sou · H8B320 · 2020-04-01 00:00:00 — Den militära krigföringen har ytterst ett psykologiskt syfte i det att den är inriktad på att bryta fiendens motståndsvilja. Med hänsyn härtill skulle även den militära krigföringen kunna kallas psykologisk. Som psykologisk krigföring i egentlig mening betecknas emellertid en verksamhet, varigenom man påverkar motståndsviljan med rent psykiska medel och icke genom yttre våld. Bombfällning mot städer och samhällen är sålunda icke att uppfatta som psykologisk krigföring i egentlig mening ens när dess syfte främst eller enbart är att med terror påverka motståndsandan. Å andra sidan utnyttjas vid psykologisk krigföring de resultat som vunnits med militära maktmedel. Under krig är det psykologiska vapnet i förhållande till dessa maktmedel ett hjälpvapen, vars verkan i mycket beror av den övriga krigföringen och som ensamt föga förmår.11 Det psykologiska försvaret kunde utredningen därefter beskriva enligt följande: …de psykologiska försvarsåtgärderna [kommer] att riktas till det egna folket och de egna styrkorna för att hos dem framkalla, främja och befästa vilja och förmåga till motstånd, vilja att hålla ut även om utgången synes oviss. Om delar av det egna landet ockuperas, riktas de psyko- 8SOU 1953:27, s. 10. 9Instruktion (1951:429) för civilbefälhavare. 10Eije kom alltså att få den i svenskt kommittéväsende kanske unika rollen att först som (första) inrikesminister ge direktiven för utredningen och ta över som ordförande och slutföra samma utredning. 11SOU 1953:27, s. 15. Vad är psykologiskt försvar? logiska försvarsåtgärderna också till medborgare i det ockuperade området i syfte att stärka deras motståndskraft och försvåra fiendens verksamhet. I det psykologiska försvaret ingå även nyhetsförmedling och propaganda till fienden och hans styrkor. Ett land, som för försvarskrig, har vidare intresse av att med utgångspunkt från krigsförhållandena sprida upplysning om sina nationella värden, sina medel och mål till vänskapligt sinnade nationer i syfte att framkalla välvilja och vinna understöd. Sådana åtgärder inordna sig naturligt som ett led i det psykologiska försvaret.12 Utredningen framhöll också att ”försvarssyftet utesluter inte att den psykologiska striden också föres angreppsvis” vilket också framgår i citatet ovan där ”propaganda till fienden och hans styrkor” nämns.13 var utredningen tydlig med sin uppfattning att ”det psykologiska försvarets främsta uppgift är att värna motståndsandan”.14 Även personalvårdsåtgärder riktade till den militära personalen var enligt utredningen ett led i det psykologiska försvaret men skulle utövas enbart inom den militära verksamhetens ram.15 Utredningen uppehöll sig främst kring den psykologiska krigföringen och dess motåtgärder (det psykologiska försvaret) i krig men nämnde också något om dess fredstida användning: Under yttre fred kunna psykologiska krigföringsåtgärder genomföras såsom förberedelse för ett möjligen kommande militärt krig eller för att utan ett sådant vinna maktpolitiska framgångar; under de senaste årens ”kalla” krig har metoden utnyttjats i ständigt stegrad omfattning.16 Det är uppenbart att för den Mossbergska utredningen var psykologiskt försvar något som i huvudsak var inriktat på att hantera krigets utmaningar men som måste förberedas noga i fredstid. För att det psykologiska försvaret snabbt skulle kunna sättas igång vid krig eller krigsfara måste organisations- och mobiliseringsplaner tas fram och verksamheten planeras, personal utbildas och krigsplaceras, lokaler anskaffas och utrustas. Även upplysningsverksamheten måste förberedas genom studier som kunde ge en bild av svensk opinion och motståndsvilja, genom kontinuerlig analys av främmande makts propaganda (propagandanalys) och hur den psykologiska krigföringen utvecklades. Däremot ansåg utredningen inte 12SOU 1953:27, s. 16. 14Ibid s. 168. 