sou · H8B352 · 2020-09-16 00:00:00 — 52I lagen (2013:388) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler finns bestäm- melser om bl.a. skyldighet att återkräva olagligt stöd. När det gäller de svenska bestämmelserna om skattereduktion för hushållsarbete har lagstiftaren i propositionen Ett enklare system för skattereduktion för hushållsarbete53 uttalat att skattereduktionen för hushållsarbete inte utgör statsstöd enligt . Ställningstagandet motiveras med att det inte handlar om ett stöd riktat till utföraren utan att det i stället handlar om ett stöd som riktar sig till privatpersoner, dvs. personer som inte driver närings- verksamhet och som köper hushållsarbete. Utredningens förslag innebär inte någon ändring i det avseendet. Utredningen ansluter sig därför till den bedömning som tidigare gjorts av skattereduktionens förenlighet med . De föreslagna bestämmel- serna är således förenliga med artikel 107 EUF-fördraget. Utredningen har inte lämnat några förslag som har betydelse för den kommunala självstyrelsen. Utredningens förslag innebär inte heller några konsekvenser som har bärighet på de integrationspolitiska målen. Förslagen bedöms vidare inte påverka brottsligheten i vidare mån än vad som anges i avsnittet 16.10 om effekter på svartarbete eller det brottsförebyggande arbetet. Utredningens förslag bedöms vidare inte generera någon påverkan på miljön. Enligt utredningens bedömning medför förslagen i betänkandet inte heller några andra konsekvenser av det slag som anges i 14–15 a § kommittéförordningen (1998:1474) samt 6 och 7 §§ förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning och som inte kommenteras på andra ställen i detta kapitel. 16.15 Finansiering av förslagen Utredningen beräknar att förslagen har en offentligfinansiell effekt på vid ett införande . Utredningen föreslår att finansiering sker via höjd energiskatt på diesel. En höj- ning med per liter exklusive moms bedöms öka skatte- intäkterna med . 2008/09:77 s. 60–61. En höjning av energiskatten på diesel bedöms göra energi- beskattningen mer effektiv som styrande mot mindre energianvänd- ning samt minska den skattemässiga fördel som diesel har jämfört med bensin. Sammantaget leder förslagen i betänkandet att skatten på arbete minskar något som skatten på miljö ökar något. 17.1Förslaget till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I paragrafen, som är ny, anges vad som avses med hushållsarbete för personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång. Paragrafen medför att numreringen av tidigare paragrafer ändras så att 13 a, 13 b och 13 c §§ blir 13 b, 13 c och 13 d §§. Ändringarna är en följd av förslagen i avsnitt 10.5 om särskilda ruttjänster för äldre personer och 12.3 om vem som ska omfattas av det särskilda rutavdraget för äldre personer. Av första stycket följer att bestämmelserna om de särskilda rut- tjänsterna gäller för personer som har fyllt vid beskattnings- årets ingång. Det innebär att det finns rätt till rutavdrag vid köp av sådant hushållsarbete som räknas upp i paragrafen fr.o.m. det år den skattskyldige fyller . I första stycket anges också att den nya paragrafen gäller utöver 13 §, dvs. personer som har fyllt vid beskattningsårets ingång har också rätt till rutavdrag för sådant hushållsarbete som regleras i 13 §. Av punkten framgår att sällskap i bostaden eller i samband med rekreation, nöjesarrangemang eller andra liknande aktiviteter utan- för bostaden ska räknas som hushållsarbete och således ge rätt till rutavdrag. Arbetet kan utföras både i och utanför den äldre personens bostad. Vad som avses med bostad framgår av 14 §. När det gäller arbete som sällskap i bostaden finns inget krav på att det ska ha samband med någon specifik aktivitet för att ge rätt till rutavdrag. Arbete med att finnas i den äldre personens närhet i bostaden utan att någon särskild aktivitet utförs omfattas således av rutavdrag. Hjälparbete av mer personlig art omfattas inte. Sådant arbete kan i stället omfattas av