sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — En annan anledning är de stora grupper av nyanlända vuxna med utbildningsbehov som sträcker sig utöver svenskundervisning. Utgångspunkten för komvux ska vara den enskildes behov och förutsättningar. Kommunerna ska erbjuda komvux på gymnasial nivå och sträva efter att erbjuda utbildning som svarar mot efterfrågan och behov.159 Det kan vara svårt att utgå från arbetsmarknadens behov av arbetskraft vid planeringen eftersom den endast till den del som finansieras av det riktade statsbidraget ska vara styrande, men finns det en tydligare koppling mellan individens behov och kompetensbehoven i arbetslivet inom komvux än inom gymnasie- skolan. En vuxen elev väger oftare in hur den lokala arbetsmarknaden ser ut jämfört med en gymnasieelev. En vuxen elev påverkas också av ekonomiska förutsättningarna för att studera jämfört med gymnasie- elever där föräldrarna har försörjningsansvaret. Vuxnas studier är oftast förenade med kostnader och sämre ekonomi . Det kan handla om förlorad arbetsinkomst eller ersättning från arbetslöshetsförsäkringen, samt den långsiktiga kostnaden att finan- siera sitt uppehälle med studielån. Sådana kostnader är inte lika syn- liga för ungdomar i årskurs 9 som ska välja till gymnasieskolan, där valet inte har samma ekonomiska betydelse i det korta perspektivet, exempelvis för att man inte har eget försörjningsansvar som ungdom. Regeringen har i propositionen Komvux för stärkt kompetensför- sörjning (prop. 2019/20:105) föreslagit att syftet med komvux ska kompletteras så att det framgår att utbildningen också utgör en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen. Svårt att locka elever till regionalt yrkesvux för att täcka hela arbetsmarknadens behov Som beskrivits i utbudsavsnittet har antalet kursdeltagare inom yrke- sämnen i komvux ökat , medan antalet kurs- deltagare i andra ämnen i stället har minskat. De utbildningar som be- drivs har tyngdpunkten på vård och omsorgsområdet. 15920 kap. 2 och 16 §§ skollagen. Analys av utredningens syften av de statligt finansierade yrkesutbildningarna ligger inom det om- rådet och övriga sektorer är fördelade på den andra hälften.160 Behovet av utbildad personal inom vård- och omsorgssektorn är mycket stort i hela landet vilket överensstämmer med den goda sprid- ningen av utbildningen geografiskt. Men vuxenutbildningen är alltså mindre utbredd inom många yrkesområden där det rått en bristsituation, med prognosticerade behov även på lång sikt. Enligt både Skolverket161 och Kommuner och Regioner (SKR)162 har kommunerna svårt att hitta sökande till yrkesutbild- ningar som inte ligger inom vård- och omsorgssektorn. Detta är en av få sektorer där arbetsmarknadens behov möts med ett intresse från eleverna att söka dessa utbildningar.163 Att det är svårt att hitta sökande till flera yrkesområden förklaras till del av den rådande konjunkturen. Det har fram till nu varit möjligt att inom flera branscher få arbete utan specifik yrkesutbildning. Men också av att arbetsmarknadsutbildning med förmånlig ekonomisk individ- ersättning överlappat utbudet av yrkesutbildning inom komvux. Svårigheter med att få tillräckligt antal behöriga sökande finner utredningen också i kommunernas stora variationer i hur de tolkar avgörande delar av regelverket för komvux. Fram- för allt gäller detta frågor som rör antagning, mottagning, urval, möj- ligheter till interkommunal ersättning samt bedömning av förutsätt- ningar att klara fortsatta studier. Särskilt tydligt blir det när kommuner fortfarande ställer krav på kurser och betyg på språk- kunskaper för att personer ska få delta i komvux. Detta skapar hinder för nyanländas deltagande i utbildning i komvux. Sådana mer eller mindre formaliserade språkkrav riskerar att leda till att det inte görs en individuell prövning av personens faktiska förutsättningar och att personer som därför haft förutsättningar att delta i utbild- ningen utestängs. En följd blir att individer inte får tillgång till yrkes- utbildning som ger de kvalifikationer som arbetslivet efterfrågar. I dialogerna med har regionalt utvecklingsansvariga aktörer (RUA) framfört att det dessutom finns komplikationer med 160Skolverket (2018), Regionalt yrkesvux – uppföljning 2017, dnr. Uppgifterna bygger på uppgifter från regionalt utvecklingsansvariga aktörer (RUA), aktörer med ansvar för den regionala tillväxtpolitiken i respektive län. 161Skolverket (2018), Regionalt yrkesvux – uppföljning 2017, dnr 2017:294. 