sou · H8B380 · 2020-12-15 00:00:00 — Myndigheterna pekade även på individens eget ansvar att, precis som i övriga sammanhang, tillämpa Folk- hälsomyndighetens föreskrifter och allmänna råd om allas ansvar att förhindra smitta av covid-19 m.m. (HSLF-FS 2020:12). som och redovisade sina analyser, det vill säga , med- delade regeringen att besöksförbudet skulle upphöra från och med den 1 oktober 2020.249 beslutade om föreskrifter om besök i särskilda boendeformer för äldre under covid-19- pandemin, vilka trädde i kraft (HSLF-FS 2020:46). I föreskrifterna anges bland annat att den verksamhets- ansvarige ska fastställa rutiner för hur risken för spridning av sjuk- domen covid-19 ska kunna begränsas och göra en riskanalys vad besök i det särskilda boendet kan innebära. Den verksamhets- ansvarige ska se till att personalen kan tillämpa rutinerna och att de boende och deras besökare får information om de föreskrifter och 248Socialstyrelsen, Analys av det tillfälliga förbudet mot besök inom särskilda boendeformer för äldre, , och , Analys av det tillfälliga förbudet mot besök i särskilda boendeformer för äldre, . 249Regeringens pressmeddelande, Besöksförbudet på äldreboenden upphör , den Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre allmänna råd samt rekommendationer som har utfärdat. Besöksförbudet, som gällde , drabbade många äldre och anhöriga hårt. Det framgår bland annat av intervjuer som kom- missionen hållit men även av olika rapporter, exempelvis Folkhälso- myndighetens rapport. återinförde flera kom- muner i besöksstopp på grund av ökad smittspridning och beslutade regeringen om en förordning som ger möjlighet att meddela föreskrifter om att förbjuda besök på särskilda boenden om det behövs. Verksamhets- chefen har möjlighet att tillåta undantag, vilket särskilt gäller för att bryta separation med make, maka och partner. Förordningen trädde i kraft och upphör att gälla vid utgången av . Besöksförbud och riktlinjer i nordiska grannländer Beslut om besöksförbud eller besöksrestriktioner i äldreboenden fattades även i våra grannländer , och . I publicerade Folkehelseinstituttet rikt- linjer för pandemibekämpning i sjukhem. I dokumentet betonades att sjukhemmen är en plats där risken är stor för smittspridning eftersom många gamla med underliggande sjukdomar bor nära varandra och en stor andel av de boende har svårt att följa smitt- skyddsinstruktioner. Dokumentets riktlinjer innefattade bland annat att personal inom äldreomsorgen som varit i riskområden inte skulle gå till arbetet och att personal som får symtom skulle vara isolerade i hemmet . skickade Helsedirektoratet ett brev med råd om vissa besöksrestriktioner till kommunerna, bland annat att närstående som varit i utsatta områden skulle undvika besök. uppmanade Helsedirektoratet folk att inte besöka personer på institutioner för sårbara grupper och skickades ett nytt brev till kommunerna i vilket Helsedirektoratet underströk vikten av besöksstopp. kom nya rekommendationer enligt vilka säkra besök så långt som möjligt bör ordnas.250 250Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden samt uppgifter hämtade från (besökt den 20november 2020). Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre Den danska regeringen fattade ett nationellt beslut om besöks- förbud på vårdhem för äldre personer . Dessa restriktioner förlängdes . Initialt gällde totalt besöksför- bud, men succesivt infördes alternativa lösningar såsom utomhus- träffar via tält och paviljonger. nåddes en politisk överens- kommelse om att presentera initiativ för att hitta sätt att möjliggöra besök på vårdhem och hävdes förbudet. I samband med det utfärdades riktlinjer för besök. I infördes även en möjlighet för kommuner att göra undantag från de krav på vård och omsorg som normalt är gällande, exempelvis kunde nedprioritera vissa uppgifter såsom städning.251 I beslutade regeringen , med stöd av beredskapslagen, att undantagsförhållande skulle råda i