omsorgstjänsten som regleras i 13 § 6. Inte heller omfattas arbete med nattvak hos en äldre person. När sällskapstjänsten utförs utanför bostaden ställs, till skillnad från när arbetet utförs i bostaden, krav på samband med särskild aktivitet. För att punkten ska vara tillämplig ska arbetet utföras i samband med rekreation, nöjesarrangemang eller andra liknande aktiviteter. I begreppet rekreation inbegrips att vara sällskap vid spabesök, utflykter eller picknick men också fysisk aktivitet som den äldre personen normalt utför på egen hand, t.ex. simning, gymträning och jogging, samt aktiviteter som boulespel och bowling. Sällskap i sam- band med längre resor, t.ex. semesterresor, omfattas däremot inte av rutavdraget för äldre personer eftersom genomförande av resor inne- fattar betydligt flera moment än att endast vara sällskap. Bestämmelsen anger också att sällskap till nöjesarrangemang utanför bostaden räknas som hushållsarbete. Med nöjesarrangemang avses exempelvis bio, teater, opera, konserter, sportevenemang och utställningar. Därutöver omfattas sällskap till andra liknande aktivi- teter utanför bostaden. Med andra liknande aktiveter avses aktiviteter som museibesök, kyrkobesök eller utövandet av hobby. Däremot omfattas inte arbete när utföraren som ombud eller bud, hämtar eller lämnar saker på olika ställen på uppdrag av den äldre. I punkten anges att matlagning och bakning som avser hushållets måltider och behov ska räknas som hushållsarbete. Den matlagning som avses är tillredning av sedvanliga måltider i ett hushåll. Med sedvanliga måltider menas sådana som vanligtvis förekommer i ett hushåll, såsom frukost, lunch och middag. Med hushållets behov av matlagning avses matlagning i en om- fattning som räcker till de personer som ingår i hushållet samt enstaka besökare, som släkting eller annat sällskap. Bakning ska för att ge rätt till rutavdrag inte vara mer omfattande än att det svarar mot hushållets behov av t.ex. matbröd eller fikabröd. Matlagning och bakning till middagsbjudningar, fester och liknande arrange- mang med flera gäster ger inte rätt till rutavdrag. För att punkten ska vara tillämplig ska arbetet utföras i eller i anslutning till bostaden. Med detta avses även sådan matlagning som sker i trädgården, exempelvis grillning.1 Matlagning och bakning som sker på en helt annan plats än i bostaden, t.ex. i ett restaurang- kök eller bageri, faller dock utanför. Inte heller omfattas hem- leverans av mat eller av s.k. matkassar.2 Detsamma gäller matlagning som äger rum i gemensamma kök i seniorboenden. För att rutavdrag ska medges krävs att matlagningen och bakningen sker i det egna hushållet och betalas separat, dvs. mat som inkluderas i hyra eller avgift ger inte rätt till rutavdrag. Om det är fråga om en sådan tjänst som utgör en cateringtjänst enligt 7 kap. 1 § första stycket 5 mervärdesskattelagen (1994:200) ger arbetet enligt 67 kap. 13 c § 5 inkomstskattelagen inte rätt till rutavdrag. Av punkten framgår att enklare tillsyn av bostaden när tillsynen utförs i eller i nära anslutning till bostaden när den hos vilken arbetet utförs, dvs. den äldre, är hemma, ska räknas som hushållsarbete och således ge rätt till rutavdrag. Tjänsten motsvarar den som regeringen föreslår i lagrådsremissen Utvidgat rutavdrag och höjt tak för rut- avdraget,3 med den skillnaden att arbetet kan utföras även om den äldre är hemma. I lagrådsremissen anges exempel på arbeten som omfattas av till- synstjänsten. Den nu föreslagna tillsynstjänsten bör spegla de arbetena. Det handlar alltså om arbete med att ta hand om post, sköta om blommor, vädra, spola kranar och toaletter och liknande uppgifter för att se till att allt i bostaden fungerar och omhändertas. 2006/07:94 s. 41. 