sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — Det handlar om att självständigt och i teamsamverkan och tillsammans med patienten och anhöriga ansvara för bedömning, diagnostik, planering, genomförande och utvärdering av omvårdna- den. Arbetet ska utföras i enlighet med gällande lagar, författningar och andra styrdokument för hälso- och sjukvården. 50Socialstyrelsen (2012a). Ökad kompetens inom geriatrik och gerontologi – förslag till utformning och genomförande av satsning. 51Källa: Statistik från . /statistik-och-data/statistik/ statistikamnen/halso-och-sjukvardspersonal/ Sjuksköterskans arbete ska präglas av ett etiskt förhållningssätt. Sjuksköterskans kompetens omfattar ett helhetsperspektiv på patien- tens situation, inkluderande kunskap om komplexa behov och pro- blem som rör t.ex. kommunikation, kognition, andning, cirkulation, ätande och nutrition, uttömningar, personlig hygien, aktivitet och rör- lighet, sömn och vila, smärta, psykosociala-, andliga- och kulturella faktorer. Sjuksköterskan har ansvar för att konsultera andra med- arbetare i teamet vid behov av kompletterande kompetens, t.ex. när det gäller nutrition, aktivitet och smärta.52 Grundutbildningen sjuksköterskeprogrammet omfattar 180 hög- skolepoäng som motsvarar nominell studietid och leder till en yrkesexamen och en kandidatexamen i vårdvetenskap. Den yrkes- inriktade delen av utbildningen innefattar praktik inom olika verk- samheter i hälso- och sjukvård samt inom omsorg, och utgör nästan hälften av utbildningen. Efter examen kan man vidareutbilda sig inom olika specialistområden, t.ex. inom området vård av äldre. Arbetsterapeuten bedömer hur personer med skada eller sjukdom har förmåga och förutsättningar att utföra dagliga aktiviteter i samspel med förhållanden i omgivningen. Åtgärderna bygger på resultatet av bedömningen och syftar till att personen ska bli delaktig i de dagliga aktiviteterna och på så sätt uppnå hälsa och välbefinnande. En viktig del i arbetsterapeutens arbete är att prova ut och anpassa olika hjälp- medel som kan underlätta tillvaron för patienten. Arbetsterapeuten arbetar med patienten individuellt eller i grupp. Ofta sker arbetet i team med andra yrkesgrupper, så som fysioterapeuter, psykologer, sjuksköterskor, logopeder och läkare.53 I bilaga 2 till högskoleförordningen,54 dvs. examensordningen, an- ges arbetsterapeutexamen bland yrkesexamina. Utbildningen omfattar 180 högskolepoäng som motsvarar nominell studietid. Arbets- förmedlingens bristindex visar en viss brist på arbetsterapeuter . SCB:s långsiktiga prognos är i linje med Arbets- 52Jfr (2017). 2012/13:175 s. 74. förmedlingens.55 Enligt SCB förväntas tillgången på utbildade arbets- terapeuter öka med , medan efterfrågan väntas öka . Ökningen i efterfrågan beror på den väntade befolkningsökningen och att antalet äldre ökar kraftigt. För att uppfylla framtidens behov krävs att det årliga antalet utexami- nerade ökar till 435 personer 2022–2035. är fysioterapeut ny skyddad yrkestitel för sjukgymnaster och den benämning som ska användas på yrkeskåren i första hand. Fysioterapeuter finns i hela hälso- och sjukvården. Sjukgymnastisk behandling inriktas mot funktionsnedsättningar i andnings- och cirkulationssystemet och i neuromuskuloskelettala system samt mot psykiska och psykosomatiska problem. De största målgrupperna som fysioterapeuter (tidigare sjukgymnast) behandlar inom hälso- och sjukvården är personer med hjärt- och kärlsjuk- domar, lungsjukdomar, neurologiska, psykiska och reumatologiska sjukdomar samt tumörsjukdomar. Det hälsofrämjande arbetet inne- fattar folkhälsoarbete i vid mening, både inom och utom hälso- och sjukvården, som t.ex. undervisning rörande hälso- och levnadsvanor i skola, arbete och fritid, undervisning i kropps- och rörelsemedvetande samt om fysisk aktivitet och motion.56 Arbetsförmedlingens bristindex pekar på en viss brist på fysio- terapeuter , vilket är i linje med SCB:s långsiktiga prognos. Ökningen i efterfrågan kan förklaras av den väntade befolk- ningsökningen och även att antalet äldre ökar kraftigt. Det bidrar i sin tur till en ökning av efterfrågan för fysioterapeuter inom hälso- och sjukvård.57 Enligt SCB:s prognos förväntas efterfrågan öka be- tydligt mer än tillgången , vilket resulterar i att skillnaden mellan efterfrågan och tillgången på nyutexaminerade fysioterapeuter stiger till 3 000 personer 2035. För att uppfylla be- hovet krävs att 707 personer examineras 2022–2035. 