162Sveriges Kommuner och Landsting (2018), Utbud, söktryck och samverkan i yrkesvux, Kom- munenkät om regionalt yrkesvux 2018. 163Det ska poängteras att inte heller antalet vuxenutbildade inom vård- och omsorgssektorn är tillräckligt för att motsvara de förväntade behoven på arbetsmarknaden. Analys av utredningens syften samordning av utbildningsplatser inom en region för att täcka arbets- marknadens behov. Det finns ofta flera olika kluster av kommun- samverkan i det regionala perspektivet. Kommunernas samverkans- områden inom regionalt yrkesvux överensstämmer exempelvis inte alltid med regionalt utvecklingsansvarigas regioner. Utformningen av statsbidraget för regionalt yrkesvux påverkar dimensioneringen En stor del av kommunernas yrkesutbildning inom komvux finan- sieras inom ramen för förordningen om statsbidrag för regionalt yrkesvux, som utredningen redovisar i kapitel 5 (avsnitt 5.1.3). En- ligt förordningen är ett villkor för att få statsbidrag för regionalt yrkes- vux att minst tre kommuner samverkar om planering och genom- förande av utbildningen. Detta i syfte att öka utbildningsutbudet för enskilda och tillgodose behoven på arbetsmarknaden för de samver- kande kommunerna. Det finns således ett mål att bidra till kompetens- försörjningen genom regionalt yrkesvux som inte är lika tydligt uttalat för den kommunalt finansierade vuxenutbildningen. Begränsningar i förekomsten av regionalt yrkesvux enligt arbets- marknadens behov kan åtminstone delvis förklaras av statsbidragets utformning. För att kunna få statsbidrag för yrkesutbildning ställs det krav på de samverkande kommunerna att medfinansiera med lika många utbildningsplatser som de får statsbidrag för. I enkätstudie som SKR genomfört pekar svaren tydligt mot att kravet på medfinansier- ing är ett problem164 – där sex av tio kommuner svarar att detta krav i stor eller ganska stor utsträckning har begränsat hur många platser de erbjuder inom regionalt yrkesvux. Många kommuner har begrän- sade ekonomiska resurser för sådan medfinansiering, vilket bidrar till begränsningar i sökandet av statsbidraget. Någon form av krav på medfinansiering är dock motiverat eftersom det annars finns en risk att kommunerna ersätter egenfinansierad utbildning med statsbidrags- finansierad. Även då kan följden bli att yrkesutbildning inte kommer till stånd i den utökade omfattning statsbidraget syftar till. I statsbidragsförordningen har regeringen fr.o.m. ansökan om medel minskat villkoret för kommunernas medfinansiering. Kravet på kommunernas medfinansiering sänks för att underlätta ut- 164Sverige Kommuner och Landsting (2018), Utbud, söktryck och samverkan i yrkesvux, Kom- munenkät om regionalt yrkesvux 2018. Analys av utredningens syften byggnaden av den yrkesinriktade vuxenutbildningen. Det medför en risk att kommunerna drar tillbaka en del egenfinansier- ing och ersätter detta med statsbidrag viket också var skälet till att medfinansieringskravet infördes i statsbidragsförordningen. Statsbidragets indelning ger inlåsningseffekter Statsbidraget för regionalt yrkesvux innehåller flera olika separata delar. Det betyder att kommunerna ansöker om medel ur olika som riktar sig till olika elevgrupper eller utbildningstyper där kravet på medfinansiering skiljer sig åt. Förordningen reglerar tre delar av statsbidraget: yrkesvux, lärlingsvux och yrkesförarutbildning. Inom ramen för de två förstnämnda finns det särskilda för att kom- binera platser med sfi och svenska som andraspråk. Dessa