landet. Detta innebar bland annat stängning av skolor, museer, simhallar m.m. Även dagverksamheter i äldreomsorgen stängdes och besök hos boendeserviceenheter för äldre och för andra riskgrupper förbjöds. Genom en anvisning förpliktades vidare personer att und- vika kontakter med andra personer och uppmanades att undvika kontakter utanför hemmet. Social- och hälsovårdsministeriet ut- färdade riktlinjer för besök och bland annat var det möjligt att besöka äldre vid kritisk sjukdom. Undantagsförhållandena och utöv- ningen av befogenheter enligt beredskapslagen upphävdes efter regeringens bedömning att coronaepidemin var hanterbar med hjälp av sedvanliga myndighetsbefogenheter. hade flertal av de tidigare anvisningarna redan upphört, exempelvis upphörde besöksförbudet den 13 maj.252 7.8Tillfällig ändring i smittskyddslagen godkände regeringens förslag om änd- ringar i smittskyddslagen för att kunna vidta särskilda åtgärder mot det nya coronaviruset. De tillfälliga ändringarna trädde i kraft och gav regeringen rätt att utfärda vissa föreskrifter om sär- skilda åtgärder med anledning av coronaviruset (se lag [2020:241] 251Svar från i , , och uppgifter hämtade från Sundheds- og Ældreministerets webbplats (besökt ). 252Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden, och svar från i , och den 30 novem- ber 2020, samt svar från Social- och hälsovårdsministeriet i , . Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre om ändring i smittskyddslagen [2004:168]). Föreskrifterna fick avse bland annat tillfälliga begränsningar för folksamlingar och tillfällig nedstängning av köpcentrum och andra handelsplatser (9 kap. 6 a § smittskyddslagen). Enligt den tillfälliga lagen fick regeringen även meddela särskilda föreskrifter om bland annat samverkan i vissa avseenden när det gäller regioner och kommuner, om det i syfte att upprätthålla ett effektivt smittskydd behövdes för att hantera spridning av viruset (9 kap. 6 b §). Dessa utökade möjligheter att säkerställa samverkan mellan regioner och kommuner skulle avse åtgärder som avsåg att trygga försörjningen av läkemedel och medicinsk utrustning.253 Föreskrifter som meddelats med stöd av dessa bestämmelser skulle underställas prövning (9 kap. 6 c §). Regeringen utnyttjade dock aldrig den befogenhet som lagändringen medgav. De tillfälliga bestämmelserna upphörde att gälla den 1 juli.254 Provtagning är en central del i arbetet med smittspårning. Initialt rådde en begränsad provtagningskapacitet, både i och i våra nordiska grannländer. Nedan lämnas en översiktlig beskrivning av strategi och rekommendationer när det gäller provtagning . publicerades den första versionen av det tidigare nämnda dokumentet Rekommendationer för handläggning av miss- tänkta fall av det nya coronaviruset 2019-nCoV. I detta dokument angav myndigheten att syftet med provtagning var att ställa diagnos, förhindra sjukhusspridning till andra patienter och vårdpersonal och ge adekvat vård till misstänkta fall. Vidare angavs att prov- tagning skulle ske vid inläggning av patient på sjukhus. uppdaterades dokumentet (version 3) och ett tillägg gjordes enligt vilket personer som uppfyller vissa kriterier 2019/20:155 s. 27. Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre för provtagning skulle provtas skyndsamt. Utöver den kliniska bilden (luftvägsinfektion, feber m.m.) angavs att det skulle vara fråga om insjuknande efter utresa från område med på- gående smittspridning, då endast provinsen i , eller insjuknande efter nära kontakt med någon som haft verifierat fall av covid-19. Dessa kriterier uppdaterades löpande och från publicerades kriterierna i ett eget dokument, Provtagningsindikation - infektion med 2019-nCoV. I dokumentet uppgavs att provtagningsindikationen var en anvisning för sjuk- vården och att det var av särskild vikt att minimera risker för sprid- ning till eller inom sjukvården. De områden som personer skulle ha rest från för att provtas ändrades , från att endast