16Ibid s. 15. Vad är psykologiskt försvar? att upplysning och information till allmänheten i fred borde bedrivas av staten utan detta skulle i huvudsak skötas av pressen, de politiska partierna och andra organisationer.17 I betänkandet lämnades också förslag till instruktion för det krigstida organet Statens upplysningscentral som enligt förslaget till portalparagraf skulle ha följande uppdrag: Verksamheten har till syfte att bevara och stärka befolkningens försvarsvilja och motståndsanda samt att genom upplysnings- och propagandaverksamhet hos utländsk opinion främja svenska intressen. Upplysningscentralen skall verka för en snabb, fullständig och sannfärdig nyhetstjänst ävensom för den återhållsamhet vid publicering som hänsyn till rikets säkerhet och svenska liv kräver. Upplysningscentralen skall vidare samordna och stödja sådan statlig informations- och upplysningsverksamhet, som i allmänhet påkallas av rådande förhållanden.18 I den proposition som regeringen lämnade till anslöt sig regeringen i allt väsentligt till de förslag som utredningen lämnat och framhöll bl.a. att det synes ”vara på goda grunder, som kommittén varnar för en från centralt statligt håll under fred bedriven eller dirigerad upplysnings- och informationsverksamhet”.19 beslut innebar att i krig skulle frågor om psykologiskt försvar hanteras av myndigheten upplysningscentral och för de förberedelser som krävdes för detta skulle en psykologiska försvaret ”anknytas” till inrikesdepartementet.20 psykologiska försvaret och Statens upplysningscentral Med den Mossbergska utredningen som grund lämnade regeringen alltså proposition till angående psykologiskt försvar. Som nämnts ovan anslöt sig regeringen i propositionen i huvudsak till de förslag som utredningen lämnat och inrikesminister anförde bl.a. 17Ibid s. 105 och 181–186. 18Ibid s. 245. 1954:162, s. 79. 1954:162, statsutskottet 1954:144, rskr 1954:337. Vad är psykologiskt försvar? Jag ansluter mig därför helt till kommitténs uppfattning, att ett fredsorgan för psykologiskt försvar icke skall självt bedriva eller dirigera upplysningsverksamhet utan att den härvidlag bör inskränka sig till att lämna impulser och uppslag.21 Efter riksdagsbehandling och -beslut inrättades försvar (BN) . Myndighetens huvuduppgift blev att ansvara för beredskapsplaneringen för det psykologiska försvaret. I detta ingick att förbereda den myndighet, Statens upplysningscentral (UC), som i krig eller vid krigsfara, under regeringen, skulle ansvara för en samordnad samhällsinformation. Detta skulle ske bl.a. genom att utbilda den personal som krigsplacerades vid UC eller vid vissa regionala totalförsvarsmyndigheter. BN skulle också bistå massmedier och folkrörelser i planeringsarbetet samt genomföra eller finansiera forskning inom områden som masskommunikation, psykologisk krigföring och propaganda samt ansvara för årliga riksomfattande opinionsundersökningar. Som angivits i både utredning och proposition hade myndigheten inga fredstida informationsuppgifter. konstaterade inrikesministern att myndigheten bedrev upplysningsverksamhet ”i mycket ringa omfattning och då i princip icke till allmänheten” – och att detta var i linje med vad som beslutats av statsmakterna.22 BN kom att ges en bred sammansättning och i instruktionen angavs att ÖB, , Folk och Försvar, tidningsutgivarna, skulle utse varsin representant i nämnden. och fick föreslå en gemensam representant.23 Trots detta kom BN ändå att knytas tämligen nära som stod för lokaler och kanslipersonal. Av departementen var det vid endast UD som hade en egen pressbyrå; övriga departement saknade egna kommunikationsresurser. Egen budget fick BN först då myndigheten fördes över till Försvarsdepartementet.24 Enligt instruktionen skulle BN, förutom huvuduppgiften att förbereda och planera för verksamheten i krig, ”studera svensk opinionsutveckling och främmande propaganda som riktas till svensk opinion samt följa svensk upplysningsverksamhet av betydelse för den 1954:162, s. 79. 1962:74, s. 43. 