ger inte någon högre ersättning. Nedan beskrivs de olika som finns inom statsbidraget för regionalt yrkesvux: •yrkesutbildning inom komvux och särvux, med medfinansierings- krav, yrkesutbildning inom komvux och särvux i kombination med sfi eller svenska som andraspråk, med medfinansieringskrav, •lärlingsutbildning inom komvux och särvux, utan medfinansierings- krav, lärlingsutbildning inom komvux och särvux i kombination med sfi eller svenska som andraspråk, utan medfinansieringskrav. •yrkesutbildning inom komvux till yrkesförare för persontrans- porter eller godstransporter, utan medfinansieringskrav. I en skrivelse till regeringen har SKL efterfrågat en större flexibilitet att kunna fördela medlen mellan de olika delarna av regionalt yrkes- vux.165 Av redovisning av statsbidraget framgår tydligt att behovet av de olika statsbidragsdelarna ser olika ut mellan kommunerna och mellan åren. Den initiala bedömningen som ligger till grund för ansökningen kan också komma att ändras . Utifrån regleringen söks de olika delarna av statsbidraget separat och det går inte att omfördela medel mellan de olika bidragen vilket är försvårande för kommunerna i deras strävan att utnyttja statsbidraget 165Sveriges Kommuner och Landsting (2018), Färre och mer effektiva riktade statsbidrag till kommuner, landsting och regioner skrivelse. Analys av utredningens syften I samma skrivelse anför SKL också att kommunerna bör kunna söka en samlad pott som de själva fördelar mellan statsbidragens olika delar utifrån regionala föränderliga behov. Regeringen har i regleringsbrev förändrat styrningen av fördelningen till de olika delarna av regionalt yrkes- vux.166 Statsbidraget ska hädanefter fördelas proportionerligt utifrån söktrycket för den aktuella ansökningsomgången för yrkesvux, yrkes- vux i kombination med sfi, lärlingsvux, lärlingsvux i kombination med sfi och yrkesförare. Ettårig tilldelning av platser hindrar fullt utnyttjande av statsbidraget Att planera yrkesutbildning med investeringar i lärare, lokaler m.m. kräver ofta mer långsiktighet än framåt. Eftersom tilldelningen av statligt finansierade utbildningsplatser endast är ettårig skapas endast svaga incitament för kommunerna att strategiskt bygga upp sådana långsiktiga resurser, det är ett för stort risktagande eftersom det är okänt hur kommande års resurstilldelning kan komma att se ut. Flera kommuner efterfrågar en flerårig tilldelning av utbildnings- platser. En annan effekt är det risktagande det innebär att starta utbild- ningar sent eftersom det inte finns någon garanterad stat- lig ersättning för den del av utbildningen som går in på nästa kalen- derår. Kommunerna skulle i sådana fall behöva avsätta kommunala medel för att garantera genomförandet av den statligt finansierade utbildningsplatsen. Detta görs inte, och konsekvensen blir att tillgången till utbildning ofta blir lägre under denna del av året. Ytterligare problem för kommunernas planering är sena besked om tilldelning av platser. Den kommer normalt sent , i regel efter att kommunernas budgetplanering redan genomförts. Det blir då svårt för kommunerna att budgetera om för att möta statligt finansierad yrkesutbildning med egenfinan- sierad yrkesutbildning. I budgetpropositionen föreslår dock regeringen att reger- ingen när det gäller statsbidraget för regionalt yrkesvux bemyndigas att ingå ekonomiska åtaganden , så att 166Regleringsbrev för avseende . Analys av utredningens syften beslut om bidraget kan fattas tidigare. Därmed kan kommunernas planeringsförutsättningar förbättras. Utredningen bedömer att systemet med riktade statsbidrag riskerar att vara allt för svåröverskådligt och komplext för att uppnå syftet att öka utbildningsutbudet för enskilda och tillgodose behoven på hela arbetsmarknaden i de samverkande kommunerna. Kombinationsutbildningar och integrerad språk- och yrkesutbildning anger i sin uppföljning av regionalt yrkesvux 2017 att det finns ett stort behov av sfi i kombination med yrkesutbildning