avse provinsen i till att avse hela fastland där smitt- spridning pågick och sedan till att omfatta även , regioner, och den österrikiska delstaten . I en uppdatering ändrades dokumentets utseende och i stora delar även dess innehåll. I dokumentet angavs att provtagningsstrategin fokuserade på att identifiera fall inom sjuk- vården för att på så sätt skydda de mest utsatta grupperna. För definition av misstänkt fall hänvisades till dokument Falldefinitioner vid anmälan enligt smittskyddslagen, publicerad . Vidare angavs att misstänkta fall i samhället hos individer med gott allmäntillstånd och utan behov av sjukvård i första hand skulle hanteras genom isolering i hemmet och social distansering. Nytt i denna uppdatering var också att en priori- teringsordning ställdes upp. Som prioriterad provtagning angavs i första hand patienter i behov av inneliggande vård på sjukhus och i andra hand personal i vård- och äldreomsorg vid känd covid-19 exposition. Som icke prioriterad provtagning uppgavs identifiering av fall av covid-19 i samhället som uppfyllde vissa kriterier, bland annat vistelse i riskområde. I de därefter följande uppdateringarna ändrades skrivningarna avseende prioritetsordningen något, bland annat fördes patienter i behov av inneliggande omsorg och redan inneliggande vid sjukhus och omsorgsboende in i prioritetsgrupp 1 och i prioritetsgrupp 2 placerades misstänkta fall vid institutionsboende baserat på vad som är mest ändamålsenligt utifrån aktuella resursbehov (version 11, Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre Till prioritetsgrupp 1 fördes senare även individer med äldreomsorg i egen bostad (version 13, ). Nationell strategi för utökad provtagning gav regeringen i uppdrag till Folkhälsomyndig- heten att skyndsamt ta fram en nationell strategi för att utöka provtagningen för covid-19. I uppdraget låg att på nationell nivå samordna arbetet med att utöka provtagningen för covid-19 samt skyndsamt starta och leda arbetet med att koordinera de regioner, företrädare för kommuner och andra aktörer som behövdes för att provtagningen skulle kunna utökas med bibehållen kvalitetssäkring och fortsatt prioritering av resurserna till vård och omsorg.255 I beslutet angavs att den dåvarande strategin för provtagning i innefattade prioritering inom sjukvården för provtagning för personer som var i behov av vård på sjukhus samt personal inom sjukvård och äldreomsorg med misstänkt covid-19. Syftet med denna strategi var att skydda de mest utsatta grupperna i samhället från smitta som en viss hushållning med resurser såsom personal och personlig skyddsutrustning kunde ske. Regionalt och lokalt skedde dock anpassningar av provtagningar, vilket samord- nades av den regionala sjukvårdsledningen och ansvarig smitt- skyddsläkare. Med dåvarande provtagningsindikationer innefattades inte personal utanför hälso- och sjukvård och omsorg och en stor andel viktig personal riskerade att stanna hemma ifrån jobbet trots att de var arbetsföra. Syftet med uppdraget var att skyndsamt utöka antalet prov- tagningar för covid-19 för att fortsatt säkerställa prioriterade prov- tagningsindikationer inom hälso- och sjukvården samt lindra de samhällseffekter ett stort bortfall på personal har inom hälso- och sjukvården, omsorgen, polisen, räddningstjänsten och annan per- sonal inom verksamheter som kan anses vara särskilt viktiga, samt i ett andra steg övriga relevanta delar av samhället. publicerade den första versionen av sin strategi den 17 april 2020.256 Strategin har därefter uppdaterats vid 255Regeringsbeslut (S2020/02681/FS, delvis). 256Folkhälsomyndigheten, Nationell strategi för utökad provtagning och laboratorieanalys av covid-19, version 1, . Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre några tillfällen och den senaste versionen, den fjärde, publicerades . Strategin bestod av två delar. Syftet med den första delen var att säkerställa att behovet av provtagning och analys för pågående covid-19 kunde tillgodoses. Syftet med den andra delen var att säker- ställa tillgången till ändamålsenliga antikroppstester. Den första versionen av strategin omfattade bara den första delen. uppdaterade strategin så att den även omfattade provtagning av antikroppar. anförde i sin rapport att målsättningen med provtagning för pågående covid-19 påverkas av i vilken fas pan- demin befinner sig. I den tidiga fasen gäller det att försöka stoppa smittan och hitta alla sjuka, i den pandemiska fasen sker en kraftig ökning av antalet fall och man kan behöva prioritera vilka som ska provtas, och i den sena fasen blir målsättningen återigen att stoppa smittan. tog, som en del av strategin, fram en prioriteringsordning för provtagning av pågående covid-19 enligt följande. •Prioritet 1: Individer vid medicinsk indikation och vid smittskyddsåtgärder. •Prioritet 2: Personal inom hälso- och sjukvård samt omsorg. •Prioritet 3: Personal inom övrig samhällsviktig verksamhet. •Prioritet 4: Individer inom övriga relevanta delar av samhället. publicerades även Provtagning för covid-19 inom särskilt boende för äldre. I denna anges att en generös provtagning är motiverad och önskvärd och det lämnas övergripande rekommen- dationer för hur provtagning inom särskilda boenden kan hanteras. Bland annat rekommenderas att alla som flyttar in på ett särskilt boende eller återkommer efter sjukhusvistelse bör provtas. I en upp- daterad version från lämnas även rekommen- dationer för äldre inom LSS-boenden, för ordinärt boende med hem- tjänst och för hemsjukvård. Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre gav regeringen ett nytt uppdrag till Folkhälso- myndigheten att, i samråd med länsstyrelserna och regionerna, skyndsamt säkerställa adekvata flödeskedjor för storskalig prov- tagning, både av pågående covid-19 och antikroppstest, i hela landet. skulle på nationell nivå säkerställa att alla behövliga strukturer för provtagning och provtagningens följder skulle finnas på plats i närtid, i samarbete med regionerna, läns- styrelserna och andra aktörer som behövdes för genomförandet. I uppdraget ingick även att stödja regionerna i fråga om att säkerställa att undanträngningseffekter inte uppstår gentemot hälso- och sjuk- vård eller omsorg, samt att säkerställa att provtagningen är ända- målsenlig och resurseffektiv utifrån förväntad immunitetsnivå och möjlighet till smittspårning.257 , det vill säga , gav regeringen även ett upp- drag till länsstyrelserna att, i samråd med och på regionernas initiativ, bistå regionerna vid utbyggnaden av kapa- citeten för och vid utförandet av provtagning inom sina respektive geografiska områden.258 ingicks en överenskommelse mellan regeringen och SKR om utökad nationell provtagning för covid-19. Överens- kommelsen, som gäller –, innebär i korthet att regionerna åtar sig att utföra provtagningarna i enlighet med rekommendationer och att staten åtar sig kostnaderna för detta.259 Provtagning i nordiska grannländer Även i , och har det under pandemins första veckor varit brist på möjligheter till bred provtagning, vilket även har påverkat de äldre och den personal som arbetar i äldreboenden. Under pandemins allra första veckor provtog dock i högre utsträckning än övriga nordiska länder. 257Regeringsbeslut (S2020/05026/FS, delvis). 258Regeringsbeslut (S2020/05027/FS, delvis). 259Regeringens pressmeddelande, Ökad nationell testning för covid-19, 2020 – Överens- kommelse mellan staten och Kommuner och Regioner, . Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre framåt har provtagit betydligt fler och och har provtagit i ungefär samma utsträckning.260 och gick tidigt ut med rekommendationer kring provtagning av alla äldre och all personal vid utbrott i ett äldre- boende. utökade riktlinjerna för provtagning vid utbrott i exempelvis äldreboenden till att omfatta alla med sym- tom, men även asymtomatiska personer. Från utökades riktlinjen till att vid utbrott provta all personal och alla boende, oavsett symtom. Äldreboenden behandlades i dessa riktlinjer på samma sätt som sjukhus.261 I samband med att åter började öppna upp samhället utarbetades en omfattande provtagnings- strategi för hela landet. offentliggjorde regeringen en nationell provtagningsstrategi som byggde på tre huvudsakliga delar; provtagning, uppspårning och isolering. gäller en över- enskommelse mellan Sundheds- og äldreministeriet, regionerna och kommunerna om en särskild modell för provtagning av personal på vårdhem och i äldreboende.262 7.10Uppdrag om behov av nya föreskrifter uppdrog regeringen åt och Folk- hälsomyndigheten att undersöka behovet av föreskrifter inom vissa verksamheter som är riktade till äldre personer och verksamheter riktade till personer med funktionsnedsättning för att hindra sprid- ning av det nya coronaviruset som orsakar sjukdomen covid-19 i sådan verksamhet.263 redovisade sitt uppdrag , genom rapporten inom vid smittspridning av covid-19. pekade bland annat på följande. •Möjligheten för personer som får insatser i verksamheterna, deras närstående och personal att få information om aktuella rutiner och arbetssätt för att förebygga smittspridning behöver stärkas. 260Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. 261Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. 262Svar från i , . 263Regeringsbeslut (S2020/03751/, delvis, S2020/05632/, delvis, och S2020/03751/, S2020/05633/, delvis). Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre •Det behöver ställas krav på kontinuerlig utbildning av personal i basal hygien och vårdhygien. •Det behöver säkerställas att verksamheter i äldreomsorgen organiserar personalen i särskilda team eller avdelningar för att minska risken att personal för med sig smitta till friska personer samt för att hålla friska och smittade personer separerade från varandra. anförde även att myndigheten ser ett behov av att stärka den medicinska kompetensen i äldreomsorgen och att fort- sätta informationsinsatserna riktade till personal i socialtjänst och hälso- och sjukvård. Myndigheten pekade även på att det är viktigt att föreslagna åtgärder är proportionerliga och att behovet av smittskyddsåtgärder måste vägas mot andra negativa konsekven- ser som kan drabba den enskilde. redovisade sitt uppdrag , genom rapporten till åtgärder inom vissa av social- tjänstens verksamheter vid smittspridning av covid-19. I rapporten pekade på flera orsaker till smittspridningen, bland annat bristande tillgång till kontinuerlig utbildning inom vårdhygien- och smittskydd för all vård- och omsorgspersonal, bristande uppföljning av vårdhygieniska och smittförebyggande åtgärder, att bemanningen och organiseringen av personalen innebär många olika kontakter mellan brukare och personal, bristen på sam- ordning mellan regionala och kommunala aktörer samt tillgången till medicinsk- vårdhygien- och smittskyddskompetens inom social- tjänstens verksamheter. Utifrån detta pekade på behov av före- skrifter som innefattar krav på att verksamheterna ska ha ett struk- turerat smittförebyggande arbete, krav på utbildning om basal hygien och andra smittförebyggande åtgärder, krav på att personalen organiseras så att kontinuiteten säkerställs och varje brukare träffar ett begränsat antal personer samt krav på att verksamheterna har särskilda rutiner för samverkan vid kriser. Utöver behovet av före- skrifter pekade även på att det finns behov av att överväga om kommunerna ska ha tillgång till egna läkare, eller möjlighet att anställa läkare, att bör ha ansvar för att det finns rutiner för kontakter med smittskyddsläkare eller expertis inom vårdhygien, samt behov att se över möjligheterna att införa Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre någon åtgärd på de särskilda boenden som innebär att personer kan isoleras. 