24Tubin, : Förfäras ej, s. 17–18. Rossbach, : Fighting Propaganda, s. 80. Vad är psykologiskt försvar? psykologiska försvarsberedskapen och samverka med organen för denna verksamhet”.25 För Statens upplysningscentral, som alltså enbart skulle träda i funktion efter beredskapslarm eller särskilt regeringsbeslut, beslutade regeringen om instruktion som förklarade att verksamheten syftade till att ”under krig eller krigsfara bevara och stärka befolkningens försvarsvilja och motståndsanda samt att hos utländsk opinion främja svenska intressen”. I samverkan med pressen, radion m.fl. skulle myndigheten ”genom myndighetsmeddelanden och på andra sätt verka för att allmänheten fortlöpande erhåller sann och fyllig upplysning om försvaret, folkförsörjningen och förhållanden av särskild vikt”. Upplysningscentralen skulle också ”följa folkstämningen i landet”, ”följa och analysera främmande propaganda”, ”motverka psykologisk krigföring riktad mot det svenska folket”, ”i samverkan med militära organ planlägga och under krigstillstånd vidtaga mot fienden riktade psykologiska åtgärder” samt på andra sätt stärka befolkningens motståndsanda.26 I förhållande till den lilla med inledningsvis 2–3 anställda, skulle UC i krig ges en stor bemanning. I den historik som publicerades anges att krigsorganisationen uppgick till 600 personer.27 Till detta kom den regionala verksamhet som skulle finnas vid civilbefälhavarna och länsstyrelserna samt de lokalombud som fanns 1954–1978 – de senare dock möjligen bara på pappret.28 Som nämnts fanns uppgiften att främja och bedriva forskning med från BN:s start . Det var dock först som myndigheten tillfördes tillräckliga medel för att i någon större utsträckning kunna initiera och finansiera forskning och studier av relevans.29 Närmast som en bieffekt fick uppbyggnaden av det psykologiska försvaret och också betydelse för utvecklingen av den svenska medieforskningen vid ungefär . Arbetet med att samverka med relevanta forskningsmiljöer fort- 25Se myndighetens instruktion: SFS 1954:628, 1965:681 och 1980:601. 26Instruktion för Statens upplysningscentral. Statsrådsprotokoll , ärende 57. 27Tubin, : Förfäras ej, s. 18. forskning har dock hittat siffror som tyder på att numerären snarare kan ha legat på drygt 220–270 personer, åtminstone . Se Rossbach, : Fighting Propaganda, s. 90. anger 1983 att 500 personer ska vara krigsplacerade. Ds 1983:6 s. 44. 28Tubin, : Förfäras ej, s. 18–19. 29Rossbach, : Fighting Propaganda s. 120. Vad är psykologiskt försvar? satte bl.a. genom (Propagandaanalys) vid statsvetenskapliga institutionen vid som studerade hur utländska radiostationer som Radio , Radio och riktade sig mot svenska lyssnare.30 försvarsbeslut präglades av den pågående debatten om svenska atomvapen och innebar en förstärkning av flygvapnet på marinens bekostnad. I det underlag som ÖB tagit fram inför försvarsbeslutet framhölls att det ökade hotet från massförstörelsevapen kommit att innebära högre krav på det psykologiska försvaret och dess förmåga till ”snabb och sannfärdig nyhetstjänst och andra åtgärder för att stärka motståndsviljan”. I fred måste enligt ÖB en rad militära och civila myndigheter och organisationer ”ge vårt folk en realistisk upplysning om vad ett krig skulle innebära för samhället och den enskilde medborgaren och vad som fordras för att försvaret skall kunna lösa sina uppgifter”. Försvarsbeslutet innebar dock ingen förändring av inriktningen för det psykologiska försvaret. försvarsupplysningsutredning tillsattes i då den militära försvarsupplysningen kommit att starkt ifrågasättas från politiskt håll, särskilt vad gäller de inlägg i debatten om svenska atomvapen som förekommit.31 Efter beredning inom Försvarsdepartementet hade man kommit fram till att det behövdes en översyn av ”försvarsupplysningens innehåll och form”. Upplysningen skulle avse totalförsvarets verksamhet och det var en ”självklar förutsättning”, anförde försvarsministern, att ”upplysningen skall vara helt 30Cronqvist, : Mediekunskaper och propagandaanalyser. försvar och propan-projektet 1970–1974, s. 86–87, , : Statsvetaren. och demokratins århundrade, s. 134–147 och Tubin, Förfäras ej, s. 106 och 122–123. I samband med försvarsbeslut angavs att forskningens inriktning var masskommunikation, psykologisk krigföring, propaganda samt årliga riksomfattande opinionsundersökningar av attityder till försvaret. 