1184) om rätt till ledighet för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m.m. Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1979:1184) om rätt till ledig- het för vissa föreningsuppdrag inom skolan, m.m. att 10 § ska ha följande lydelse. Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande ska 37 §, 38 § 34 § tredje stycket, 34 a och 37 §§, 39–42 §§ samt 43 § första stycket meningen, 39–42 §§ samt andra meningen och andra stycket första stycket andra meningen och lagen (1982:80) om anställnings- lagen (1982:80) om anställningsskydd gälla i till- I fråga om annan talan tillämpas I fråga om annan 64–66 och 68 §§ lagen (1976:580) talan tillämpas 64–66 och 68 §§ om medbestämmande i arbets- lagen (1976:580) om medbestäm- livet på motsvarande sätt. mande i arbetslivet på motsva- Denna lag träder i kraft . 11Senaste lydelse 1982:93. 1.8Förslag till lag om ändring i lagen (1986:163) om rätt till ledighet för utbildning i svenska för invandrare Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1986:163) om rätt till ledig- het för utbildning i svenska för invandrare att 9 § ska ha följande lydelse. Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall uppsägning eller avskedande ska 34 och 35 §§, 37 §, 38 § andra 34 § tredje stycket, 34 a och 37 §§, stycket andra meningen, 39–42 §§ 38 § andra stycket andra mening- samt 43 § första stycket andra en, 39–42 §§ samt 43 § första meningen och andra stycket lagen stycket andra meningen och andra (1982:80) om anställningsskydd stycket lagen (1982:80) om an- gälla i tillämpliga delar. ställningsskydd gälla i tilllämpliga annan talan tillämpas 64–66 och I fråga om annan talan 68 §§ lagen (1976:580) om med- tillämpas 64–66 och 68 §§ lagen bestämmande i arbetslivet på mot- (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft . 1.9Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård att 27 § ska ha följande lydelse. Mål om tillämpning av 21–26 §§ handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall uppsägning eller avskedande ska 34och 35 §§, 37 §, 38 § andra 34 § tredje stycket, 34 a och 37 §§, stycket andra meningen, 39–42 §§ 38 § andra stycket andra mening- samt 43 § första en, 39–42 §§ samt 43 § första meningen och andra stycket lagen stycket andra meningen och andra (1982:80) om stycket lagen (1982:80) om an- gälla i tillämpliga delar. ställningsskydd gälla i tillämpliga annan talan tillämpas 64–66 och I fråga om annan talan 68 §§ lagen (1976:580) om med- tillämpas 64–66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft . Om uppsägning eller avske- dande sker i strid mot bestäm- melserna i detta kapitel, ska åt- gärden förklaras ogiltig på yrkande av arbetstagaren. Beträf- fande tvist om giltigheten av upp- sägning eller avskedande ska 34 § tredje stycket, 34 a, 37, 39, 40, 42 och 43 §§ lagen (1982:80) om anställningsskydd gälla. 1.10Förslag till lag om ändring i lagen (1994:1809) om totalförsvarsplikt Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1994:1809) om totalför- svarsplikt att 9 kap. 6 § ska ha följande lydelse. Om uppsägning eller avske- dande sker i strid mot bestäm- melserna i detta kapitel, skall åt- gärden förklaras ogiltig på yrkande av arbetstagaren. Beträf- fande tvist om giltigheten av upp- sägning eller avskedande skall 34, 35, 37, 39, 40, 42 och 43 §§ lagen (1982:80) om anställningsskydd gälla. Denna lag träder i kraft . 1.11Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs i fråga om föräldraledighetslagen (1995:584) att 23 § ska ha följande lydelse. Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall uppsägning eller avskedande ska 34 och 35 §§, 37 §, 38 § andra 34 § tredje stycket, 34 a och 37 §§, stycket andra meningen, 39–42 §§ 38 § andra stycket andra mening- samt 43 § första stycket andra en, 39–42 §§ samt 43 § första meningen och andra stycket lagen stycket andra meningen och andra (1982:80) om anställningsskydd stycket lagen (1982:80) om an- gälla i tillämpliga delar. ställningsskydd gälla i tilllämpliga annan talan tillämpas 64–66 och I fråga om annan talan 68 §§ lagen (1976:580) om med- tillämpas 64–66 och 68 §§ lagen bestämmande i arbetslivet på mot- (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft . 1.12Förslag till lag om ändring i lagen (1997:1293) om rätt till ledighet för att bedriva näringsverksamhet Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1997:1293) om rätt till ledig- het för att bedriva näringsverksamhet att 11 § ska ha följande lydelse. Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av Förs talan med anledning av en uppsägning eller ett avske- en uppsägning eller ett avske- dande, tillämpas 34 och 35 §§, dande tillämpas 34 § tredje 37 §, 38 § stycket, 34 a och 37 §§, 38 § andra 39–42 §§ stycket andra meningen, 39–42 §§ samt 43 § första stycket andra och andra stycket lagen (1982:80) meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd. annan talan tillämpas 64–66 och I fråga om annan talan tillämpas 68 §§ lagen (1976:580) om med- 64–66 och 68 §§ lagen (1976:580) bestämmande i arbetslivet. om medbestämmande i arbets- Denna lag träder i kraft . 1.13Förslag till lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (1998:209) om rätt till ledig- het av trängande familjeskäl att 6 § ska ha följande lydelse. Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande till- uppsägning eller avskedande till- 37 §§, 38 § lämpas 34 § tredje stycket, 34 a och 37 §§, 38 § 39–42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket första stycket andra meningen och lagen (1982:80) om anställnings- andra stycket lagen (1982:80) om I fråga om annan talan tillämpas 64–66 och 68 §§ lagen annan talan tillämpas 64–66 och (1976:580) om medbestämmande 68 §§ lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet. Denna lag träder i kraft . 1.14Förslag till lag om ändring i lagen (2008:565) om rätt till ledighet för att på grund av sjukdom prova annat arbete Härigenom föreskrivs i fråga om lagen (2008:565) om rätt till ledig- het för att på grund av sjukdom prova annat arbete att 14 § ska ha följande lydelse. Mål om tillämpningen av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, ska uppsägning eller avskedande, ska 34, 35 och 37 §§, 38 § andra 34 § tredje stycket, 34 a och 37 §§, stycket andra meningen, 39–42 §§ 38 § andra stycket andra mening- samt 43 § första en, 39–42 §§ samt 43 § första meningen och andra stycket lagen stycket andra meningen och andra (1982:80) om stycket lagen (1982:80) om an- gälla i tillämpliga delar. ställningsskydd gälla i tillämpliga annan talan tillämpas 64–66 och I fråga om annan talan 68 §§ lagen (1976:580) om med- tillämpas 64–66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Denna lag träder i kraft . 1.15Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Härigenom föreskrivs i fråga om diskrimineringslagen (2008:567) att 6 kap. 8 § ska ha följande lydelse. Om någon för talan med an- Om någon för talan med an- ledning av uppsägning eller av- ledning av uppsägning eller av- skedande ska följande bestäm- skedande ska följande bestäm- melser i lagen (1982:80) om melser i lagen (1982:80) om – 34 § om en uppsägnings gil- – 34 och 34 a §§ om en upp- sägnings eller ett avskedandes –35 § om ett avskedandes giltighet m.m., giltighet m.m., – 37 § om avstängning när en – 37 § om avstängning när en uppsägning eller ett avskedande uppsägning eller ett avskedande – 43 § första stycket andra – 43 § första stycket andra meningen och andra stycket om meningen och andra stycket om Denna lag träder i kraft . 12Senaste lydelse 2011:742. 2Uppdraget och dess genomförande De kommittédirektiv som har styrt utredningens uppdrag bifogas i dess helhet i bilaga 1. Sammanfattningsvis har utredningen haft i upp- drag att lämna förslag om utökade undantag från anställningsskydds- lagens turordningsregler samt om ett utökat ansvar för arbetsgivare för arbetstagarnas kompetensutveckling och omställningsförmåga inom ramen för anställningen. Vidare har utredningen haft i uppdrag att lämna förslag som innebär lägre och mer förutsägbara kostnader vid uppsägning, som rättssäkerheten och skyddet mot godtycke upprätthålls. Slutligen har utredningen haft i uppdrag att överväga lagändringar som innebär en bättre balans i anställnings- skyddet för arbetstagare med olika anställningsvillkor. Utredningsarbetet har genomförts i samråd med utredningens sak- kunniga och experter samt med den referensgrupp som förordnats för att delta i utredningens arbete. Sakkunniga, experter och repre- sentanter i referensgruppen har tagit del av utredningens utkast till bakgrundstexter, överväganden och förslag för att lämna synpunkter på innehållet. Gemensamma sammanträden har hållits vid nio