7.11Regeringens satsningar på äldreomsorgen Utöver de regeringsuppdrag som givits till myndigheter har flera rik- tade satsningar samt resurstillskott tillkommit . Totalt har regeringen föreslagit 2020 för kommunernas och regionernas merkostnader för hälso- och sjukvård och socialtjänst när det gäller omsorg om äldre personer och personer med funktionsnedsättning till följd av covid-19. Av dessa 20 miljarder föreslogs i ändringsbudgetar (prop. 2019/20:132, prop. 2019/20:167 och prop. 2019/20:99). Dessa har beslutats av . Därefter har regeringen föreslagit ytterligare i höständrings- budgeten (prop. 2020/21:2). lämnades förslag om ytterligare 2020 (prop. 2020/21:45). Exempel på andra riktade satsningar: •Äldreomsorgslyft för att stärka kompetensförsörjningen () För att förbättra kompetensförsörjningen och göra det mer attrak- tivt att söka jobb inom äldreomsorgen initierade regeringen ett äldreomsorgslyft som innebär att ge befintlig personal möjlighet att genomgå utbildning till vårdbiträde eller undersköterska på betald arbetstid. inbegrips även andra kompetenshöjande insatser inom vård och omsorg, dessutom utökas målgruppen till att även omfatta första linjens chefer. Staten kommer att finansiera kostnaden för den tid den anställde är frånvarande på grund av studier. Satsningen omfattar sammanlagt . •Krisstöd till personal inom vård och äldreomsorg som arbetat med covid-19 (, höständringsbudget ) Regeringen har föreslagit en särskild satsning på krisstöd till hälso- och sjukvårdspersonal samt för personal i äldreomsorgen som har arbetat med covid-19. Satsningen omfattar totalt 500 miljoner Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre kronor (varav fördelas till regionerna och till kommunerna). •Språkträning för anställda inom äldreomsorgen () I budgetpropositionen föreslår regeringen en riktad sats- ning för att förbättra yrkessvenskan hos personal inom äldreom- sorgen, till exempel vårdbiträden och undersköterskor, som saknar tillräckliga kunskaper i det svenska språket för det yrke de utövar. Satsningen beräknas omfatta 2021 och 2022. Stödet bör kunna gå till såväl befintliga som nya insatser. •Budgetsatsning för en stärkt äldreomsorg () Regeringen föreslår i budgetpropositionen att kommuner får ett tillskott med för att stärka äldreomsorgen. Det vidtogs tidigt vissa åtgärder på nationell nivå, som att klassificera covid-19 som en allmänfarlig och samhällsfarlig sjukdom och att höja och anslagskrediter. Även regeringens uppdrag till att informera vårdens och omsorgens personal om åtgärder för att skydda risk- grupper får sägas ha lämnats i ett relativt tidigt skede. Det får emellertid förutsättas att som central kunskaps- myndighet betraktat det som en uppgift även utan ett formligt rege- ringsuppdrag. Myndighetens e-utbildning om hygienprinciper och användning av personlig skyddsutrustning som tagits fram av publicerades också en knapp vecka efter att regeringsuppdraget gavs. Andra åtgärder har dock dröjt. Trots att det tidigt stod klart att äldre, och framförallt de på särskilda boenden, var särskilt utsatta för viruset publicerade först ett kunskapsstöd för den kommunala hälso- och sjukvården. Anmärkningsvärt är även att först tog fram ett kunskapsstöd för arbetssätt vid hantering av demenssjuka, trots att majoriteten av de boende på de särskilda boendena lider av kognitiv svikt. Beslut och andra nationella åtgärder för att skydda de äldre Initialt rådde en stor brist på skyddsutrustning i hela landet, lik- som även i våra nordiska grannländer. Regeringen gav därför Social- styrelsen i uppdrag att säkra tillgången till skyddsutrustning och fördela denna mellan regionerna och kommunerna. Vid den tid- punkten fanns dock enligt ingen utrustning att om- fördela. påbörjade tidigt inventeringar av akutsjuk- husens och regionernas sjukvårdsresurser men det dröjde innan myndigheten hade skaffat sig en bild av kommunernas behov av skyddsutrustning. Då hade smittan för länge sedan tagit sig in på de särskilda boendena och fått en omfattande spridning där. Riktlinjer om användning av skyddsutrustning har publicerats av flera aktörer.