1981/82:102, s. 280. 31Om utredningens tillkomst och bakgrund se , : ”Nationens livsfråga”, s. 245–264. Vad är psykologiskt försvar? objektiv”.32 I betänkandet gjorde utredningen följande principiella ställningstagande: Upplysningsverksamheten skall i princip avse totalförsvaret. Dess uppgift skall i första hand vara att vidmakthålla försvarsviljan samt att stärka tilltron till och främja samhörighetskänslan med landets försvar och demokratiska samhällsskick. Den skall vidare klargöra sambandet mellan utrikespolitik och försvar. Upplysningsverksamheten skall bedrivas så, att kännedom om totalförsvarets olika delar förmedlas såväl till allmänheten som till totalförsvarets personal (d.v.s. såväl inåtsom utåtriktad upplysning).33 För att lösa uppgiften föreslog utredningen att en ny myndighet, , inrättades med uppgift att ”genom egna initiativ främja upplysningen om totalförsvaret för att därigenom bidra till att bevara och stärka försvarsviljan i landet”.34 Utredningen berörde i betänkandet aldrig hur detta uppdrag förhöll sig till det psykologiska försvaret. En förklaring kan vara att avgränsningen mellan BN och den nya myndigheten var tydlig i det att BN inte hade något uppdrag att stärka försvarsviljan. Att BN däremot hade i uppdrag att förbereda myndigheten som i krig skulle stärka försvarsviljan berördes heller inte. Genom förslaget att BN skulle vara representerat i den nya nämnden fanns dock goda förutsättningar för samverkan mellan de två myndigheterna. Efter proposition, som bl.a. klargjorde att myndigheten endast skulle verka i fred, inrättades () och tog då över uppgifter som tidigare legat på Försvarets upplysnings- och personalvårdsnämnd som lades ned.35 TUN:s kärnuppdrag var att ”i fred främja upplysningen om totalförsvaret och därigenom bidraga till att bevara och stärka försvarsviljan samt genom rådgivning till totalförsvarets myndigheter samordna upplysningsverksamheten”.36 ändrades instruktionen genom 32SOU 1961:18, s. 10. Värt att notera är att som ordförande i utredningen utsåg regeringen ordförande . 33Ibid s. 53. 34Ibid s. 57. 1962:74 (rskr 1962:171). Angående verka endast i fred, se. Vad är psykologiskt försvar? att hänvisningen till att ”därigenom bidraga till att bevara och stärka försvarsviljan” togs bort.37 I samband med försvarsbeslut utvidgades uppdraget till att avse säkerhetspolitiken i sin helhet.38 För en bredare allmänhet var det främst genom informationen ”om kriget kommer” i telefonkatalogerna som myndigheten synliggjordes. TUN avvecklades och verksamheten fördes över till SPF. Vid nämnden fanns då en heltidsanställd sekreterare. Givet den ytterst begränsade bemanningen är det inte konstigt att TUN tidigt etablerade ett samarbete med Folk och försvar vilket möjliggjorde att TUN:s informationsmaterial kunde spridas vid kurser och konferenser. försvarsbeslut fattades strax efter det att det kulminerat i och med Kubakrisen . I samband med försvarsbeslutet uppmärksammades att statsmakterna inte beslutat någon målsättning för totalförsvaret. fastställdes en sådan varvid det slogs fast att ”det psykologiska försvarets uppgift är att vidmakthålla en fast försvarsvilja och motståndsanda”.39 försvarsutredning diskuterade i betänkandet Säkerhetspolitik och försvarsutgifter olika typer av påverkansmedel mot , bl.a. psykologisk krigföring: Psykologisk krigföring innebär att en främmande makt genom propaganda eller spridande av vilseledande uppgifter söker nå sina mål eller påverka vår motståndsvilja mot andra aggressionsformer. Den psykologiska krigföringen kan ske i mer eller mindre förtäckta former samt inriktas på att utnyttja extrema minoriteter för att misskreditera statsmakterna eller totalförsvaret, ifrågasätta