för nyanlända, för att målgruppen ska kunna genomföra en yrkesutbild- ning och lära sig svenska språket. uppföljning anger att antalet deltagare mer än fördubblats sedan 2017.167 Totalt utgjorde deltagarna av regionalt yrkesvux 2018. resonerar, i en promemoria ställd till reger- ingen168, om att det är stor skillnad på att kombinera och integrera utbildningarna. De menar att kombinerande av kurser, med innebör- den att kurserna ligger efter varandra i ett schema och där innehållet inte sammanförs eller samordnas med varandra, inte automatiskt kan antas leda till ökad kvalitet och genomströmning. Det är först när kurserna integreras som sådana vinster blir sannolika. De utbildningar som integreras, exempelvis sfi och yrkesutbildning, upplevs i stället av eleverna som en helhet, där de möts av höga och tydliga förvänt- ningar och där de med stöd i en sammanhållen grupp lär och tränar både språk- och yrkesfärdigheter i ett meningsfullt och strukturerat sammanhang. beskriver också erfarenheter från bl.a. en region där de anordnar yrkesutbildningar med språkstöd. Det har visat sig att trots att kombinationsutbildningar med språkstöd är utlagda och kostar dubbelt så mycket som en reguljär yrkesutbildning, blir både studietiden kortare och den totala kostnaden lägre än om eleven först studerat sfi och sedan gått en yrkesutbildning i komvux. Att sådana kombinerade eller inte- 167Skolverket (2018), Regionalt yrkesvux, uppföljning 2017 och (2019), Regionalt yrkesvux, uppföljning 2018. 168Utredningen för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. (2019) På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Analys av utredningens syften grerade yrkesutbildningar är dyra för kommunerna att genomföra har SKR belyst i en pilotundersökning.169 SKR påpekar att när det gäller statsbidraget för regional yrkesinriktad vuxenutbildning så täcker detta ofta inte kostnaderna för sådana utbildningar. Reger- ingen har i syfte att bättre täcka kostnaderna för sådana utbildningar genomfört förändringar i förordningen för regional yrkesinriktad vuxenutbildning för ansökningar till 2021 där kommunerna har möj- lighet att ansöka om till stödjande insatser för sådana kombinerade yrkesutbildningar. Delegationen för unga och nyanlända till arbete är också en aktör i vuxnas lärande kom det första direktivet från regeringen till kom- mittén för större genomslag för arbetsmarknadspolitiska insatser mot ungdomsarbetslöshet på lokal nivå. Det har sedan följts av fler tilläggsdirektiv och kommittén ska slutredovisa sitt uppdrag senast . Delegationen för unga och nyanlända till arbete (Dua), arbetar med flera olika verktyg för att främja statlig och samverkan och utvecklandet av nya samverkansformer i syfte att effektivisera unga och nyanländas etablering i arbetslivet. Dua arbetar med lokala jobbspår där kommun, och arbetsgivare samverkar för att effektivisera unga och nyanländas etablering i arbetslivet. vill man säkra att arbets- givarnas kompetensbehov tillgodoses. Arbetsförmedlingen och kom- munen sätter i samarbete med ett företag samman ett paket av olika utbildningar, språkundervisning, praktik och andra insatser i syfte att jobbspåret ska leda till en anställning – dock finns det inget krav på anställning. Ett jobbspår består ofta av flera olika delar. Det kan t.ex. innehålla sfi, yrkespaket i komvux, yrkessvenska via Arbetsför- medlingen och praktik, också genom Arbetsförmedlingen. Den van- ligaste formen av utbildning i ett lokalt jobbspår är kurser inom kom- vux. I genomsnitt löper ett jobbspår . deltog 6 425 personer i 483 lokala jobbspår, av deltagarna var kvinnor och var män. Totalt har 2 270 personer (57 pro- cent) av de som avslutat ett lokalt jobbspår gått vidare till arbete. Av de deltagare som gått vidare till jobb har en subventionerad 169Sveriges Kommuner och Landsting (2019), Kostnader för yrkesvux i kombination med sfi/sva, En pilotundersökning. Analys av utredningens syften Vård och omsorg är den bransch där det finns flest jobb- spår, av jobbspåren finns inom denna bransch. Det är också där som flest arbetsgivare finns involverade, totalt 271. Av dessa är merparten, 194, kommunala och 54 privata. 