55UKÄ (2019). Framtidens behov av högskoleutbildade. Genomgång av 15 bristyrken inom offent- lig sektor , s. 13. 2012/13:175 s. 69. 57UKÄ (2019), s. 16. Antalet äldre ökar och därmed rekryteringsbehoven Både antalet barn och äldre kommer att öka de kommande tio åren, i särklass mest antalet äldre . Åldersgruppen ökar mest åren . Antalet personer ökar betydligt mindre och minskar i vissa delar av landet. Denna ålders- kategori ökar (i snitt 34 000 personer ) , betydligt mindre än ökningen av antalet barn och äldre.58 Det innebär både ett finansieringsproblem, då färre ska för- sörja allt fler, och ett kompetensförsörjningsproblem då konkurren- sen om arbetskraften väntas öka på hela arbetsmarknaden. arbetar cirka 1,2 miljoner människor i välfärden, vilket mot- svarar cirka en fjärdedel av arbetskraften. Om inget förändras kommer mer än hälften av ökningen av arbetskraften att behöva börja arbeta inom välfärden. Störst är behoven inom äldreomsorg och gymnasie- skola. Behovsökningen tillsammans med pensionsavgångar summeras till 508 000 personer. Arbetslösa kommer att vara en viktig rekryteringskälla. Många arbetssökande saknar dock relevant utbildning.59 Att tydliggöra och effektivisera vägen till välfärdsyrken, t.ex. genom snabbspår, är viktigt för att ta tillvara kompetens i grup- pen nyanlända. är det som redan nämnts ett stort problem med bristande språkkunskaper hos undersköterskor och vårdbiträden. Historiskt sett har välfärdstjänsterna växt med en halv till en pro- cent mer än vad befolkningsförändringarna krävt, detta på grund av ökad ambitionsnivå. En fortsatt sådan utveckling innebär att antalet medarbetare i välfärden behöver öka med ytterligare 70 000. En effek- tivisering om skulle i stället minska behovet av an- ställda med ungefär lika mycket, enligt SKR. ungefär en fjärdedel av arbetskraften men skulle behöva lite mer än hälften av ökningen av gruppen 18–. Om välfärdstjänsterna effektiviseras minskar andelen till drygt en 58Den demografiska utvecklingen varierar i olika delar av landet . I är den förväntade ökningen av antalet personer 18–betydligt större än , medan antalet i andra län till och med minskar. Ökningen av antalet personer över 80år varierar mellan per län. Dessutom finns redan nu stora skillnader i befolkningssammansättningen. Se SKL (2018a) viktigaste jobb finns i välfärden. Rekry- teringsrapport , s. 20. 59SKL (2018a), s. 17. Om välfärdstjänsterna som ökar mer än demogra- fin, växer andelen till drygt två tredjedelar.60 Antalet anställda inom äldreomsorgen och stöd till människor med funktionsnedsättningar är vad som behöver öka mest, med 67 100 per- soner ().61 Behovsökningen är störst bland undersköterskor och vårdbiträden. Ökade behov och pensionsavgångar medför sam- mantaget att det behöver rekryteras så mycket som 136 000 under- sköterskor och vårdbiträden fram till 2026.62 Rekryteringsprognos för omsorgen i kommunerna 2016–2026 Omsorg till äldre m.fl. 284 000 Källa: SKL (2018a) s. 24. Personal- och kompetensförsörjningsarbetet hos arbetsgivare i kom- munerna kan inte uteslutande ta sikte på att attrahera och rekrytera nya medarbetare. Det måste även handla om att få full potential av de redan anställda och se till att de är i arbete snarare än sjukfrånva- rande, oavsett om det gäller hel- eller deltidssjukfrånvaro. För att citera SKR förutsätts helt enkelt att inte årsarbetare motsvarande invånarantalet i en medelstor svensk kommun, cirka 37 000 totalt i sektorerna 2016, är långtidssjukfrånvarande från arbetet.63 Både den korta och långa sjukfrånvaron har stor inverkan på kompetensförsörjningen i kommuner och regioner. Sjukfrånvaro längre än , oavsett hel- eller deltid, genererade 2016 ett bort- fall av personal i kommunerna motsvarande drygt 28 000 årsarbetare. I yrken med hög sjukfrånvaro är förstås bortfallet särskilt påtagligt. Sjukfrånvaron bland undersköterskor motsvarade över 6 000 års- arbetare (5,)64 och bland vårdbiträden 3 500 (5,)65. Som en jämförelse kan nämnas att motsvarande sjukfrånvaro för kommunalt anställda ingenjörer är . 60SKL (2018a), s. 26. 61SKL (2018a), s. 29. 62SKL (2018a), s. 30. 63SKL (2017b) Sjukfrånvaro i kommuner och landsting. Vad är problemet? 64Det totala antalet är 105 100. SKL (2018a), s. 30. 65Det totala antalet är 65 100. SKL (2018a), s. 30. ställda socialsekreterare m.fl. uppgår den till . Hos barn- skötare är den . Sjukfrånvaron är alltså påfallande hög hos just undersköterskor och vårdbiträden i kommunerna. Kommuner och regioner är de sektorer och arbetsgivare som har högst sjukfrån- varo i . De är också stora arbetsgivare. av kvinnorna på arbetsmarknaden arbetar i en kommun eller region. av de anställda i sektorerna är kvinnor. har kvinnor en betydligt högre sjukfrånvaro än män.66 Kvinnor i sektor befinner sig ofta i s.k. kontaktyrken, där sjukfrånvaron generellt är hög. Dessa yrken kännetecknas av att de ofta är psykiskt påfrestande och riskerar att få anställda att känna sig otillräckliga och stressade. Det kan också vara svårt att koppla bort tankar på jobbet . När personal inom kontakt- yrken inte kan ge det bemötande de upplever att enskilda behöver kan känslan av att inte räcka till vara påfrestande. Det har kallats för samvetsstress och visat sig vara en betydelsefull stressfaktor som kan vara en av de bakomliggande orsakerna till psykisk ohälsa. Det gäller att försöka minimera och hantera riskerna i kontaktyrken utan att ta bort det som känns givande för många medarbetare. Att hitta balansen är oerhört viktigt i arbetsmiljöarbetet, enligt SKR.67 Regeringen gav 2016 i uppdrag att genomföra en nationell tillsyn av äldreomsorgen. I myndighetens rapport syn av psykosocial arbetsmiljö inom äldreomsorgen68 konstateras att det finns stort behov av att förbättra det förebyggande arbetsmiljö- arbetet inom äldreomsorgen. Enligt rapporten finns inom såväl hem- tjänst som särskilda boendeformer en hög sjukfrånvaro till följd av olyckor och arbetsrelaterade sjukdomar. Det beror bl.a. på stor arbets- mängd och arbetsbelastning, intressekonflikter, fallolyckor samt hot och våld. redovisning stämmer med tidigare iakt- tagelser av andra myndigheter och organisationer om sämre arbets- miljö i kvinnodominerade branscher.69 Åren 2013–2017 hade, enligt , av de anmälda arbetsskadorna inom äldreomsorgen organisatoriska och sociala orsaker. 66Enligt SKR följer sjukfrånvaron i kommunerna och regionerna samma cykler som på arbets- marknaden i stort, vilket innebär att mönstren är desamma på hela arbetsmarknaden. SKL (2017b), s. 11. 67SKL (2017b). 68Arbetsmiljöverket (2016). Rapport regeringsuppdraget Tillsyn av psykosocial arbetsmiljö inom äldreomsorgen. 2019:77 s. 4. Iarbetsmiljölagen70 (1977:1160) framgår att arbetsgivaren har an- svar för att säkerställa att all personal har den utrustning som behövs för att utföra arbetsuppgifter på ett säkert sätt. term- bank definierar arbetstekniska hjälpmedel som den utrustning som anställda behöver för att förebygga arbetsskador i arbetet eller för att förkorta en sjukskrivning. Trots ett omfattande arbete på arbets- miljöområdet är det fortfarande vanligt att undersköterskor utsätts för obekväma arbetsställningar och tunga lyft i arbetet.71 I en rapport, Personal som stannar – en rapport om arbetsmiljön i äldre- omsorgen, framgår att i medlemsundersökning var det som sade att de vill lämna yrket . I genomsnitt bland de som vill lämna yrket . Det var av dem som vill lämna yrket som svarade att de har små eller mycket små möjligheter att påverka arbetsbelastningen. bland dem som vill stanna i yrket upplever att de har små eller mycket små möjligheter att ut- vecklas i sin yrkesroll, medan mer än dubbelt så hög andel (54 pro- cent) bland dem som vill lämna yrket gav samma svar. Andelen som anser att lönen motsvarar prestationen i liten eller mycket liten utsträckning är bland dem som vill stanna i yrket och bland de som vill lämna yrket . förslag för att få människor att vilja stanna i yrket är bl.a. att anpassa bemanningsnivån och yrkeskvalifikationen efter äldre- omsorgstagarnas behov, att skapa möjligheter till yrkesutveckling och karriärvägar, specialisering på eftergymnasial nivå, främst inom samt undersköterskelegitimation, som bl.a. kan bättre tydliggöra kraven och leda till utveckling av yrket. Det skulle i sin tur höja statusen i yrket. En annan rekommendation handlar om att öka äldreomsorgsarbetarnas handlingsutrymme genom ökad tillit till det kunnande och den erfarenhet de har. Enligt är det långt ifrån alla medlemmar som får vara med och påverka valet av lösning. Digitala lösningar ska underlätta arbetet genom att göra det enklare att dokumentera, att skriva direkt ijournalen och att läsa rapporter. De ska även förbättra organisering och schemaläggning av arbetet. Ett positivt resultat bygger på att den digitala lösningen utgår från verksamhetens behov. En förutsättning är att det finns en risk- och konsekvensanalys inklusive handlings- 71Kommunal (2019), s. 32. plan med informations- och utbildningsinsatser, avstämningar och rapporter. Arbetshjälpmedlen bör vara inriktade på att förebygga skador, stärka medarbetarnas muskulära förmågor samt ersätta fysiskt och psykiskt tunga arbetsmoment. För att den nya tekniken ska underlätta arbetet och bidra till ökat välbefinnande, bättre kontroll, psykisk hälsa och bra arbetsprestationer krävs att alla medarbetare får möjlighet till kontinuerlig kompetensutveckling.72 SKR:s strategier för att möta rekryteringsbehovet Enligt SKR finns det mycket som kommuner kan göra för att minska rekryteringsbehovet och öka möjligheten att rekrytera. SKR har pre- senterat nio strategier för att möta ”kompetensutmaningen”: Rekryteringsbehovet beräknas kunna minska med 180 000 personer genom strategierna Fler arbetar mer, Förläng arbetslivet och Utnyttja tekniken. Det motsvarar cirka en tredjedel av rekryteringsbehovet.73 Det finns en stark deltidstradition i många av verksamheterna. Den måste utmanas och deltidsarbete ersättas med arbete på heltid, menar SKR. Om fler går upp i arbetstid från i snitt av heltid kan behovet minska med 59 000. Den genomsnittliga pensionsåldern var i kommuner och regioner 2016. Gradvis framflyttad pensions- ålder med skulle minska rekryteringsbehovet med 50 000 per- soner. Respektive strategi och scenario får olika effekt i olika verk- 72Kommunal (2019), s. 8 f. 73SKL (2018a), s. 34. Att fler arbetar mer ger störst effekt inom äldre- och funk- tionshinder där deltidsarbetet är utbrett. Effektivisering om med hjälp av ny teknik, som digitalisering, beräknar SKR kan minska behovet med ytterligare 70 000 personer, från 194 000 till 126 000 personer.74 Figur 5.1 Beräknade effekter av strategierna Fler arbetar mer, Förläng arbetslivet och Utnyttja tekniken -20 000 -40 000 -60 000 -80 000 -100 000 Fer jobbar mer (SSG ) Källa: SKL (2018a). viktigaste jobb finns i välfärden. 5.5Välfärdsteknik och bemanningen inom äldreomsorgen 5.5.1God kvalitet i äldreomsorgen Genom att socialtjänstlagen är utformad som en ramlag har kommu- nerna stor frihet att besluta om i vilka former och till vilken kostnad insatser till invånarna ska ges. Detta utrymme för lokala prioriter- ingar inom ramen för lagstiftningen innebär att det finns lokala skill- nader när det gäller utbud och organisation, vilket också följer av skilda geografiska och demografiska förutsättningar. På ett övergripande plan har äldrepolitiken länge haft som mål att äldre ska kunna leva ett aktivt liv och ha inflytande i samhället och 74SKL (2018a), s. 34. över sin vardag, kunna åldras i trygghet och med bibehållet oberoende, bemötas med respekt samt ha tillgång till god vård och omsorg.75 Målet om tillgång till god vård och omsorg innebär att den äldre personen ska kunna bo kvar i sin bostad så långt som möjligt samt att den äldre personen ska kunna flytta till en särskild boendeform om behoven är stora eller om hon eller han inte känner sig trygg. Ett större utbud och tillgång till exempelvis trygghetsbostäder, kan innebära att äldre kvinnor och män upplever en större trygghet och därmed kan skjuta upp behovet av särskilt boende. Målet innebär även att det ska finnas tillgång till vård och omsorg som är individ- anpassad. Äldre kvinnor och män ska vidare kunna lita på att vården och omsorgen är av god kvalitet samt att det finns personal med lämp- lig utbildning och erfarenhet. Slutligen innefattar god vård och om- sorg även att få avsluta livet med värdighet och i frid. Detta innebär bl.a. att den enskilde bör ges smärtlindring, kärleksfull omvårdnad och en fridfull miljö samt att ingen ska behöva dö ensam.76 Insatser inom ska vara av god kvalitet. För utförande av uppgifter inom ska finnas personal med lämplig ut- bildning och erfarenhet. Kvaliteten i verksamheten ska systematiskt och fortlöpande utvecklas och säkras. Detta framgår av 3 kap. 3 § socialtjänstlagen. gällde en motsvarande bestämmelse i äldre socialtjänstlagen.77 I förarbetena till den bestämmelsen angavs bl.a. att insatser ska ges i enlighet med de mål och övriga be- stämmelser som lagen anger samt på ett sådant sätt att den enskildes behov av stöd och hjälp tillgodoses och syftet med insatsen eller verksamheten uppnås. Enligt regeringen förutsatte detta personal med lämplig utbildning och erfarenhet och med ett sådant förhåll- ningssätt till de hjälpbehövande att de upplever trygghet i mötet med och i den vård som ges. Vidare förutsätter god kvalitet i omsorg och vård av äldre att den enskilde ges ett verkligt inflytande över insatsernas utformning. Ett reellt inflytande handlar bl.a. om bemötande och om respekt för var och ens särart, vilja och önskemål. Ett gott bemötande kräver kunnighet, lyhördhet, inlevelseförmåga och empati – dvs. 2019/20:1 utg.omr. 9 s. 17. 2008/09:1 utg.omr. 9 avsnitt 3.4, bet. 2008/09:SoU1, rskr. 2008/09:127) och Nationell handlingsplan för äldrepolitiken (prop. 1997/98: 113, 1997/98:SoU24, rskr. 1997/98:307). 2009/10:116 s. 11. 1996/97:124 s. 51 f. I 5 kap. 4 § socialtjänstlagen föreskrivs att omsorg om äldre ska inriktas på att äldre personer får leva ett värdigt liv och känna välbefinnande (värdegrund). ska verka för att äldre får möjlighet att leva och bo självständigt under trygga förhållan- den och ha en aktiv och meningsfull tillvaro i gemenskap med andra. Begreppet värdigt liv kan innebära sådant som privatliv och kroppslig integritet, självbestämmande, delaktighet, individanpassning, insatser av god kvalitet och gott bemötande.79 Enligt 5 kap. 5 § socialtjänstlagen ska socialnämnden verka för att äldre människor får goda bostäder och ska därutöver ge dem som behöver det stöd och hjälp i hemmet och annan lättåtkomlig service. Kommunen ska inrätta särskilda boendeformer för service och om- vårdnad för äldre som behöver särskilt stöd. Kommunen får även in- rätta särskilda boendeformer för äldre som främst behöver stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service och som därutöver har behov av att bryta oönskad isolering. Den äldre personen ska, så långt det är möjligt, kunna välja när och hur stöd och hjälp i boendet och annan lättåtkomlig service ska ges. I förarbetena anges vad som kännetecknar ett särskilt boende.80 Ett särskilt boende kännetecknas främst av krav på att bostaden ska vara utformad och utrustad så att den boende kan fortsätta leva ett så självständigt liv som möjligt, krav på att de tjänster som den en- skilde behöver ska kunna ges under alla tider samt krav på att det ska finnas tillgång till personal som dels kan bedöma när social eller medicinsk vård krävs, dels också svara för att sådan ges. Varken av socialtjänstlagen eller dess förarbeten framgår något krav på lägsta bemanning inom äldreomsorgen. I förarbetena uttalas att det inte är lämpligt att fastställa en miniminivå:81 En sådan bestämd nivå skulle kunna öka risken för att den största upp- märksamheten ägnas åt bemanning och mindre åt andra viktiga kvalitets- faktorer såsom kompetens, ledarskap, fortbildning och handledning. Frågan om bemanning måste påverkas av de förändringar som rör de äldre personernas individuella behov. Naturligtvis finns en nedre gräns för be- manning under vilken kvaliteten i verksamheten inte kan upprätthållas. Enligt socialtjänstlagen ska insatser vara av god kvalitet (3 kap. 3 §). Gränsen för vad som är god kvalitet får inte underskridas. Det är dock varje kommuns ansvar att ta ställning till bemanningsnivån inom olika verksamheter i relation till vad som kan anses vara en god 2009/10:116 s. 25 f. 2005/06:115 s. 75. 2009/10:116 s. 54. kvalitet i verksamheten. Genom tillsynen kan bemanningen granskas vid såväl särskilt boende som ordinärt boende. Det är förhållandet i det en- skilda fallet som avgör. I2 kap. 3 § socialtjänstförordningen (2001:937), förkortat SoF, an- ges att i en sådan särskild boendeform som avses i 5 kap. 5 § andra stycket socialtjänstlagen ska det, utifrån den enskildes aktuella be- hov, finnas tillgång till personal dygnet runt som utan dröjsmål kan uppmärksamma om en boende behöver stöd och hjälp. Den boende ska ges det stöd och den hjälp som behövs till skydd för liv, personlig säkerhet eller hälsa. I motiven till 2 kap. 3 § SoF anges att bestämmelsen innebär att kravet på tillgång till personal villkoras utifrån den enskildes förut- sättningar och behov av hjälp samt att de äldre som placeras i exempel- vis s.k. demensboenden och behöver dygnet runt-vård ska tillförsäkras detta. kan fortsatt anpassa tillgången till personal i förhållande till de äldres olika behov i ett boende, där en enskild per- son kan vara i behov av mer stöd och hjälp än en annan. Genom att utgå från den enskildes behov, undviks en reglering som innebär att alla särskilda boenden på ett generellt och preciserat vis ska ha till- gång till personal dygnet runt med en viss personalstyrka. Tillägget av begreppet ”aktuella” ger socialnämnden ett incitament att göra en kontinuerlig anpassning av stöd och hjälp utifrån den enskildes be- hov. Av detta följer att personalen ska uppmärksamma den äldres behov samt vid behov förändra tillgången till personal. Vidare anges att förordningen inte reglerar på vilket sätt personal kan uppmärksamma att en boende har behov av hjälp, att den som bedriver ett särskilt boende själv kan bedöma på vilket sätt tekniskt stöd kan vara lämpligt samt att det är viktigt att tekniskt stöd an- vänds på ett sätt som inte är till nackdel för den enskilde.82 För samtliga verksamheter inom hälso- och sjukvård och social- tjänst gäller föreskrifter om ledningssystem för syste- matiskt kvalitetsarbete.83 Med kvalitet avses enligt 2 kap. 1 § att en verksamhet uppfyller de krav och mål som gäller för verksamheten enligt lagar, andra föreskrifter och beslut som har meddelats med stöd av sådana föreskrifter. I den handbok som publicerat som stöd för tillämp- ning av föreskrifterna beskrivs kvalitetsdefinitionen som en ram som ska fyllas med det innehåll som finns i föreskrifter och beslut. Vad som ska uppnås med hjälp av ledningssystemet och vilka krav och mål som ska uppfyllas är därmed specifikt för den aktuella verksam- heten. Betydelsen av att verksamheternas personal arbetar i enlighet med processer och rutiner som ingår i ledningssystemet uppmärk- sammas i föreskrifterna liksom de processer där samverkan behövs för att säkerställa kvaliteten på insatser som ges samt förebygga vård- skador och missförhållanden. Av handboken framgår vidare att en förutsättning för att personalen ska kunna medverka i kvalitetsarbetet och ge en god vård och omsorg är att de har rätt kompetens.