sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — •Utbildning liknande för lärare22 där yrkesverksamma stude- rar parallellt med arbete. Varje enskild huvudman behöver bedriva ett aktivt HR-strategiskt arbete för att kartlägga och säkra tillgången till vägledare . Därtill behöver huvudmannen inom ramen för det syste- matiska arbetet kartlägga befintlig personals kompetens och behov av kompetensutveckling. När en sådan kartläggning väl är gjord be- höver huvudmannen ge studie- och yrkesvägledare goda förutsätt- ningar att ta del av kompetensutvecklingen. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 22Förordning (2011:689) om vissa behörighetsgivande examina för legitimation som lärare och förskollärare och om högskoleutbildningar för vidareutbildning av lärare och pedagogisk personal inom förskolan som leder till lärar- eller förskollärarexamen. Individers möjligheter att verka i samhällsliv och arbetsliv stärks när studie- och yrkesvägledning är hela skolans ansvar Forskaren menar i samtal med utredningen att det finns flera argument för att integrera studie- och yrkesvägledningen i undervisningen. Genom att eleven tidigt i sin sfi-utbildning i sin klass möter en undervisning med ett innehåll baserat på studie- och yrkesvägledning får eleven kunskaper om vägledningens roll och möjligheter. Det kan öka elevernas motivation att ta del av den och därmed bland annat öka valkompetensen och kunskap om arbets- marknad och yrke. Sheikhi menar att det i ett samarbete mellan väg- ledare och lärare kan skapas ett upplägg för lektioner där lärare och vägledares kompetenser kompletterar varandra. Utan en strukture- rad form för vägledarens arbete i grupp och på individnivå tenderar lärarens roll att omfatta flera olika frågeställningar som inte kan an- ses vara en självklar del av läraruppdraget. Lärare kan inte förväntas ha tillräcklig kunskap om arbetsmarknad och studieval. Utöver kun- skap om vägledarens roll och funktion kan eleverna lära känna väg- ledaren som annars kan bli en anonym funktion som eleverna inte på egen hand söker upp. Sfi-kursplanen23 möjliggör i allra högsta grad det upplägg Shekihi talar om och utredningen menar att det kan bidra till att göra inne- hållet i sfi-undervisningen mer angeläget och engagerande för eleverna. Orienteringskurser i komvux kan vara ett funktionellt verktyg för arbetet med studie- och yrkesvägledning Sfi är utformat för att kunna rymma alla de arbetsområden och fråge- ställningar som handlar om studie- och yrkesvägledning. Därtill kan huvudmannen anordna orienteringskurser för att ge eleverna mer tid och fler möjligheter att utveckla kunskap. Antalet orienterings- kurser i komvux uppgår till åtta och två av dem har syften som klart knyter an till studie- och yrkesvägledning: •Medverka till väl underbyggda beslut om studie- eller yrkesval Orienteringskursen kan ge stöd inför elevens studie- och yrkes- val. Det finns olika skäl till att individer väljer att studera inom vuxenutbildningen. Det kan handla om att eleven befinner sig i 23Kursplan för vuxenutbildning i svenska för invandrare (SKOLFS 2017:91). en brytpunkt och behöver fatta beslut om framtiden. För att han- tera valsituationer kan eleven då behöva utveckla färdigheter i att samla, analysera och sätta samman information om utbildning och arbetsliv och sig själv. Eleven kan också behöva utveckla fär- digheter i att kunna fatta och genomföra beslut samt att hantera övergångar och växlingar i livet. •Ge grundläggande kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad i Att kunna etablera sig och stärka sin ställning på arbetsmarkna- den är av avgörande betydelse, både för individen och för sam- hället. Kunskaper om arbetslivets struktur och villkor och om arbetsmarknaden bidrar till att öka individens beredskap för att möta behoven i ett snabbt föränderligt arbetsliv och på en kom- plex arbetsmarknad. En orienteringskurs som ska ge grundläg- gande kunskaper om arbetsliv och arbetsmarknad i kan se ut på många olika sätt. Beroende på vilka elever som läser kursen och hur deras förkunskaper, intressen och erfarenheter ser ut kan kursen variera stort. Orienteringskursen kan ge tillfälle för en elev att få inblick i olika yrken och yrkesområden och också möjlighet att fördjupa sig i olika yrken och branscher. Orienter- ingskursen kan också ge tillfälle för en elev att reflektera över det svenska arbetslivets och den svenska arbetsmarknadens villkor, lagar, regler och normer. Den kan ge utrymme att reflektera över hur man kan uttrycka sina egna kompetenser och erfarenheter ur ett arbetslivsperspektiv. För en elev som exempelvis inte har några erfarenheter av svensk arbetsmarknad kan orienteringskursen ge kunskaper om hur svensk arbetsmarknad förändrats , hur den ser ut och vad som krävs av individer på arbetsmarknaden. Utredningen menar att dessa kurser bör användas mer frekvent och som en del i verksamhetens plan för hur elevens kunskaper om arbetsmarknad och studier ska utvecklas liksom elevens egen för- måga att göra väl underbyggda val. Lärare och studie- och yrkesväg- ledare behöver ges tillräckligt med tid att utveckla