3.2.4Gymnasiesärskolan, särvux och arbetsmarknaden Till skillnad från gymnasieskolan har inte gymnasiesärskolan ett ut- tryckligt uppdrag gällande kompetensförsörjningen i landet. Efter- som en del av gymnasiesärskolans elever likväl arbetar efter sin gym- nasieutbildning så är de följaktligen ändå en del av arbetslivet och kompetensförsörjningen. På samma sätt som i gymnasieskolan är det därför relevant att undersöka hur utformningen av gymnasiesärskolans utbud påverkar möjligheterna för att komma in på arbetsmarknaden efter studierna. Detsamma gäller särvux på gymnasial nivå där utbild- ningen bl.a. ska syfta till att stärka individernas ställning i arbetslivet och där utbildningen på gymnasial nivå baseras på individuella studie- planer med samma kurser som gäller inom gymnasiesärskolans natio- nella program. Gymnasiesärskolans program och deras betydelse för möjligheterna på arbetsmarknaden Gymnasiesärskolans elever är en grupp vars övergångar från utbildning till arbete inte varit möjlig att följa via registerupp- följningar. Möjligheterna till detta förbättras avsevärt framöver då samlar in individuppgifter om eleverna i gymnasiesärskolan. har dock forskare vid högskolan i upprättat ett forskningsregister där ett antal avgångskullar från gymnasiesärskolan kunnat följas upp i arbetslivet efter skolan. Resultaten från registerforskningen som bedrivits med hjälp av registret170 har visat att hade arbete efter gymnasieavslutet, varav en stor majoritet i subventionerade anställningar av något slag171. var studerande och varken studerade arbetade eller har daglig verksamhet. 170Arvidsson (2016), Sysselsättning och social rättvisa – En nationell registerstudie om 12 269 unga vuxna med intellektuell funktionsnedsättning. av de med något arbete hade en subventionerad anställning. Analys av utredningens syften resultat från studien är att könsskillnader i arbetsmarknadsutfallet var betydligt större än på arbetsmarknaden i stort. Av de som arbe- tade var män och kvinnor. Andra faktorer utöver kön som spelade roll för sannolikheten att ha ett arbete bland de undersökta individerna var föräldrarnas utbild- ningsnivå och hemkommunens regiontyp. Arbetsmarknadsinträdet är svårare för individer i storstäder jämfört med glesbygdskommuner. Detta visar alltså på att strukturella faktorer kan spela roll för möj- ligheterna till arbete efter studierna, även om skolformen är mycket individanpassad efter de heterogena behoven i elevgruppen. Utbudet av program och tillgång till arbetslivskontakter är sannolikt viktiga faktorer för möjligheterna till arbete Det finns ännu inga data som möjliggör uppföljning av de befintliga nationella programmen i gymnasiesärskolan. Men flera saker tyder på att besluten om vilka program som ska erbjudas till blivande elever kan ha betydelse för möjligheterna för individerna att kunna komma in på arbetsmarknaden. Utredningen har för gymnasieskolans elever analyserat sannolik- heten att fullfölja utbildningen och etablera sig på arbetsmarknaden. Analyserna visar att om elever med svaga meritvärden väljer en ut- bildning med stark efterfrågan på arbetsmarknaden så ökar sanno- likheten för både examen och etablering. Då det finns tydliga belägg för att strukturella faktorer påverkar sannolikheten för arbetsmark- andsinträdet efter gymnasieskolan är det inte orimligt att tro att liknande förhållanden finns inom gymnasiesärskolan. forskning visar att de könssegregerade utbild- ningsval och arbetsmarknadsutfall som präglar gymnasieskolan i högsta grad också gäller för gymnasiesärskolans elever. Den könsstereotypa fördelningen är till och med tydligare i gymnasiesärskolan. Att utbudet formas på ett sätt som främjar tillgången till arbetsplatsförlagt lärande är också en faktor som tidigare forskning och myndigheter pekat på som en nyckelfaktor för att öka möjligheten att komma ut i arbete.172 Detta en är viktig förutsättning för att de utbildningar som erbjuds faktiskt kan ge möjlighet till tillträde till arbetsplatser. 