sou · H8B373d3 · 2020-11-30 00:00:00 — En bättre dialogprocess bedöms dock på lång sikt gynna företagandet inom skogsnäringen genom att främja ett erfarenhetsutbyte och sam- verkan. Det breddade ansatsen för skogsprogrammet som föreslås be- döms gynna företagandet genom att bland annat frågor om lön- samhet, konkurrenskraft och kompetensförsörjning behandlas inte- grerat med frågor som bland annat rör skogens sociala värden och biologisk mångfald. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser En bättre dialogprocess och en bredare ansats för nationella skogs- programmet bedöms ha långsiktigt positiva effekter för miljön och för skogens sociala värden, då de föreslås behandlas integrerat med skogsproduktion och andra frågor. Förslaget bedöms inte ha någon direkt påverkan på klimatet, däremot kan den ökade hållbara skogs- tillväxt som eftersträvas, med ökad möjlighet till substitution av fossila råvaror, indirekt kunna bidra till en minskad klimatpåverkan. Ett förbättrat samarbetsklimat som kan bli följden av en god dialog- process bedöms ha långsiktigt positiva samhällsekonomiska effek- ter. Investeringsviljan både i ekonomiskt lönsamma åtgärder och åtgärder som är positiva för miljön i bred bemärkelse bedöms öka i takt med att konfliktnivån trappas ner. I det nationella skogspro- grammets breddade uppdrag bedöms flera åtgärder kunna lyftas som ökar det samlade värdet av den svenska skogen, både ekonomiskt och för andra allmänna intressen. Konsekvenser av utredningens förslag 17.4.2Uppdrag till nationella skogsprogrammet att ta fram ett politiskt mål för ökad hållbar tillväxt Den svenska skogen behöver en ökad hållbar tillväxt för att kunna möta framtidens behov av biomassa. Ökad hållbar tillväxt i skogen behöver ske genom en rad olika åtgärder – både sådana som ligger inom ramen för sektorsansvaret för produktion och sådana som kräver politiska styrmedel. En uttalad nationell målsättning för skogsproduktion innebär en viktig signal från samhället om att ökad skogstillväxt är viktig för hantering av flera svåra samhällsutmaningar. Genom att formulera en uttalad målsättning kan näringen och övriga intressenter moti- veras till att fokusera på behovet av ökad hållbar tillväxt och god skogsskötsel inom ramen för sektorsansvaret. bidrar ett mål om hållbar tillväxt i skogen till ett tydliggörande av vilken råvara som finns tillgänglig för en växande cirkulär bioekonomi, vilket be- döms kunna bidra till att realistiska anspråk ställs på skogens pro- duktionsförmåga. Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner Inga direkta statsfinansiella kostnader är kopplade till uppdraget. Uppdraget bedöms rymmas inom befintliga och föreslagna anslag. Konsekvenser för företag och enskilda Inga direkta konsekvenser för företag och enskilda har kunnat iden- tifieras genom förslaget att ta fram ett mål om ökad hållbar tillväxt i skogen. Om målsättningen bidrar till att öka tillväxten kommer dock effekter uppstå för företag och enskilda. En ökad hållbar tillväxt i skog genom företagsekonomiskt fördelaktiga åtgärder bidrar till högre lönsamhet för de markägare som vidtar åtgärderna. Om de åt- gärder som anges i med nya möjligheter2 vidtas kan effekten på fastighetsnivå för det mest inten- 2Skogsstyrelsen, Skogsskötsel med nya möjligheter, rapport 2019:24. Konsekvenser av utredningens förslag siva scenariot av tillväxthöjande åtgärder på fastighetsnivå innebära ett ökat genomsnittligt nuvärde med , ett minskat kassaflöde med , en ökad avverkning med och en ökad tillväxt med i jämförelse med dagens brukande. Tillväxthöjande åtgärder i mer modest skala skulle enligt de beräkningar som utförts i rapporten i stället igenom- snitt innebära ett ökat nuvärde med , ett minskat kassaflöde med , en ökad avverkning med cirka 11 pro- cent och en ökad tillväxt med . En ökad total tillgång till bioråvara ger förutsättningar för eko- nomisk tillväxt för de företag som är beroende av denna resurs. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser Inga direkta konsekvenser har kunnat identifieras för miljö eller klimat. Inte heller bedöms det finnas några sociala konsekvenser av förslaget. Om förslaget att sätta upp mål för ökad hållbar tillväxt i skogen också leder till ökad tillväxt uppstår dock flera konsekvenser. Hög tillväxt i skogen tar upp koldioxid från atmosfären vilket minskar mängden växthusgaser. Genom att ökad tillgången till träd- biomassa, som kan ersätta fossila bränslen och lagra koldioxid, i lång- livade produkter som byggnader, skapas positiva effekter för klimatet. Ökad skoglig tillväxt innebär därmed positiva effekter för klimatet, oavsett om skogen avverkas eller står kvar. Ökad hållbar tillväxt kan realiseras genom åtgärder som inte inne- bär negativa effekter för natur- eller kulturmiljön. Det är dock även möjlig att öka tillväxten i skogen på ett sätt som skapar negativa konsekvenser för dessa värden. Om åtgärderna begränsas till de som är angivna i med nya möjligheter har flertalet åtgärder för att nå ett tillväxtmål bedömts ha liten eller i vissa fall positiv effekt för biologisk mångfald, kulturmiljön och skogens sociala värden. För biologisk mångfald kan framför allt en ökad användning av contortatall, dikesrensning, skyddsdikning och skogsgödsling få ne- gativa konsekvenser. Konsekvenserna begränsas av den begränsade utsträckning som dessa åtgärder vidtas för att uppnå ett mål om ökad hållbar tillväxt i skogen. Dessa åtgärder kommer enligt Skogsstyrel- Konsekvenser av utredningens förslag sens rapport sannolikt inte vidtas i så stor utsträckning att relevanta miljökvalitetsmål äventyras. För kulturmiljön och de sociala värdena har de åtgärder som före- slås i Skogsskötsel med nya möjligheter bedöms ha övervägande positiva effekter. Det finns inga direkta samhällsekonomiska konsekvenser av utred- ningens förslag. Om förslaget medför ökad hållbar tillväxt i skogen kan de indirekta samhällsekonomiska effekterna dock bli betydande. Samhällsekonomiskt kan betydelsen av en ökad avverkning illu- streras med hjälp av så kallade förädlingsvärden. SCB räknar ut förädlingsvärden för samtliga sektorer och hela svenska ekonomin vilket utgör BNP. Här berörs kategorierna skogsbruksföre- tag, industri för trä och varor av trä med mera, samt massa-, pappers- och pappersvaruindustri. som det finns beräkningar för är 2015 och 2016. Det totala förädlingsvärdet var då 96 respektive 93 miljarder kro- nor. Till industrin hade de åren tillförts 72,2 respektive 70,6 miljoner m3fub. Det genomsnittliga förädlingsvärdet i skogsnäringen per kubik- meter tillfört virke blir då /m3fub, vilket motsvarar /m3sk. Det finns potential att öka tillväxten och därmed i förläng- ningen även avverkningarna med flera tiotals miljoner m3sk . Om förädlingsvärdena i skogsnäringen då ligger på samma nivå som innebär det att bidraget till svensk ekonomi i termer av BNP på lång sikt kan öka med flera . Det finns dock anledning att tro att förädlingsvärdet för svenska skogspro- dukter kan komma att öka , genom satsningar på ökad förädlingsgrad, vilket får en exponentiell betydelse för de samhälls- ekonomiska effekterna av ökad möjlig avverkning.3 3Skogsstyrelsen, Skogsskötsel med nya möjligheter, rapport 2019:24, s. 189 f. Konsekvenser av utredningens förslag 17.4.3Uppdrag om översyn av reglerna om lägsta ålder för föryngringsavverkning, ransonering och brukningsenhet bör ses över Tillväxten i skogen är viktig för den svenska skogsnäringens konkur- renskraft, en förutsättning för en växande cirkulär bioekonomi och avgörande för klimatpolitiken, både genom att den växande skogen utgör en kolsänka och genom att skogsråvaran möjliggör fossilsub- stitution. Det finns stora möjligheter att höja produktionen i skogs- bruket. Utredningen bedömer att vissa regelförenklingar behövas för att ta tillvara skogsproduktionens möjligheter. Vissa regler i skogsvårdslagen begränsar skogsbrukets möjligheter till att styra sina avverkningar inom bestånden. Utredningen har däremot inte haft tid att fullt ut utreda de regel- förenklingar som utredningen förordar. Utredningen har därför föreslagit att regeringen ska ge i uppdrag åt att göra en översyn av bestämmelserna om lägsta ålder för föryngringsavverkning (LÅF), ransoneringsreglerna och brukningsenhet i skogsvårdslagen. Det är osäkert vilka effekter en förändring av LÅF, ransonerings- reglerna och brukningsenhet i skogsvårdslagen kommer få och huru- vida en förändring i praktiken kommer innebära en regelförenkling. Det är därför svårt att bedöma konsekvenserna av att utredningsupp- draget inte lämnas eller av att de förslag som kan komma att lämnas inte genomförs. Utredningen har inte identifierat några direkta konsekvenser av ut- redningsuppdraget. Däremot kan resultatet av utredningen komma att medföra konsekvenser. Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner bedömning är att utredningsuppdraget kan göras inom befintligt anslag. Om däremot får väldigt många utredningsuppdrag så kan extra resurser behövas för detta. Konsekvenser av utredningens förslag Bedömningen är att och en årsarbetskraft i så fall krävs för utredningarna. Konsekvenser för företag och enskilda Utredningens bedömning är att förändringar kan innebära effekter framför allt för storskogsbruket som kan få större flexibilitet att styra om avverkningar inom innehavet genom de föreslagna regelföränd- ringarna och dra nytta av de föreslagna ändringarna av begreppet bruk- ningsenhet. Genom att ta bort regler som hindrat skogsbruket från att avverka viss del av sitt innehav kan lönsamheten öka för de som drar nytta av förslaget då avverkning kan styras mot marknads- efterfrågan i större utsträckning än . Förslagen bedöms inte ha annat än marginell påverkan på konkurrensen mellan företag. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser Ransoneringsreglerna och reglerna om LÅF bedöms ha en positiv effekt för miljö, rekreation, friluftsliv och rennäring. Om reglerna ändras utan hänsyn till dessa värden kan dessa komma att påverkas negativs. Reglerna kan komma att minska trycket på att avverka skogar med höga naturvärden om avverkning i stället kan styras om till bestånd med lägre naturvärden. Det kan då innebära en positiv effekt för biologisk mångfald. Det är svårt att avgöra eventuella effekter för klimatet. Det finns klimatpositiva effekter både av att avverka skog och att låta den stå kvar. Hur reglerna påverkan balansen mellan dessa båda alternativ avgör hur konsekvenserna slutligen kan bedömas. Att möjliggöra ett större uttag av skogsråvara kan bidra till en växande bioekonomi, vilket medför samhällsekonomiska effekter i form av ökad BNP. Förslagens eventuella effekt påverkar hur stor betydelse förslaget har för samhällsekonomin. Konsekvenser av utredningens förslag en förlust för andra intressen i skogen, som rennäring, rekreation och turism kan effekterna komma att ta ut varandra eller bli negativa. 17.4.4Uppdrag om avreglering av skogsbruk på tidigare Snabbväxande planterade granskogar på sentida åkermarker har ett obetydligt värde för den biologiska mångfalden och det rörliga fri- luftslivet. De blir sannolikt också utsatta för ökade risker för storm- fällning och skadeangrepp i ett förändrat klimat. Med en enklare han- tering för avverkning av monokulturer av granskog på dessa marker skulle betydande volymer biomassa kunna frigöras till nytta för en växande bioekonomi. Skälen för flera av de regler som gäller den pro- duktiva skogsmarken i övrigt bedöms inte vara relevanta för åker- mark omlagd till skogsmark. Det bör därför finnas en möjlighet att särbehandla som planterats med granskog. Detta bör ske på så sätt att ges möjlighet att i föreskrifter, inom avgränsade geo- grafiska områden som uppfyller dessa kriterier, göra undantag från vissa av skogsvårdslagens bestämmelser. Utredningen har därför före- slagit att ska ges i uppdrag att utreda om planterad granskog som växer på mark som varit kan hanteras på ett enklare sätt till exempel genom att slopa kravet på underrättelse och lägsta ålder för slutavverkning. Det är osäkert vilka effekter en eventuell avreglering kommer få och huruvida den i praktiken kommer innebära en regelförenkling. Det är därför svårt att bedöma konsekvenserna av att utrednings- uppdraget inte lämnas eller av att de förslag som kan komma att läm- nas inte genomförs. Utredningen har inte identifierat några direkta konsekvenser av ut- redningsuppdraget. Däremot kan resultatet av utredningen komma att medföra indirekta konsekvenser. Konsekvenser av utredningens förslag Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner bedömning är att utredningarna kan göras inom be- fintligt anslag. Om däremot får väldigt många utred- ningsuppdrag så kan extra resurser behövas för detta. Bedöm- ningen är att och en halv årsarbetskraft i så fall krävs för utredningarna. Konsekvenser för företag och enskilda En avreglering av skogsbruk inom de områden som föreslås kommer medföra mindre administrativa kostnader vilket framför allt kommer att gynna små företag. Ökad lönsamhet för dessa företag kan därför förutses vilket kommer att gynna dessa i konkurrensen med andra företag som inte omfattas av förslaget. Konsekvenserna bedöms dock inte bli stora nog för att innebära någon markant marknadspåverkan annat än lokalt. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser Om de föreslagna regeländringarna genomförs bedöms de ha posi- tiva konsekvenser för biologisk mångfald genom ett möjliggöra ett ståndortsanpassat skogsbruk tidigare än vad som annars hade varit fallet. Inga påtagliga konsekvenser för klimatet har identifierats. Att avveckla granskog till förmån för bland- eller lövskog kan vara en konsekvens av genomförandet vilket bedöms ha positiva konsekven- ser för skogarnas rekreationsvärde. Regelförändringar bedöms medföra en samhällsekonomisk vinst genom att ineffektivt skogsbruk kan komma att effektiviseras i snab- bare takt än vad som är möjligt inom befintligt regelverk. Konsekvenser av utredningens förslag 17.4.5Uppdrag om rådgivning för produktion, naturvårdande skötsel, miljöhänsyn och klimatanpassning i skogsbruket För att sprida kunskap om vilka åtgärder som är relevanta för ökad kvalitet vid skogsproduktion, vid naturvårdsåtgärder och för klimat- anpassning behövs kunskapshöjande insatser, exempelvis för skogs- ägare och skogliga aktörer på lokal nivå. Riktad rådgivning är ett effek- tivt sätt att sprida kunskap och visa på vikten av att produktionshöj- ande och naturvårdande åtgärder genomförs. Utredningen har därför föreslagit att regeringen ska ge Skogs- styrelsen i uppdrag att genomföra en omfattande rådgivningskam- panj för ökad skogsproduktion, ökad naturvårdande skötsel, effek- tivare miljöhänsyn och ökad klimatanpassning i skogen. Därutöver har utredningen föreslagit att regeringen bör ge Skogs- styrelsen i uppdrag att i samråd med ta fram rekom- mendationer och rådgivning om naturvårdande skötsel och restaurer- ing i frivilligt avsatta områden, samt utarbeta förslag för att stimulera naturvårdande skötsel och restaurering, i de frivilligt avsatta områdena. Förslaget kan kopplas samman med ett pågående arbete med att ta fram en strategi för natur- och kulturmiljövårdande skötsel som och genomför. – 2022 tar och , i bred samverkan med skogliga aktörer, fram en strategi för natur- och kulturvårdande sköt- sel av områden som förvaltas med naturvårdsmål, det vill säga frivil- liga avsättningar samt områden som är formellt skyddade. Strategin talar om var i landskapet olika åtgärder bör prioriteras och utgör där- med en viktig del i de gemensamma rekommendationer och råd som efterfrågas i utredningens förslag. Beräknad tidsåtgång inom projektet är 1,5 årsarbetskrafter per myndighet för resp. 2022, totalt sex årsarbetskrafter. Beslut om detta arbete finns redan. Strategin kommer i första hand att be- handla områden med befintliga naturvärden. För att omhänderta utredningens förslag fullt ut behöver arbetet med skötselstrategin utvidgas att även innefatta var i landskapet restaurering av utveck- lingsmark bör ske. Restaureringsåtgärder görs i första hand för att bidra till den gröna infrastrukturen genom att stärka befintliga om- råden och konnektiviteten mellan dessa. Vi kan utgå ifrån att det finns mindre tillgängligt underlag av restaureringsbehoven, men att loka- liseringen i landskapet i stort kommer att följa det som gäller för Konsekvenser av utredningens förslag Beräknad tidsåtgång för utvidgning är en halv årsarbetskraft för . Detta är tidsåtgången för myndig- hetens arbete inom samverkansprocessen. Kostnader för externa konsulter, framför allt för analysarbete, kan tillkomma. Utöver skötselstrategin behövs myndighetsgemensamma rekom- mendationer och råd om hur naturvårdande skötsel och restaurering ska genomföras, det vill säga vilka åtgärder som bör väljas i olika skogsmiljöer och i olika situationer samt hur åtgärderna bäst genom- förs i praktiken. Att rätt val av åtgärder görs i varje enskilt område och att utförandet anpassas för rådande förhållanden är av största vikt för önskad effekt av den naturvårdande skötseln. Kunskaps- sammanställning samt förankrade och accepterade rekommenda- tioner och råd om hur skötsel ska planeras och genomföras saknas och behöver därför tas fram. Kunskapssammanställning kan tas fram med hjälp av SLU, SkogForsk med flera. Rådgivningssatsningar är i hög grad skalbara. Med detta menas att vilket genomslag de får står i proportion till hur stor insatsen är. Det finns förstås en övre gräns för hur stor andel av skogsägarna man kan nå. Alla har inte möjlighet eller intresse för att delta. I Grönare skog- kampanjen som bedrevs –2001 deltog 122 000 personer ur den primära målgruppen (skogsägare och yrkesverksamma i skogsbruket). Av dessa var det 63 000 som fick utbildning . Kost- naden för det var i den tidens penningvärde. Det har gått Grönare skog och jämförelser är vansk- liga. Då byggde arbetssättet mycket på lokalt engagemang i studie- cirklar. Förutsättningarna för att bedriva utbildning är annorlunda nu med en alltmer urbaniserad skogsägarkår. Digitaliseringen har gjort att det nu finns helt nya informationskanaler och utbildnings- former att jobba med. Skogsägarna har fått tillgång till digitala be- sluts- och planeringsstöd. Förändringarna kan göra det både lättare och svårare att få brett genomslag för en satsning av den omfattning som Grönare Skog hade. Grönare skog var en bred kampanj ämnesmässigt, men i grunden var det ett ganska enhetligt paket baserat på en kursbok som erbjöds Konsekvenser av utredningens förslag Antagligen låg kampanjen ganska nära den övre gräns för hur många som kan nås med en specifik kurs. Den kampanj som förslås i utredningen kommer att vara bred och innehålla många olika typer av rådgivningsaktiviteter och då blir det lättare att nå många deltagare. Som jämförelse kan nämnas den verk- samhet som bedrevs av i ett antal fristående rådgiv- ningsprojekt inom Landsbygdsprogrammet 2009–2014. Den totala budgeten låg på , fördelat och man nådde drygt 130 000 deltagare. Många deltog i flera olika aktiviteter, så antalet unika individer var lägre. Rådgivning, speciellt kurser och andra gruppaktiviteter, syftar till att öka kunskapen och påverka attityder hos mottagarna. Detta ska i sin tur leda till ett förändrat agerande vilket i förlängningen ska få genomslag på skogstillståndet. har gjort ett flertal effektutvärderingar som visar att den påverkanskedjan fungerar. Det är dock många faktorer som spelar in på skogsbrukarnas beslutspro- cesser och alla deltagare genomför inte åtgärder direkt. Därför är det inte så vanligt att man ser en omedelbar och kraftig effekt i skogen av kunskapshöjande åtgärder. Det är alltså svårt att i förväg bedöma vilka konkreta effekter i skogen en satsning kommer att ge, och det är också svårt att i efterhand härleda hur mycket av observerade förändringar som är direkt orsakade av rådgivningen. Men glidningar i attityder och förhållningssätt kan vara relativt varaktiga, så större rådgivningssatsningar kan få stor betydelse för de långsiktiga trend- erna i skogsbruket. Det gjordes ingen egentlig effektutvärdering av Grönare skog. En svårighet härvidlag var att budskapet var så brett att det var svårt att peka ut en speciell effekt som skulle kunna avläsas i förhållande till andra trender. En central del av budskapet var målklassning som ett sätt att balansera produktion och miljö på fastighets- och landskaps- nivå, och det är ju något som tillämpas brett i skogsbru- ket. Man kunde också visa att de attityd- och kunskapsmål som sattes för kampanjen uppnåddes. En dominerande del av deltagarna uppgav att man hade för avsikt att tillämpa de erhållna kunskaperna i sin skogsskötsel. En viktig faktor för att få god effekt hos den del av den föreslagna kampanjen som handlar om att öka aktiviteten i skogsskötseln är att man är framgångsrik i att rikta den till rätt målgrupp. Det gäller att hitta de skogsägare som har en stor potential att bli mer aktiva, men Konsekvenser av utredningens förslag också intresse och förutsättningar att både delta i rådgivningen och sen gå till handling. Erfarenheter från tidigare satsningar visar att kunskaper som gör skogsägarna mer trygga i rollen som beställare är uppskattade och ger förutsättningar för ett mer aktivt brukande. När det gäller den del som handlar om att öka den naturvårdande skötseln i frivilla avsättningar är det delvis andra förutsättningar. Här finns goda erfarenheter av individuell rådgivning kopplat till ekonomiska stöd. Det handlar dels om det kontinuerliga NOKÅS- stödet och de tidsbegränsade satsningar som gjorts inom ramen för EU:s Landsbygdsprogram. Den senaste av dessa, Skogens miljövärden, har pågått och avslutas . Där har knappt 4 400 rådgiv- ningar genomförts med drygt 6 200 personer. Det har resulterat i 3 095 ansökningar till stödet Skogens miljövärden och detta har i sin tur lett fram till att stöd beviljats för naturvårdande skötsel . Rådgivningen har kostat och arealstödet . Bedömningen är att stödet i de flesta fall är en förutsättning för att åtgärderna ska bli genomförda, i alla fall hos enskilda skogsägare. Men en del av medlen har också gått till skogsbolag för åtgärder som ingår i åtaganden som följer med miljö- certifieringen. Att rådgivningen är kopplad till ett stöd ger goda förutsättningar för att de åtgärder man föreslår ska bli genomförda. Intresset för rådgivningen och därtill kopplat stöd har varit stort och verksam- heten skulle kunna växlas upp om mer resurser tillförs. Ett problem kopplat till finansieringen via landsbygdsprogrammet är att det inte blir en kontinuitet i verksamheten då det blir ett glapp mellan pro- gramperioderna. Mycket resurser går till uppbyggnads- och avveck- lingsarbete, och arbetet löper oftast som bäst när det är dags att avsluta. En annan åtgärd för ökad skötsel av naturvärden i frivilliga avsätt- ningar kan vara utbildningsinsatser för maskinförare och andra yrkes- verksamma i skogsbruket. I sådana kurser kan även ingå aktiva åtgär- der för att öka naturvärden i hänsynsytor, kantzoner och andra delar av den brukade skogen. Sammanfattningsvis kan man säga att en större rådgivningssats- ning med det föreslagna innehåller har goda förutsättningar att ge långsiktigt positiva effekter. Kostnaden för kampanjen kan som sagt anpassas efter behov. Förhållandet mellan insats och effekt kan antas vara ganska likartat inom ett ganska stort intervall. Konsekvenser av utredningens förslag förstås upp i en viss kritisk massa för att överhuvudtaget kunna drivas i kampanjform och med stor volym kommer effektivitets- vinster, bland annat genom att man kan ta fram högkvalitativt infor- mations- och utbildningsmaterial som får stor användning. Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner En kampanj i enlighet med utredningens förslag skulle kunna få brett genomslag och ge önskade effekter med en storlek på 75 till 130 mil- joner kronor och pågå i 3–.