2015/16:1 s. 188. Det kan vidare handla om att ta hand om vissa typer av skador som kan ha inträffat i bostaden. Tillsyntjänsten omfattar även enklare utvändig tillsyn av bostaden för kontroll av om det finns skador på utsidan av huset. Även plantering av blommor m.m. inne i bostaden och på balkongen omfattas bör omfattas av tjänsten för äldre personer. I likhet med den tillsynstjänst som regeringen föreslår i lagråds- remissen ska arbetet utföras i eller i nära anslutning till bostaden. Vad som avses med bostad framgår av 14 §. Till bostad räknas även biutrymmen som garage, förråd och tvättstuga. Tillsynsarbeten som utförs i näringsverksamhet omfattas inte av rutavdrag. Rutavdraget omfattar bara sådana arbeten som utförs i bostadsdelen. Med ”i nära anslutning till bostaden” avses detsamma som reger- ingen föreslår i lagrådsremissen, dvs. tomt, trädgård, gårdsplan och uppfart. Även tillsyn av hus som funktionellt hör samman med bostaden, exempelvis ett växthus eller liknande, omfattas. Däremot omfattas inte tillsyn av mark och byggnader som används i närings- verksamhet. I punkten anges att plantering av träd, buskar, blommor och andra grödor samt skörd av frukt, bär och grönsaker som utförs på tomt eller trädgård i nära anslutning till bostaden ska räknas som hus- hållsarbete. Exempel på arbeten som omfattas av denna punkt är alltså bl.a. plantering av blommor och andra växter i rabatt, krukor eller blom- lådor samt av träd och buskar. Även arbeten som avser odling av grönsaker och potatis o.d. omfattas av punkten. Dessutom ger bevattning och skötsel av de olika planteringarna rätt till rutavdrag, i den mån det arbetet inte redan omfattas av rutavdrag. Bevattning av gräsmattor och rabatter faller inom ramen för trädgårdstjänsten i 13 § 4. Andra arbeten som omfattas av den nya bestämmelsen är plock- ning av bär och grönsaker samt frukt från såväl träd som mark. Arbetet ska, i likhet med vad som gäller för rutavdrag för träd- gårdsarbete i övrigt, utföras på tomt eller i trädgård i nära anslutning till den enskildes bostad. Anläggningsarbete, rådgivningstjänster som bl.a. växtförslag, trädstatusbedömning och trädgårdsdesign ingår inte i det vanliga rutavdraget och inte heller i det särskilda rutavdraget för äldre perso- ner. Utgifter för installation av eller driftskostnader för robotgräs- klippare eller bortforsling av trädgårdsavfall omfattas inte av tjänsten. Av punkten framgår att rastning, passning och därmed förenad enklare skötsel av hund, katt och andra sällskapsdjur, i eller i nära anslutning till bostaden, eller i samband med promenader, ska räknas som hushållsarbete och således ge rätt till rutavdrag. Med sällskapsdjur avses sådana djur som lever tillsammans med den äldre personen inne i bostaden, t.ex. hund, katt, hamster, fåglar och fiskar. Med rastning av sällskapsdjur avses promenader med djuret eller att släppa det fritt i eller i anslutning till bostaden. Passning av sällskapsdjuret omfattas av rutavdrag oavsett om den äldre personen är hemma eller inte när arbetet utförs. Med skötsel av sällskapsdjuret avses enklare sådan, som t.ex. att hålla djuret tillfredställande ren, borstning, utfodring och tillhanda- hållande av dricksvatten. I uttrycket enklare skötsel inbegrips även arbeten som t.ex. tömning av kattlåda och rengöring av akvarium samt foder- och vattenskålar. Arbetet ska utföras i eller i nära anslutning till bostaden, eller i samband med promenader. En rastning av sällskapsdjuret ska på- börjas och avslutas vid bostaden för att omfattas av rutavdrag. Tjänsten omfattar inte arbete som utförs vid ”dagis” eller pensionat som är avsedda för sällskapsdjur. Inte heller omfattas arbete som utförs vid hundsalong eller liknande av bestämmelsen. I paragrafen anges vad som inte räknas som hushållsarbete. Ändringen föranleds av nya 13 a § om särskilda ruttjänster för äldre och innebär att hänvisningen i punkt 1 ändras till de nya beteck- ningarna på 13 a och 13 b §§. Paragrafen reglerar villkor för skattereduktion. Ändringen är en följd av förslaget i avsnitt 13.2 om att utvidga anhörigkretsen som har rätt till rutavdrag vid köp av särskilda rut- tjänster till äldre. Första stycket innehåller bestämmelser som anger att det för rätt till skattereduktion krävs att det utförda hushållsarbetet är hän- förligt till den som begär skattereduktionen eller dennes förälders hushåll. Av det nya andra stycket följer att den som begär skattereduktion har rätt till skattereduktion för sådant hushållsarbete som anges i 13 a § även när det utförda arbetet är hänförligt till annan när- ståendes hushåll än förälders. Närstående definieras i 2 kap. 22 §. Skattereduktion för arbete som är hänförligt till förälders hushåll och som avser de särskilda ruttjänsterna för äldre regleras i första stycket. Det nya stycket innebär att även annan anhörig än barn, som t.ex. barnbarn eller syskonbarn, har rätt till rutavdrag för sådant hålls- arbete som räknas upp i nya 13 a § – sällskap, matlagning och bak- ning, tillsyn av bostad, trädgårdsskötsel samt rastning och passning av sällskapsdjur – när det utförda arbetet är hänförligt till en när- ståendes, t.ex. mor- eller farförälders, syskons eller syskons makes hushåll, om berörd person har fyllt vid beskattningsårets ingång. Denna rätt för annan anhörig än barn gäller alltså inte vid köp till närstående av sådant rutarbete som omfattas av det generella rutavdraget enligt 13 §. Av första punkten framgår att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att lagen tillämpas första gången för hushållsarbete som har utförts och betalats efter , förmån av hushållsarbete som har tillhandahållits efter den 31 decem- ber 2021 samt hushållsarbete som har utförts efter och för vilket ersättning har betalats ut och redovisats i en för- enklad arbetsgivardeklaration efter detta datum. Det innebär att personer som är eller äldre kan köpa de särskilda tjänsterna för äldre personer . 17.2Förslaget till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete Paragrafen reglerar utbetalningens storlek. Ändringen är en följd av att en ny paragraf, 67 kap. 13 a §, förs in i inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringen i tredje stycket föranleds av nya beteckningar på 13 a och 13 b §§ inkomstskattelagen. I paragrafen anges vad en begäran om utbetalning ska innehålla. Ändringen är en följd av förslaget i avsnitt 13.2. Av den nya punkten 3 framgår vilka uppgifter en begäran ska innehålla när en anhörig köpt hushållsarbete till en äldre närstående som har fyllt vid beskattningsårets ingång. En begäran om ut- betalning ska då innehålla namn och personnummer för den när- stående, adress till bostaden där arbetet utförts samt den anhöriges släktskap med den närstående. Uppgifterna som räknas upp i punkten ska alltså lämnas i begäran om utbetalning när hushållsarbete har köpts av anhörig men utförts i närståendes hushåll. Begreppet närstående har samma betydelse som i 2 kap. 22 § inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringen medför att de hittillsvarande punkterna 3, 4 och 5 får ny numrering. I paragrafen regleras den preliminära skattereduktionens storlek. Ändringen är en följd av att en ny paragraf, 67 kap. 13 a §, förs in i inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringen i tredje stycket föranleds av nya beteckningar på 13 a och 13 b §§ inkomstskattelagen. I paragrafen regleras meddelande till köpare av rut- och rotarbete. Av paragrafen framgår att ska meddela köparen av hushållsarbetet om beslut om ut- betalning och återbetalning samt belopp motsvarande redovisade arbetsgivaravgifter i fråga om ersättning för hushållsarbete. Vilka uppgifter som ett sådant meddelande ska innehålla framgår av andra stycket. Ändringen är en följd av att en ny paragraf, 67 kap. 13 a §, förs in i inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringarna i andra stycket tredje punkten och tredje stycket föranleds av nya beteckningar på 13 a och 13 b §§ inkomstskatte- lagen. Av första punkten framgår att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att bestämmelserna i 7, 17 och 19 §§ i den nya lydelsen tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter ikraftträdandet. Av tredje punkten framgår att ändringen av vilka uppgifter som ska lämnas i en begäran om utbetalning enligt 9 § tillämpas första gången på begäran om utbetalning som avser arbete som har betalats av köparen efter ikraftträdandet. 17.3Förslaget till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Paragrafen reglerar skatteavdrag vid förmån av hushållsarbete enligt 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringen är en följd av att en ny paragraf, 67 kap. 13 a §, förs in i inkomstskattelagen (1999:1229). Ändringen i andra stycket föranleds av nya beteckningar på 13 a och 13 b §§ inkomstskattelagen. I första punkten anges att lagen träder i kraft . Av andra punkten framgår att lagen tillämpas första gången i fråga om skattepliktig förmån av hushållsarbete som kommit den skatt- skyldige till del efter . Särskilt yttrande av experterna Inget behov av ett särskilt äldre-rut Vi är överens om att det saknas behov av att införa ett särskilt rut- avdrag för äldre. Det är därför tillfredsställande att utredningen – i enlighet med de synpunkter vi framfört under arbetets gång – landar i slutsatsen att det inte är lämpligt att införa ett särskilt rutavdrag för äldre. Vi vet att många äldre uppskattar att de genom rutavdraget kan köpa städtjänster och flytthjälp vid behov, och våra organisationer vill inte begränsa dagens rutavdrag. Däremot är det ett problem att många äldre har så låg pension att de betalar lite eller ingen skatt och därmed inte kan dra av tjänsten mot inbetald skatt. Gränsdragning mot behovsprövade tjänster enligt socialtjänstlagen En viktig fråga i sammanhanget handlar om relationen mellan ett sär- skilt äldre-rut och den behovsprövade äldreomsorgen, främst hem- tjänsten. Även om socialtjänstlagen i sig inte påverkas av ett eventuellt införande av äldre-rut riskerar äldreomsorgen ändå att påverkas negativt. Vi befarar att kommunernas bedömningar av insatser enligt social- tjänstlagen skulle bli mer restriktiva om flera av de omvårdnads- och servicetjänster som beviljas utifrån den äldre behov också finns att köpa inom ramen för ett äldre-rut. Den pågående coronakrisen har påmint om att äldreomsorgen har stora och strukturella problem. Det finns för få anställda, personal med för låg utbildning – att vårda äldre är inget enkelt jobb –och med osäkra arbetsvillkor, samt i många fall också för lite eko- nomiska resurser för att säkerställa att äldre får en god omsorg och sina behov tillgodosedda. Vi menar att är i ett läge där äldreomsorgen bör utvecklas och kvalitetshöjas när vi är igenom coronakrisen. Vi anser därmed att våra gemensamma medel i första hand bör användas till att för- bättra äldreomsorgen. Att välja en väg där ett särskilt äldre-rut införs riskerar att motverka en sådan genomgripande förändring. I stället gör det att vissa äldre – de med högre inkomster – kan köpa sig den hjälp de behöver, medan andra inte kan det. Det urholkar den generella välfärdsmodell som våra organisationer värnar, och som invånare vill ha och förväntar sig. Särskilt yttrande av experterna Skatterna på arbete är höga i . Inkomstskatt, arbetsgivaravgift och moms medför sammantagna att skillnaden mellan konsument- pris och nettot för säljaren är mycket stor när privatpersoner köper tjänster. Dessa omfattande skattekilar ger upphov till särskilda pro- blem. Framför allt medför de att arbetsmarknaden fungerar sämre; med en ökad arbetslöshet och högre bidragsberoende, ett ökat svart- arbete, en minskad specialisering, mer oavlönat hemarbete samt en minskad produktion av tjänster som underlättar vardagen för många människor. Rut-avdraget har visat sig kunna mildra och minska dessa problem på ett effektivt sätt. Förslagen i detta betänkande har goda förutsättningar att uppnå samma positiva effekter som dagens rut. Av den anledningen bör förslagen i detta betänkande genomföras i sin helhet utan någon begränsning i fråga om ålder. De gränsdragningsproblem som skulle kunna uppstå gentemot det offentligas tillhandahållande av tjänster för äldre finns delvis och bör inte öka mer än mycket begränsat. I