172MUCF (2018), Det stora steget, (2016), Gymnasiesärskolan Uppföljning och analys av reform. Se också (2016) för belysning av tidigare inter- Analys av utredningens syften Sammanfattningsvis så finns det flera saker som tyder på att det kan finnas skillnader mellan olika program kan spela roll för möjlig- heterna till arbetsmarknadsinträde för individen. Även om det inte går att dra klara paralleller mellan gymnasieskolan och gymnasiesär- skolan gällande med arbetsmarknadens relation till olika utbildningar, bedömer alltså utredningen att det finns skäl att tro att utbudets ut- formning har en påverkan på möjligheterna till etablering på arbets- marknaden för gymnasiesärskolans elever. Enligt propositionen En gymnasiesärskola med hög kvalitet173 var en av intentionerna med att reformera gymnasiesärskolan att utbild- ningen bättre ska svara mot arbetsmarknadens behov. I propositionen beskrivs att elever som har gått gymnasiesärskolan ofta har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden och utbildningen behöver förbereda eleverna för ett yrkesliv. En förklaring till detta kan vara att arbets- marknaden för gymnasiesärskolans målgrupp till stor del är beroende av de olika formerna av subventionerade anställningar.174 Det är ett rimligt antagande att viljan att och erfarenheten av att anställa per- soner med stöd av subventioner varierar mellan olika arbetsgivare. Att utforma ett utbud av utbildning som svarar mot behoven på arbets- marknaden är sannolikt minst lika viktigt i gymnasiesärskolan som i gymnasieskolan. Men mot bakgrund av målgruppens särskilda förut- sättningar bedömer utredningen att matchningen är ännu mer bero- ende av kunskap om de lokala arbetsgivarnas erfarenhet och vilja använda subventionerade anställningar. På grund av de mycket heterogena stödbehoven hos individerna finns goda skäl till ett starkt individfokus och ett fokus på lokala faktorer i det lokala arbetslivet. finns det tydliga belägg för strukturella faktorer för individernas arbetsmarknadsinträde som behöver fortsätta klargöras. En fråga av vikt för framtida planering av gymnasiesärskolans utbud är därför att utvärdera de olika nationella nationell forskning om betydelsen av tillträde till arbetsplatser under utbildningen för personer med intellektuell funktionsnedsättning. 2011/12:50. 174Subventionerna som är vanligast är lönebidrag, anställning på det statligt ägda bolaget hall, trygghetsanställning samt skyddat arbete inom offentlig sektor. Men det finns även ett fler- tal andra arbetsmarknadspolitiska program som innebär någon typ av subventioner. Se (2016) för en genomgång av dessa. Det har konstaterat att de subventionerade anställningarna är viktiga då de står för en stor del av sysselsättningen för gruppen som kommer från gymnasie- särskolan. Subventionerade anställningar har dock både för- och nackdelar, den främsta nack- delen består i en s.k. inlåsningseffekt som består i att individerna får en lägre sannolikhet att senare ha en osubventionerad anställning (Angelov & (2014), Lönebidrag och skyddat arbete: en utvärdering av särskilda insatser för sökande med funktionshinder, IFAU rapport 2014:24). Analys av utredningens syften programmen, och vilka förutsättningar de ger för arbetsmarknads- inträdet. Detta motiveras av de stora skillnaderna i utbudet mellan olika regioner i landet. Framöver kommer det bli möjligt att ytterligare synliggöra rela- tionen mellan utbildningarna och arbetsmarknadsinträdet. Det blir viktigt att nyttja den nya möjligheten som tillkommit, att använda de nya individuppgifterna i den officiella statistiken för detta ändamål. Kopplingen mellan särvux och arbetsmarknaden är okänd Kopplingen mellan utbildning och arbetsmarknaden på särvux är dess- värre än mer okänd än för gymnasiesärskolan.