vår neutralitetspolitik eller belasta vårt förhållande till främmande makter. Inom landet bedrivs opinionsbildande verksamhet av bl.a. politiska partier och andra folkrörelser, av massmedia och av intresseorganisationer. Denna verksamhet är en självklar företeelse i ett fritt, demokratiskt samhälle. En främmande makt kan emellertid utnyttja denna frihet för att tillskansa sig 39Prop 1963:108, s. 56. Vad är psykologiskt försvar? Att avgöra vad som i detta fall är svenska medborgares rättighet att påverka opinionen och vad som är otillbörligt inflytande utifrån ställer sig synnerligen svårt. En fortlöpande granskning av dylika frågor från det psykologiska försvarets sida är önskvärd (särskilt vad gäller uppkomst och spridning av systematiskt missledande propaganda). Däremot bör det ankomma på statsmakterna att besluta om eventuella motåtgärder.40 I betänkandet ifrågasattes vidare den indelning av totalförsvaret som etablerats i militärt försvar, civilförsvar, ekonomiskt försvar och psykologiskt försvar som varande alltför ”schablonmässig”.41 Något konkret förslag rörande det psykologiska försvaret lämnade försvarskommitté dock inte. Inte heller riksdagsbeslutet kom att ändra det psykologiska försvarets inriktning och målsättningen års försvarsbeslut kvarstod.42 I samband med försvarsbeslut beskrev regeringen det psykologiska försvaret på följande sätt: Det psykologiska försvaret är i första hand en verksamhet och inte en organisation. Verksamhetens syfte i krig är att vidmakthålla en fast försvarsvilja och att motverka försök att undergräva vår motståndsanda och tilltron till vår förmåga att motstå angrepp … Beredskapsåtgärderna i fred begränsas till främst planering, utbildning och forskning.43 Efter förslag av försvarsutredning beslutades nu om en ny målsättning för totalförsvaret där det för psykologiskt försvar angavs följande: En fast försvarsvilja skall vidmakthållas och varje försök att undergräva vår motståndsanda och tilltron till vår förmåga att motstå angreppet skall motverkas genom psykologiskt försvar.44 infördes ett nytt system för planering och programbudgetering inom totalförsvaret vilket fick till följd att psykologiskt försvar i budgetsammanhang inte längre räknades 40SOU 1968:10 s. 120–121. 41SOU 1968:10, s. 88. 1972:75, s. 45–46. 44Ibid s. 109. Vad är psykologiskt försvar? som en egen gren av totalförsvaret utan nu kom att ingå i samlingsbegreppet Övrigt totalförsvar med anslag inom programmet ”ledning m.m.”.45 försvarsbeslut förbereddes av försvarsutredning som i sitt betänkande Säkerhetspolitik och totalförsvar (SOU 1976:5) betonade den internationella avspänningen och att som en följd av denna upplevde människor inte lika stort krigshot som under ”år”. Vid ansågs det tillhöra det förflutna och något som i princip upphört efter Kubakrisen och med provstoppsavtal eller runt 1969, då tillträdde som förbundskansler i , vilket också var året efter den sovjetiska inmarschen i Prag.46 Ett krig i kunde dock inte uteslutas ”under nu överblickbar tid” enligt utredningen.47 försvarsutredning ägnade förhållandevis stort utrymme åt det psykologiska försvaret som sades vara av ”stor” eller rent av ”avgörande betydelse” för totalförsvarets förmåga. Utredningen skrev bl.a. följande: I ett läge med krig i vårt närområde är psykologiskt försvar av stor betydelse. Åtgärder inom detta område måste ledas effektivt och genom information syfta till ökad försvarsvilja och förståelse för situationens krav. Åtgärder torde erfordras mot utifrån kommande propaganda.48 Förmågan till försvar kommer liksom att ytterst bero på medborgarnas motstånds- och försvarsvilja. Denna vilja måste bygga på vetskapen att totalförsvaret har sådan styrka att landets frihet kan bevaras samt att alla i någon form kan deltaga i försvaret. Åtgärder för att bygga upp och vidmakthålla försvarsviljan liksom för att möta propaganda mot oss förutsätter ett redan i fred väl fungerande psykologiskt försvar.49 45Förslag om det nya planeringssystemet lämnades i SOU 1969:25. I Programbudgetgruppens förslag placerades BN:s anslag under rubriken ”övrig verksamhet” tillsammans med bl.a. projektilröjning och anskaffning av identitetsbrickor. Se vidare prop. 1970:97 och SOU 1976:5, s. 112. I vissa andra sammanhang skulle dock den gamla indelningen av totalförsvaret användas. I propositionen om de civila delarna av totalförsvaret (1984/85:160) talas det t.ex. om militärt försvar, civilförsvar, ekonomiskt försvar, psykologiskt försvar och övrigt totalförsvar (som bestod av bl.a. , polisen, ). 