stället överväger tydligt de ekonomiska skälen för att utveckla rut med några fler tjänster, då det kan bidra till att ytter- ligare minska de problem som skattekilarna på arbete medför. En ny utredning om rut bör vidare ges i uppdrag att analysera hur ett generellt system skulle kunna utformas. Ett sådant system skulle medge avdragsrätt för samtliga tjänster som köps av privatpersoner i anslutning till det egna hushållet. Syftet skulle vara att undvika de många gränsdragningsproblem som finns i dagens system och som kan elimineras eller kraftigt minskas med ett generellt rut-system. Särskilt yttrande av experten Utredaren har haft i uppdrag att analysera behovet och lämpligheten av en särskild utvidgning av rutavdraget för äldre personer. Jag instämmer med slutsatsen att ett särskilt äldrerut är olämpligt. Ett huvudargument till varför det skulle behövas en utvidgning av rutavdraget för äldre personer är att äldre kan ha ett förhöjt behov av hushållsarbete, till följd av försämrad funktionsförmåga.1 Men äldre som har behov av stöd och omsorg, eller bistånd för sin livs- föring i övrigt, som det heter enligt socialtjänstlagen, har rätt att få det via kommunen, vilket utredningen redogör för i kapitel 6. Ett annat argument för att utvidga rutavdraget för äldre är att äldre använder rutavdraget i högre utsträckning än yngre. gjorde var fjärde 85-94-åring avdrag för hushållsnära tjänster. Det var den åldersgrupp där allra högst andel använde rutavdraget.2 Av- dragen gällde framförallt städ, men till viss del även omsorg. Jag tycker att det är en oroväckande signal att var fjärde i den höga åldern behöver köpa privata hushållstjänster. Det är särskilt allvarligt om personen har behov av vård- och omsorgsinsatser. Äldre personer med vård- och omsorgsbehov Den starka kvarboendeprincipen i och den stora bristen på äldreboendeplatser gör att de flesta äldre bor kvar hemma , med hemtjänst, tills de har ett mycket omfattande vårdbehov. Äldre i åldersgruppen 80+ är de som behöver mest vård- och omsorgs- insatser. Utvecklingen går mot mer hemsjukvård. fick 45 pro- cent av samtliga medborgare 80+ vård inom hälso- och sjukvård, enligt HSL.3 Det finns stora problem med att omsorgs- och servicetjänster flyttas utanför ansvarsområde, när det handlar om personer med vård- och omsorgsbehov. Ett handlar om äldre- omsorgens kvalitet, patientsäkerhet och medarbetarnas förutsätt- 1Se t.ex. utredningens avsnitt 15.2 ”Finns det en efterfrågan på ett särskilt rutavdrag för äldre?”. 2Se tabell 4.2 i utredningen, ”Antal och andel med rutavdrag samt medelvärde bland köparna inom olika åldersgrupper, personer , 2018” 3Källa: /statistik-och-data/statistik/statistikamnen/insatser-i- kommunal-halso-och-sjukvard/ För att möta behoven hos äldre som får insatser enligt social- tjänstlagen behöver personalen vård- och omsorgsutbildning, alter- nativt en lång yrkeserfarenhet som undersköterska eller vårdbiträde.4 Att jobba inom äldreomsorgen kräver kunskaper om bland annat läkemedelshantering, överflyttning mellan vårdenheter, nutrition, kognitiva sjukdomar, munhälsa och informationsöverföring. Äldre- omsorgen förväntas förebygga bland annat undernäring, fallskador, trycksår, vårdrelaterade infektioner och smittor. Det krävs tillräcklig kunskap om symtom och behandling för att kunna ge rätt insatser och larma när en person inte mår bra. Det är beklagligt att omsorg och tillsyn kategoriseras som en hushållsnära tjänst. För det finns inga enkla jobb inom äldre- omsorgen.5 Att ytterligare utöka en arbetsmarknad i äldre personers hem där principen ”enkla jobb” ska få styra är helt fel väg att gå. Lösningen på äldres förhöjda behov är inte äldrerut, utan att vi förstärker äldreomsorgen så att den bemannas med rätt kompetens och med den äldre personens behov i centrum. Ett annat relaterat problem, med att flytta omsorgs- och service- tjänster riktade till äldre utanför ansvarsområde, är att det skapar en juridisk oreda kring vilken lagstiftning som ska styra.