till- fällen, varav fyra har ägt rum . Därutöver har särskilda möten med delar av sekretariatet och utredningens experter hållits vid fyra tillfällen. har utredningens experter och delar av sekretariatet haft ett telefonmöte med professor , Sciences Po, . Syftet med mötet var att diskutera de förslag Cahuc lämnat vad gäller det svenska anställningsskyddet i Långtids- Uppdraget och dess genomförande utredningen , samt att diskutera det aktuella forskningsläget på området. Utredningen har därutöver enskilt träffat företrädare för , TCO respektive på arbetstagarsidan samt , Kommuner och Regioner respektive på arbetsgivarsidan. Utredningen har också enskilt träffat företrädare för Företagarna. I enlighet med kommittédirektiven har utredningen träffat några av de större omställningsorganisationerna på arbetsmarknaden, nämligen Omställningsfonden, och . Vidare har utred- ningen samrått med några andra utredningar, nämligen Delegationen för senior arbetskraft (S 2018:10), Utredningen om en ny arbetslös- hetsförsäkring för fler, grundad på inkomster (A 2018:01), Jämlikhets- kommissionen (Fi 2018:07), Kommissionen för jämställda livs- inkomster (A 2020:01) samt de tjänstemän inom Arbetsmarknads- departementet som har haft i uppdrag att ta fram förslag om hur EU:s arbetsvillkorsdirektiv bör genomföras i svensk rätt (A 2019:B). Utredningen har också besökt och medverkat vid ett antal seminarier under utredningens gång. I betänkandets kapitel 3 och 4 finns en beskrivning av den svenska arbetsmarknaden och en genomgång av relevant nationalekonomisk forskning. I kapitel 5 och 6 finns en redogörelse för gällande rätt när det gäller turordning vid uppsägning på grund av arbetsbrist enligt lag respektive kollektivavtal, i kapitel 7 redogörs för gällande rätt i fråga om arbetsgivarens ansvar för arbetstagarens kompetensutveck- ling och omställning, i kapitel 8 finns en beskrivning av gällande rätt i fråga om arbetsgivarens kostnader vid uppsägning och i kapitel 9 finns motsvarande redogörelse för gällande rätt i fråga om anställ- ningsskyddet beroende på bland annat anställningsform. I kapitel 10 redogörs för hur anställningsskyddet fungerar i prak- tiken baserat på arbetsrättslig forskning och annat kunskapsunder- lag. I kapitel 11 beskrivs hur det svenska anställningsskyddet är ut- format i relation till andra länder. I kapitel 12 redogörs för hur situationen ser ut i några andra länder när det gäller arbetsgivarens Uppdraget och dess genomförande ansvar för kompetensutveckling samt ländernas politik för att upp- muntra till vuxenutbildning. I kapitel 13–18 redogörs för utredningens överväganden och för- slag. Kapitel 13 innehåller överväganden och utgångspunkter av mer generell och övergripande karaktär. Kapitel 14 och 15 innehåller utredningens överväganden och förslag i fråga om ändrade turord- ningsregler respektive arbetsgivarens ansvar för arbetstagarnas kom- petensutveckling inom ramen för anställningen. I kapitel 16 och 17 redogörs för utredningens överväganden och förslag när det gäller lägre och mer förutsägbara kostnader vid uppsägning respektive balan- sen i anställningsskyddet beroende på anställningsform. I kapitel 18 återfinns utredningens överväganden och förslag om ikraftträdande samt om övergångsbestämmelser. I kapitel 19 analyseras konsekvenserna av utredningens förslag. Betänkandet avslutas med en författningskommentar i kapitel 20. Inom ramen för utredningsarbetet har en underlagsrapport upp- rättats. Underlagsrapporten för arbetsmarknaden finns tillgänglig tillsammans med betänkandet på . Uppdraget och dess genomförande Uppdraget och dess genomförande EN BESKRIVNING AV DEN SVENSKA ARBETSMARKNADEN OCH ANSTÄLLNINGSSKYDDET INOM NATIONALEKONOMISK FORSKNING 3 Beskrivning av arbetsmarknaden Enligt utredningens direktiv1 ska utredaren föreslå hur arbetsrätten kan moderniseras och anpassas efter dagens arbetsmarknad sam- tidigt som en grundläggande balans mellan arbetsmarknadens parter upprätthålls. Förslagen och analysen av dess konsekvenser behöver med andra ord ta sin utgångspunkt i en beskrivning av den svenska arbetsmarknaden och dess utmaningar. Under slutfasen av arbetet med att färdigställa det här betän- kandet står den svenska ekonomin och arbetsmarknaden inför stora utmaningar till följd av smittspridningen av covid-19. Det kommer ta innan konsekvenserna går att överblicka, och utredningen har inte haft möjlighet att ta hänsyn till dessa utmaningar i beskriv- ningen av arbetsmarknaden. De ekonomiska konsekvenserna av kri- sen kommer dock, bland annat, att bero på hur väl arbetsmarknaden och dess regelverk är anpassat för att hantera stora och oväntade för- ändringar i efterfrågan på varor och tjänster. Beskrivningen av arbetsmarknaden och dess utmaningar är avgrän- sad till de områden utredningen bedömer vara mest centrala utifrån utredningens direktiv. Det ligger inte inom utredningens uppdrag eller förutsättningar att se över arbetsmarknadens funktionssätt i sin helhet. 