46SOU 1976:5, s. 138 och 184. 47Ibid, s. 26. 48SOU 1976:5, s. 191. 49Ibid s. 195. Vad är psykologiskt försvar? I den efterföljande propositionen om inriktningen av säkerhetspolitiken och totalförsvarets fortsatta utveckling som lämnades till upprepade försvarsministern tämligen ordagrant utredningens och tidigare propositioners ord: Genom psykologiskt försvar skall vår försvarsvilja och motståndskraft mot främmande propaganda vid krigsfara och krig byggas upp och vidmakthållas. Jag finner det angeläget understryka att i fred åstadkommes detta genom den inneboende styrkan i vår demokrati med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. Det fordras i fred allsidig information om vår omvärld och vår säkerhetspolitik samt dess mål, medel och möjligheter. Enligt min mening bör sådan information liksom bedrivas av de politiska partierna, folkrörelserna, totalförsvarsmyndigheterna samt som en del av undervisningen i våra skolor. Jag vill framhålla att försvar inte har till uppgift att bedriva totalförsvarsinformation i fred. har att planlägga det psykologiska försvarets verksamhet i krig samt bedriva utbildning och forskning.50 försvarsbeslut innebar att BN förstärktes något i syfte att kunna öka stödet till pressens beredskapsarbete och även inkludera den grafiska branschen i detta. Dessutom ansåg regeringen att radiobevakningen i krig liksom utbildningen av det psykologiska försvarets krigsorganisation skulle förstärkas.51 försvarsbeslut sammanfaller tidsmässigt med den period som ibland kallas det andra . Med detta åsyftas den ökade spänning mellan supermakterna som kan knytas till händelser som den sovjetiska invasionen av och försvarsalliansen s.k. dubbelbeslut52 samt även händelserna i –1981. Som har påpekat bedömde försvarskommitté dock inledningsvis att den pågående avspänningsperioden skulle fortsätta. Först i utredningens andra delbetänkande som publicerades , hade den internationella händelseutvecklingen med väsentligt ökad spänning kommit att påverka skrivningarna. 1976/77:74, s. 337. 1976/77:74, s. 343. 52Nato beslutade att dels utplacera 108 Pershing II och 464 kryssningsrobotar på den Västeuropeiska kontinenten, dels om nedrustningsförhandlingar med . Vad är psykologiskt försvar? Dock inte så i grunden att kommittén ansåg att stormakterna hade övergivit ”avspänningens grundval”.53 Beträffande det psykologiska försvaret skrev försvarskommitté: Befolkningens motståndsvilja måste grundläggas redan i fred. Detta är inte en uppgift för försvar. Vi litar här till vår demokratis inneboende styrka med fri åsiktsbildning, yttrandefrihet och tryckfrihet i förening med fria massmedier. Människornas känsla av solidaritet med samhället har avgörande betydelse för försvarsviljan och viljan att satsa resurser för samhällets försvar. Den information och debatt om vår säkerhetspolitik och om våra försvarsmöjligheter, som är angelägen, förutsätts i huvudsak kunna fullgöras av politiska partier, massmedier och olika folkrörelser, såsom de frivilliga försvarsorganisationerna och och Försvar samt totalförsvarsmyndigheterna och skolan. Medverkan lämnas också av totalförsvarets upplysningsnämnd (TUN) som har som främsta uppgift att samordna myndigheternas försvarsinformation.54 I propositionen års försvarsbeslut konstaterade regeringen att den säkerhetspolitiska inriktningen skulle ligga fast och det mål för säkerhetspolitiken som beslutats skulle kvarstå. Försvarsministern anförde vidare: