sou · H8B378 · 2020-12-14 00:00:00 — I detta ansvar ingår bland annat att arbeta fram och fastställa strategier för utveck- lingen i länet. var det staten via länsstyrelserna som hade det regionala utvecklingsansvaret. Regionerna kan därmed fylla en viktig roll tillsammans med länsstyrelserna och kommunerna i det regio- nala utvecklingsarbetet, där strandskyddet kan vara en av många viktiga förutsättningar för regional utveckling. Vi har föreslagit att en eller flera kommuner i samarbete ska kunna begära att strand- skyddet upphävs. Att flera kommuner kan söka tillsammans och att det därmed kan behandlas som en mellankommunal eller regional fråga är en fördel. Vi bedömer att det regionala utvecklingsarbetet även påverkas positivt av våra förslag, framförallt med avseende på att strandskyddet skulle kunna bli mer tillgängligt digitalt via GIS-skikt. påverkas till viss del av de förslag som vi lägger fram. har ansvar för en del information som rör strand- skyddet och som behöver uppdateras i och med de föreslagna ändringarna. vägleder även kommuner och länsstyrelser i nuvarande bestämmelser om och om att upphäva strandskydd i detaljplaner. I detta arbete kommer att behöva uppdatera sin kunskap om de nya förutsättningarna som gäller. Ekonomiska och andra konsekvenser dock vara av sådan begränsad omfattning att det bör inrymmas inom verkets befintliga anslag. Lantmäteriet påverkas av utredningens förslag på så sätt att myndig- heten kan bli inblandad i det digitaliseringsarbete som länsstyrel- serna kommer att genomföra. Frågan huruvida strandskydd även ska registreras i fastighetsregistret behöver klarläggas. Lantmäteriet påverkas till viss del i sin handläggning av fastighets- bildningsåtgärder. I de fall strandskyddet upphävs innebär det för- enklingar i Lantmäteriets arbete. Lantmäteriet har tidigare redovisat strandskydd i andra produkter än fastighetsregistret, men infor- mationen har tagits bort eftersom den inte längre ansågs tillförlitlig.5 10.5.7Finansiering av våra förslag Vi bedömer att våra förslag i de flesta fall innebär förenklingar för kommuner och länsstyrelser. Till viss del kan det innebära ökad tid för utredning och handläggning för länsstyrelserna jämfört med . Det beror i stor utsträckning på i vilken omfattning kom- muner väljer att ansöka om att upphäva strandskyddet helt eller delvis i landsbygdsområden. Det beror också på i vilken utsträckning kommunerna väljer att redovisa landsbygdsområden i ÖP givet de alternativ som erbjuds och givet förändrade kriterier för landsbygds- områden. Den förändrade arbetsbelastningen för länsstyrelserna bedöms dock sammantaget vara av sådan begränsad omfattning att det bör inrymmas inom befintliga anslag. Länsstyrelsernas faktiska resursförbrukning kopplat till strandskyddsbestämmelserna bör dock följas upp. I några fall bedömer vi att det behövs utökade anslag för att genomföra de föreslagna förändringarna. bör få ett utökat anslag om för att genomföra en sam- ordnad digitalisering av strandskyddet. Detta ska fördelas som har på sig att genomföra digitaliseringen efter att förändringarna har trätt i kraft. 5Lantmäteriet, Produktbeskrivning: Planer, Bestämmelser och Rättigheter. Dokument- version 3.1.1, . Ekonomiska och andra konsekvenser Vi föreslår även att bör få ett utökat anslag om fördelat för att utreda vad som ska anses vara en liten sjö eller ett smalt vattendrag. Detta är en förut- sättning för att kunna digitalisera strandskyddet i enlighet med våra förslag. I anslaget bör även ingå att länsstyrelserna ska bedöma om strandskyddet i det enskilda fallet ska gälla vid insjöar som är och mindre samt vattendrag som är och smalare, om området har särskild betydelse för något av strandskyddets syften. Detta för att minska möjliga negativa konsekvenser för miljön som en följd av föreslagna lättnader från strandskyddet. Sammantaget innebär detta ett behov av ett utökat anslag för länsstyrelser på . Den sammanlagda kostnaden för länsstyrelserna bedöms vara högre än föreslagen finansiering, men vi anser att kostnaden delvis ska kunna finansieras inom ramen för befintliga anslag. Det är exempelvis upp till länsstyrelserna själva att bedöma i vilken omfattning de behöver utreda om strandskyddet bör återinföras i enskilda fall. Vi anser att bör få ökade resurser för tillsyns- vägledning och utbildningsinsatser för att skapa bättre förutsätt- ningar för mer och effektivare tillsyn. Det utökade anslaget bör om- fatta . bör vid utgången av 2027 redovisa till regeringen hur resurserna har använts och verkets bedömning av om insatserna har bidragit till mer och bättre planerad strandskyddstillsyn. 10.6Konsekvenser för företag och enskilda Bättre redovisning av strandskyddets omfattning och var det gäller Länsstyrelserna bör få i uppdrag att klarlägga och fastlägga var strand- skyddet gäller och ska gälla i respektive län. Det innebär att strand- skyddet ska digitaliseras och tillgängliggöras på ett samordnat sätt i hela landet. Att klarlägga var strandskyddet gäller och hur bestäm- melserna ser ut i respektive län kommer att medföra positiva effekter för företag genom ökad tydlighet, rättssäkerhet och förutsägbarhet kopplat till det offentliga myndigheters hantering av strandskyddet. Ekonomiska och andra konsekvenser Detta kommer att bidra till ökad legitimitet och förtroende för strandskyddet och för berörda myndigheter bland företag. För företag på landsbygden som är intresserade av att bygga i strandnära lägen kommer den ökade tydligheten att innebära en förenklad kommunikation med det offentliga och minskad admi- nistration inför byggnation i strandnära lägen. Den förenklade kommunikationen och minskade administrationen bör i sin tur bidra till ett ökat byggande. Enligt våra förslag ska kommuner fortsättningsvis kunna redovisa landsbygdsområden i ÖP. Inom sådana områden ska särskilda skäl för landsbygdsområden kunna tillämpas. LIS-områden som tidigare redo- visats i gällande ÖP ska anses vara landsbygdsområden, vilket kommer att göra det enklare att få dispens från strandskyddet. Gällande bestäm- melser om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen () avskaffas och ersätts av nya kriterier för landsbygdsområden och nya särskilda skäl för dispens inom landsbygdsområden. Det kommer att bli enklare för företag att få dispens inom lands- bygdsområden jämfört med dagens LIS-områden, vilket kommer att underlätta byggandet i strandnära lägen på landsbygden. Att inte ogiltigförklara de gamla LIS-områdena för omprövning innebär också att redan påbörjad byggnation eller planerad byggnation inte behöver omprövas, vilket hade kunnat innebära olägenheter för företag. I LIS-områden har ett kriterium för att få bygga i strandnära läge varit att bebyggelsen ska bidra till landsbygdsutveckling. Termen landsbygdsutveckling har medfört olika tolkningar mellan kom- muner och länsstyrelser. Olika tolkningar påverkar bestämmelsernas effektivitet och rättssäkerhet. Vi föreslår att detta krav tas bort. Förändringen bör minska risken för olika tolkningar i landet och på så vis öka rättssäkerheten. Ekonomiska och andra konsekvenser Möjlighet att upphäva strandskyddet helt eller delvis Utöver möjligheten för kommuner att redovisa landsbygdsområden i ÖP föreslår vi att kommuner ska kunna ansöka om att helt eller delvis upphäva strandskyddet inom ett landsbygdsområde, om kriterierna för landsbygdsområden är uppfyllda. Likt konsekvensen av utpekade landsbygdsområden i ÖP medför detta en lättnad i strandskyddet, vilket ska underlätta för företag att utveckla sina verksamheter i strandnära lägen. Inom dessa områden avskaffas strandskyddet helt eller delvis, vilket innebär att ingen dispensansökan behöver lämnas av den som vill bygga. Detta under- lättar byggprocessen. Det kommer dock fortsättningsvis att finnas andra naturskyddsinstrument och annan lagstiftning som behöver beaktas även om strandskyddet upphävs. Små sjöar och vattendrag Utredningen föreslår att strandskydd inte ska gälla vid insjöar med en vattenyta som uppgår till och mindre eller vattendrag som har en bredd om och smalare. Förslaget innebär en förenklad byggprocess för företag som vill bygga i nära anslutning till småvatten. Möjlighet att återinföra strandskyddet Vi föreslår att länsstyrelserna ska kunna återinföra strandskyddet helt eller delvis, efter att strandskyddet i ett landsbygdsområde har upphävts, om området kan anses uppfylla kriterierna för ett landsbygdsområde. ska i det enskilda fallet även få besluta att strandskydd ska gälla vid insjöar som är och mindre samt vattendrag som är och smalare, om området har särskild betydelse för något av strandskyddets syften. Nuvarande länsvisa undantag från strandskyddet ska fortsättningsvis gälla, men även i dessa fall lämnar vi förslag om att ska få möjlig- het att återinföra strandskyddet, om området har särskild betydelse för något av strandskyddets syften. Förslagen om möjlighet att återinföra strandskyddet kan inne- bära en viss risk för företag som innan förändringen befinner sig i ett Ekonomiska och andra konsekvenser planeringsskede inför en byggnation i strandnära läge, som står utan strandskydd. Konsekvensen av förslaget kan innebära att före- taget får avbryta sina planer och i stället tvingas söka dispens från strandskyddet. Kravet om dispensansökan skulle i detta fall kunna leda till ett avslag som omöjliggör byggnation på den plats som den ursprungligen planerats för. Vidare är dispensansökan och den förlängda planeringsprocess som detta skulle innebära förenad med vissa kostnader. Vi anser dock att risken är liten för att strandskyddet skulle återinföras i någon större utsträckning. Det baseras på att länsstyrelserna haft möjligheten att återinföra strandskydd, dock . Dessutom bör ett återinförande av strandskyddet ske i samråd med kommuner och andra som berörs av förändringen. Branscher som påverkas direkt av ett mer generöst regelverk Vi föreslår att verksamheter som har fördel av ett strandnära läge ska få lättare att beviljas undantag från strandskyddet för att uppföra byggnader, anläggningar, anordningar eller åtgärder. Med verksam- het avses företagande, utan krav på särskild inkomst av verksamhet, eller ideell verksamhet. Företag som har fördel av ett strandnära läge skulle exempelvis kunna vara verksamma inom besöksnäringar och så kallade gröna näringar i form av jord- och skogsbruksverksamhet samt övriga näringar inom turism, fiske, jakt, vattenbruk, djurhåll- ning, betesdrift eller småskalig livsmedelsproduktion. Ideella verk- samheter som skulle kunna ha fördel av ett strandnära läge är exempelvis sim- eller kanotklubbar eller scoutverksamhet. Företag som verkar inom de näringar som kan bedömas ha fördel av strandnära lägen kommer att påverkas positivt av våra förslag. Fler företag inom besöksnäringar kommer genom förslaget att lättare kunna få en ansökan om strandskyddsdispens godkänd. Att det blir enklare att bygga i landsbygdsområden medför bättre förutsätt- ningar för besöksnäringen genom exempelvis större möjlighet att kunna anpassa verksamheten för ökad turism och inte enbart under högsäsong. Ekonomiska och andra konsekvenser Branscher som indirekt påverkas av förändringarna Byggverksamheter kommer att påverkas indirekt genom ett even- tuellt ökat orderinflöde i samband med att byggandet underlättas i landsbygden. Vidare kommer andra småföretag som exempelvis livs- medelshandlare och serviceföretag att påverkas positivt. Detta som en följd av fler invånare på grund av ökade möjligheter till attraktivt vattennära boende samt fler besökare till landsbygden, vilket ökar underlaget för handel och service. Enligt SCB:s statistik för strandnära byggande utanför tätort har det byggts industribyggnader, lantbruksbostäder och ett antal övriga eller okända typer av byggnader. Utöver byggnader kan även andra typer av åtgärder bli aktuella i strandnära lägen i landsbygdsområden, såsom bredband eller vägar. Det saknas statistik avseende vilka typer av branscher som har verksamheter i strandnära lägen och det saknas även en klar bild av vilka branscher som i huvudsak ser ett behov av att genomföra åtgärder i strandnära lägen i landsbygden. Det kan avse många olika typer av verksamheter, bland annat inom besöksnäringar, näringar med koppling till sjöliv som och kanotuthyrning samt mindre areella näringar som har fördel av ett strandnära läge. Utredningens förslag kan påverka företagens konkurrenssituation på olika sätt. Främst handlar de potentiella effekterna av konkurrens på en lokal landsbygdsnivå och på internationell nivå. Förslaget som rör nya särskilda skäl för dispens i landsbygdsområden kommer möjligt- vis att gynna näringsidkare som redan har gynnsamma lägen vid vatten genom att de i större utsträckning skulle kunna motivera att de har fördel av att utveckla verksamheter med åtgärder i det strand- nära läget. Detta förhållande gäller dock . Mindre areella näringar, så kallade kombiverksamheter, kommer lättare att få strandskyddsdispens. Detta utjämnar en tidigare ojämn konkurrenssituation genom ett mer jämlikt regelverk jämfört med de areella näringar som är undantagna . kan som land både gynnas och missgynnas konkurrens- mässigt av våra förslag. kan gynnas genom positiva effekter på besöksnäringen, där företag får större chanser att etablera attrak- Ekonomiska och andra konsekvenser tiva besöksmål för utländska besökare. får således också en chans att ytterligare visa upp svenska landsbygdskvalitéer såsom allemansrätt och skyddade strandlinjer. kan å andra sidan missgynnas, då en attraktivitetsfaktor i svensk besöksnäring är den förhållandevis orörda naturen. I de förslag som utredningen lägger fram och som generellt syftar till att göra det lättare att bygga i strandnära lägen i landsbygd finns en inbyggd problematik, där viljan att tillgängliggöra strandlinjer och vatten står i konflikt med viljan att bevara orörd natur. Påverkan på naturen i landsbygden bör dock bli begränsad, eftersom lands- bygdsområden ska avse begränsade områden där det finns god till- gång på obebyggd mark och ingen stor efterfrågan på att bygga. Särskilt om små företag Våra förslag har utvecklats särskilt med små företag i åtanke. har det varit ett kriterium för dispens till strandskyddet att en åtgärd ska bidra till landsbygdsutveckling. Detta tas i och med de nya för- slagen bort, vilket ökar chansen för små företag att beviljas dispens från strandskyddet, då små företag i mindre utsträckning än stora företag kan hävda att deras åtgärder leder till landsbygdsutveckling. En generell lättnad av strandskydd i landsbygdsområden gör också att kostnader för företag som är förenade med att genomföra dispens- ansökningar sannolikt kommer att minska. Även detta gynnar små företag, särskilt då arbetsinsatsen och kostnaden förenad med en dispensansökan för ett mindre företag sannolikt är mer betungande än vad samma insats och kostnad är för ett större företag. Våra förslag medför en förenkling av dispensförfarandet och i de fall då strandskyddet upphävts helt eller delvis försvinner även dispens- momentet helt. Detta underlättar framförallt för små företag. Kostnaden för att ansöka om strandskyddsdispens kan variera och beror dels på inom vilken kommun man ansöker om dispens, dels ansökans komplexitet. Avgiften för att ansöka om strand- skyddsdispens ligger runt per ansökan. Detta är dock en avgiftsnivå som kan komma att förändras då kommunernas kostnader för handläggning av strandskyddsärenden kan bli både högre (i kommuner med hög exploateringsgrad) och lägre (i kom- muner med låg exploateringsgrad). Ekonomiska och andra konsekvenser För den som ansöker om dispens för strandskydd tillkommer även kostnaden för företagets egen administration och eventuellt bortfall av arbetad tid i kärnverksamheten. Hur tidskrävande detta är beror på ansökans komplexitet, men vi kan anta en tidsåtgång motsvarande en arbetsvecka. Med en timkostnad om skulle dispensansökan således kosta cirka 10 000 + 1 000 * 40, det vill säga . I de områden där strandskyddet i och med utredningens förslag upphävts, innebär det att denna process och åtföljande kostnad aldrig aktualiseras. I de fall där ansökan avser en dispens med hänvisning till de särskilda skäl som nämns i förslagen, bör ansökans karaktär bli mindre komplex och således innebära en mindre kostnad för den sökande. Vidare blir dispensprocessen enligt förslagen mer förutsägbar på grund av minskat tolkningsutrymme, vilket bör leda till att risken för långdragna och kostsamma strand- skyddsprocesser blir mindre. Av samma anledning blir även risken för avslag och överprövning av mindre. Enskilda i egenskap av markägare och fastighetsägare är de som fram- för allt påverkas av förslagen, då dessa i störst utsträckning genomför ansökningar om strandskyddsdispens. SCB:s tidigare statistiksam- manställningar visar att antalet nya strandnära byggnader utanför tätort i huvudsak () avsåg permanentbostäder och fritidshus –2014.6 Bättre redovisning av strandskyddets omfattning och var det gäller Vi föreslår att länsstyrelserna ska få i uppdrag att klarlägga och fast- lägga var strandskyddet gäller och ska gälla i respektive län. Klar- läggandet av var strandskyddet gäller och hur bestämmelserna ser ut i respektive län kommer att medföra positiva effekter för enskilda genom ökad tydlighet, rättssäkerhet och förutsägbarhet kopplat till det offentligas hantering av strandskyddet. Detta kommer att bidra till ökad legitimitet och förtroende för strandskyddet och de berörda myndigheterna bland enskilda. 6SCB, Strandnära byggande utanför tätort efter region och typ av bebyggelse. Ekonomiska och andra konsekvenser För enskilda på landsbygden som är intresserade av att bygga i strandnära lägen kommer den ökade tydligheten att innebära en för- enklad kommunikation med offentliga myndigheter och minskad administration inför byggnation. Den förenklade kommunikationen och minskade administrationen inför byggnation i strandnära lägen bör i sin tur bidra till ett ökat byggande. Enligt våra förslag ska kommuner fortsättningsvis kunna redovisa landsbygdsområden i ÖP. Inom sådana områden ska särskilda skäl för landsbygdsområden kunna tillämpas. LIS-områden som tidigare redovisats i gällande ÖP ska anses vara landsbygdsområden, vilket kommer göra det enklare att få dispens från strandskyddet. Gällande bestämmelser om områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen () avskaffas och ersätts av nya kriterier för landsbygds- områden och nya särskilda skäl för dispens inom landsbygdsområden. Det kommer i och med dessa nya kriterier att vara enklare för enskilda att få dispens inom landsbygdsområden jämfört med dagens LIS-områden, vilket kommer att underlätta byggandet i strandnära lägen på landsbygden. Att inte ogiltigförklara de gamla LIS-områdena för omprövning innebär också att redan påbörjad byggnation eller planerad byggnation inte behöver omprövas, vilket hade kunnat inne- bära olägenheter för enskilda. I LIS-områden har ett kriterium för att få bygga i strandnära läge varit att bebyggelsen ska bidra till landsbygdsutveckling. Termen landsbygdsutveckling har medfört olika tolkningar mellan kom- muner och länsstyrelser. Olika tolkningar påverkar bestämmelsernas effektivitet och rättssäkerhet. Vi föreslår att detta krav tas bort. Denna förändring bör minska risken för olika tolkningar i landet och på så vis öka rättssäkerheten. Vidare förslår vi att enskilda vid uppförande av en- eller tvåbostads- hus med komplementbyggnader och andra åtgärder inte längre behöver beakta om huset eller husen avses att uppföras i anslutning till ett befintligt bostadshus. Förändringen syftar till att förenkla för enskilda som vill bygga en- eller tvåbostadshus i landsbygdsområde. Ekonomiska och andra konsekvenser Möjlighet att upphäva strandskyddet helt eller delvis Utöver möjligheten för kommuner att redovisa landsbygdsområden i ÖP föreslår vi att kommuner ska kunna ansöka om att helt eller delvis upphäva strandskyddet inom ett landsbygdsområde, om kriterierna för landsbygdsområden är uppfyllda. Likt konsekvensen av att utpeka landsbygdsområden i ÖP med- för detta en lättnad i strandskyddet, som ska underlätta byggande för enskilda. Inom dessa områden avskaffas strandskyddet helt eller delvis, vilket innebär att ingen dispensansökan behöver upprättas av den som vill bygga. Detta underlättar byggprocessen. Det kommer dock fortsättningsvis att finnas andra naturskyddsinstrument och annan lagstiftning som behöver beaktas även om strandskyddet upp- hävs. Små sjöar och vattendrag Utredningen föreslår att strandskydd inte ska gälla vid insjöar med en vattenyta som uppgår till eller mindre eller vattendrag som har en bredd om eller smalare. Förslaget innebär en förenklad byggprocess för enskilda som vill bygga i strandnära lägen vid småvatten. Möjlighet att återinföra strandskyddet Vi föreslår att ska kunna återinföra strandskydd helt eller delvis, efter att det har upphävts i ett landsbygdsområde, om området kan anses uppfylla kriterierna för ett lands- bygdsområde. ska i det enskilda fallet även få besluta att strandskydd ska gälla vid insjöar som är eller mindre samt vattendrag som har en bredd om eller smalare, om området har särskild betydelse för något av strandskyddets syften. Nuvarande länsvisa undantag från strandskyddet ska fortsättnings- vis gälla, men även i dessa fall lämnar vi förslag om att ska få möjlighet att återinföra strandskyddet, om området har sär- skild betydelse för något av strandskyddets syften. Vårt förslag om möjlighet att återinföra strandskydd kan inne- bära en viss risk för enskilda som innan förändringen befinner sig i Ekonomiska och andra konsekvenser ett planeringsskede inför en byggnation i ett strandnära läge som står utan strandskydd. Konsekvensen av förslaget kan innebära att den enskilde får avbryta sina planer och i stället tvingas söka dispens från strandskyddet. Kravet om dispensansökan skulle i detta fall kunna leda till ett avslag som omöjliggör byggnation på den plats som den ursprungligen planerats för. Vidare är dispensansökan och den förlängda planeringsprocess som detta skulle innebära förenad med vissa kostnader. Vi anser dock att risken är liten för att strand- skyddet skulle återinföras i någon större utsträckning. Det baseras på att länsstyrelserna har haft möjligheten att åter- införa strandskydd . Dessutom bör ett återinförande av strandskyddet ske i samråd med kommuner och andra som berörs av förändringen. 10.7.1Konsekvenser för djur-, växt- och friluftsliv I kommittédirektivet anges att utredningen ska beskriva konsekven- serna för miljön och friluftslivet. I följande avsnitt beskriver vi för- slagens konsekvenser i dessa avseenden. Konsekvenserna beskrivs kvalitativt, eftersom det saknas underlag för att göra kvantitativa bedömningar. Fokus ligger på förslagens konsekvenser för djur- och växtliv samt friluftsliv, det vill säga de värden som strandskyddet avser att skydda. Strändernas betydelse för djur- och växtliv Vattendrag och strandzoner har generellt höga värden för djur- och växtliv. Dessa miljöer fungerar ofta som födosöksområden, reproduk- tionsområden, uppväxtområden och spridningskorridorer. Stränder utgör också övergångszoner mellan olika miljöer och är därför sär- skilt artrika. Där finns både arter som förekommer på land och i vatten samt arter som är knutna till själva strandmiljön. Många naturtyper inom kategorierna Hav, Kust, Våtmarker och Sjöar och vattendrag bedöms ha en otillräcklig eller dålig bevarandestatus.7 7Naturvårdsverket (2019), arter och naturtyper i EU:s art och habitatdirektiv. Resultat från rapportering till EU av bevarandestatus 2013 - 2018. Ekonomiska och andra konsekvenser Sjöar, stränder och vattendrag utgör även livsmiljöer för bland annat hundratals rödlistade arter. Det generella strandskyddet vid små sjöar och vattendrag tas bort Vårt förslag innebär bland annat att det generella strandskyddet tas bort vid insjöar med en vattenyta som uppgår till eller mindre och utmed vattendrag som är eller smalare.