3.2Utmaningar på den svenska arbetsmarknaden Något som har varit kännetecknande för den svenska arbetsmarknaden är att det råder brist på arbetskraft som arbetslösheten är hög i vissa grupper. 1Se bilaga 1. bristen blir att arbetsgivare har svårt att rekrytera personer, och i synnerhet personer med rätt kompetens. Därmed riskerar produk- tiviteten och tillväxten att hämmas, vilket i sin tur påverkar väl- färden. Hur arbetsmarknaden fungerar beror på flera faktorer. Om lönerna är satta så att jämvikt på arbetsmarknaden råder är det faktiska utbudet alltid lika med efterfrågan och den arbetslöshet vi observerar skulle då enbart bero på att det tar att söka och byta jobb och justera löner, det vill säga så kallad friktionsarbetslöshet. I verkligheten finns det dock en rad olika faktorer som gör att jämnvikt i princip aldrig råder. Det handlar om institutionella faktorer som till exempel anställ- ningsskyddet och socialförsäkringssystemet, men också om om- världsfaktorer så som konjunktursvängningar och strukturella för- ändringar. Nedan beskrivs efterfrågan och utbudet av arbetskraft på den svenska arbetsmarknaden, vad vi kan förvänta oss framöver samt hur anpassningar till förändringar på arbetsmarknaden kan ske. Slut- ligen diskuteras kortfattat den svenska modellen. 3.2.1Demografiska och strukturella förändringar riskerar förvärra bristen på kvalificerad arbetskraft Det är främst inom utbildning samt vård och omsorg, men även inom data/it som det finns brist på arbetskraft.2 Detta är yrken med höga kvalifikationskrav. Arbetsförmedlingen bedömer att den demografiska utvecklingen innebär att bristen på arbetskraft riskerar att förvärras. Vidare bedömer Arbetsförmedlingen att strukturförändringar, inte minst genom fortsatt digitalisering och allmän teknikutveckling, sannolikt kommer att förstärka obalansen mellan utbudet och efter- frågan på arbetskraft . 2Arbetsförmedlingen (2019a). Den demografiska utvecklingen ställer krav på en väl fungerande arbetsmarknad Demografiska förändringar påverkar arbetsmarknaden och är rela- tivt lätta att prediktera.3 Förändringarna består i princip av för- ändringar i födelsetal, förväntad livslängd samt ut- och invandring. Demografin i ett land påverkar både arbetsutbudet och arbetskrafts- efterfrågans sammansättning. Arbetsutbudet påverkas av antalet personer som lämnar och kommer in på arbetsmarknaden, men också av sammansättningen av befolkningen i termer av bland annat utbildningsnivå, erfarenhet och bostadsort. Arbetskraftsefterfrågan påverkas till exempel genom att en åldrande befolkning innebär högre efterfrågan på vård och omsorg, och genom att fler barn innebär en ökad efterfrågan på utbildning. Dessutom innebär fler äldre och unga att en större andel av befolkningen behöver försörjas av färre, vilket ökar kraven på att arbetsmarknaden och ekonomin i ett land fungerar effektivt. Figur 3.1 visar hur åldersfördelningen i såg ut omkring tidpunkten för anställningsskyddslagens4 införande, hur den ser ut , och hur den förväntas se ut . Utifrån figuren kan det kon- stateras att vi hade stora grupper som var på väg in på arbetsmarkna- den när anställningsskyddslagen infördes, medan vi nu har stora grupper som lämnar. Med andra ord blir befolkningen allt äldre. Enligt SCB:s befolkningsprognos kan vi förvänta oss en befolk- ningsökning framöver. Dels på grund av att människor lever allt längre, dels för att det förväntas födas fler än det dör. Därutöver för- väntas invandringen vara högre än utvandringen. Sammantaget för- väntas en allt större andel av befolkningen utgöras av äldre. Några trender vad gäller arbetskraftens sammansättningar har hitintills varit tydliga.5 Unga etablerar sig på arbetsmarknaden allt senare som utbildningsnivån har ökat. Vad gäller utträdet från arbetsmarknaden har sysselsättningen totalt sett ökat för äldre upp till pensionsålder, men minskat för åldersgrupper . Hela sysselsättningsökningen för äldre beror på att kvinnor har ökat sitt deltagande på arbetsmarknaden. Vidare har invandringen varierat , både vad gäller omfattning och sammansättning. har flykting- och anhöriginvandringen ökat kraftigt. 3Lindh (2006). 4Lagen (1982:80) om anställningsskydd. 5Wadensjö (2011). Källa: SCB. En relevant fråga är i vilken mån invandringen kan mildra ut- maningarna som följer av en åldrande befolkning.6 En direkt effekt av invandringen är att åldersstrukturen förändras, och fler personer är i arbetsför ålder. SCB påpekar att det är mycket svårt att förutsäga framtida migration, men bedömer att andelen utrikes födda i befolk- ningen kommer att öka påtagligt. De demografiska utmaningarna innebär betydande behov av framtida invandring för att upprätthålla sysselsättning och tillväxt, men det förutsätter att etableringen och integrationen på arbetsmarknaden fungerar. har stora ut- maningar vad gäller nyanländas etablering på arbetsmarknaden. Arbetsmarknadsläget för bland annat utrikes födda beskrivs mer utförligt i avsnitt 3.2.2 i det följande. 6Forslund och (2016). I rapporten diskuteras migrationens betydelse för arbetsmarknad och ekonomi ur ett långsiktigt perspektiv, och vilka insatser och reformer som kan påverka utfallen. Osäkerhet vid strukturella förändringar kräver flexibilitet och god anpassningsförmåga Det har skett omfattande strukturella förändringar på den svenska arbetsmarknaden sedan anställningsskyddslagens införande (figur 3.2). Jordbrukssektorn och sektorerna industri och hantverk har kon- tinuerligt minskat, medan privata tjänster och i synnerhet offentliga tjänster har ökat och utgör tillsammans av ekonomin. Sammantaget har produktionen blivit allt mer beroende av arbetstagarnas kompetens, och i mindre grad av råvaror. Not: Byggverksamhet, handel, transport, hotell och restaurang, information och kommunikation, finansiell verksamhet, företagstjänster, personliga och kulturella tjänster ingår i privata tjänster. Utbildning, vård och omsorg och offentlig förvaltning räknas som offentliga tjänster. Källa: (1960–2000), 2018 . Vad gäller strukturomvandlingar finns det olika bilder av vad den förväntas innebära för sysselsättningen framöver. Det finns studier som hävdar att den ökade digitaliseringen innebär att nästan hälften av jobben ligger i farozonen att automatiseras, medan andra drar slutsatser om betydligt mer begränsade effekter.7 Exempelvis visar 7Se Egebark och Thunstörm (2018) för en genomgång av forskningen om digitalisering, auto- matisering och dess konsekvenser på arbetsmarknaden. Se även SOU 2008:105 och 2015:104 för en diskussion om strukturella förändringar. en studie som utgår från vilka arbetsuppgifter snarare än vilka yrken som kan komma att automatiseras på att av alla jobb i hotas av automatisering.8 Den här typen av teknik- skiften är inget nytt, och i betänkande9 dras slutsatsen att strukturomvandlingstakten i tycks ha varit stabil . Vidare dras slutsatsen att det krävs att eko- nomin, och inte minst arbetsmarknaden, har en god anpassnings- förmåga för att omvandlingstrycket inte ska riskera att leda till bland annat högre strukturell arbetslöshet. Egebark och (2018), som sammanställt aktuell forskning på området drar slut- satsen att det inom forskningen tycks finnas konsensus om att strukturomvandlingen bedöms gå snabbare och påverkar fler områ- den än tidigare.10 Enligt författarna bedöms den nya tekniken inne- bära ökade behov av omskolning, omställning och kontinuerlig kompetensutveckling. Det är omöjligt att med säkerhet kunna förutse vilka specifika förändringar som kommer ske i den svenska ekonomin, eller vilka branscher, regioner eller individer som kommer påverkas. Med utgångspunkt i detta dras i SOU 2008:105 slutsatsen att inriktningen på politik för en god anpassningsförmåga bör vara så generell som möjlig. Med samma utgångspunkt drar och (2018), som studerat globalisering och svensk arbetsmarknad, slut- satsen att utbildning även kommer att spela en viktig roll för att undvika att grupper slås ut från arbetsmarknaden. De fram- håller att det i en situation med stor osäkerhet är viktigt att främja rörligheten på arbetsmarknaden.