undervisningen. Studie- och yrkesvägledningens roll inför och i kombinationsutbildningar Allt fler elever i sfi kombinerar sfi-utbildningen med andra kurser i komvux och ofta med en yrkesutbildning. Enligt förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning utgår extra ersättning för de elever som läser den här typen av kombi- nationer.24 Eleverna koncentreras till några större utbildningar vård och omsorg har flest elever. Kommuner som utredningen har pratat med menar att de utan framgång har försökt att få fler sökande till andra utbildningar med goda möjligheter till anställning. Utredningen tror att ett mer aktivt arbete med studie- och yrkesvägledning redan från ett tidigt skede av sfi kan öka antalet elever som får kännedom om fler yrken, vad de innebär och som väljer att söka dessa. Detta arbete kan exempelvis innehålla studiebesök, att läsa och se filmer om olika yrken, jobbskuggning, individuell vägledning och lektioner för att prova på. Rätt utbildningsval är sannolikt även en viktig faktor för att slut- föra utbildning. har gjort en uppföljning25 som visar att ingången till studier i form av vägledning och administration kor- relerar med andelen studieavbrott. Avbrutna studier är kostsamma för kommunerna och en satsning på kvalitativ studie- och yrkes- vägledning är sannolikt lönsam. Studier i andra skolformer bekräftar detta. refererar i en redovisning om att förebygga avhopp från gymnasieskolan till forskaren forsk- ning visar att studieavbrott utöver konsekvenser på individnivå är kostsamma för samhället. Utredningen menar att även avbrott i vuxenutbildningen är kostsamma för individ och samhälle vilket bör motivera huvudmännen att prioritera studie- och yrkesvägledning. Valfrihetsmodeller ökar kraven på oberoende och kvalitativ studie- och yrkesvägledning I Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle27 tar utred- ningen ställning för att organisationen med många olika utbildnings- anordnare med ett stort och differentierat utbud av kurser kräver 24Förordning (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Avbrott inom vuxenutbildningen – Vilka avbryter och varför? Redovisning av uppdrag om att genomföra verksamhetsnära insatser för att förebygga avhopp från gymnasieskolan. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. stöd i form av vägledning. Detta för att eleven ska kunna navigera i systemet och hitta rätt vägar. Även i betänkandet Svenska för in- vandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning menar utreda- ren att det för att individen ska kunna göra adekvata val av anordnare behöver huvudmannens vägledning vara aktiv och utgå från varje individs behov och förutsättningar.28 De huvudmän som använder sig av anordnare på entreprenad kan ha flera anordnare mellan vilka eleverna kan välja eller i vissa fall place- ras. Utredningens enkät visar följande antal anordnare per huvudman: av kommunerna har 1 utbildningsanordnare av sfi har 2–4 anordnare har 5–10 anordnare har mer än 10 anordnare av sfi i sin kommun. Huvudmän som väljer att ha en organisation med ett flertal anord- nare behöver organisera studie- och yrkesvägledningen så att eleven får tillgång till den information som behövs för att kunna välja den anordnare som kan vara lämpligast. I de fall där anordnarna har olika arbetssätt och inriktningar ställs särskilt höga krav på den initiala vägledningen. Eleven behöver förstå systemet med sfi och anord- nare, de olika anordnarnas erbjudande och ha kunskap om sig själva för att kunna göra väl underbyggda val. Utredningen har haft i uppgift att analysera om det är ändamålsenligt med fler kurser i sfi än de nuvarande och vid behov lämna sådana förslag. Sfi-systemet innefattar tre sammanhållna studievägar där elever på studieväg 1 erbjuds 4 kurser, A–D. Elever på studieväg 2 er- bjuds 3 kurser, B–D och elever på studieväg 3 erbjuds 2 kurser, C–D. Detta betyder att sfi består av 9 olika kurser där eleverna tas in kontinuerligt efter någon form av kartläggning av elevens kunskaper med syfte att åstadkomma en korrekt nivåplacering. Detta betyder i praktiken att en elev som kan betecknas som fortsättare kan påbörja Svenska för invandrare – valfrihet, flexibilitet och individanpassning. studierna i sfi på de senare kurserna i den egna studievägen. Det finns även behov av att möta eleverna som nybörjare och fortsättare även inom en enskild kurs. Det finns ett behov av att öka graden av korrekt nivåplacering i sfi vilket är ett av motiven bakom utredningens förslag om obligato- risk kartläggning med fokus på kartläggning av litteracitet nedan. Utredningens arbete visar att det finns möjligheter att öka graden av individanpassning genom ett antal olika åtgärder men att ett ut- ökat antal kurser inte är lösningen. Det är viktigare att arbeta med individanpassning ur ett didaktiskt perspektiv snarare än ett organi- satoriskt och frågan hanteras genom detta i huvudsak i utredningens avsnitt om stärkt kompetens för sfi-lärare. Fler timmar i sfi Utredningen har haft i uppgift att analysera och vid behov föreslå en utökad garanterad undervisningstid för sfi-studerande inom etabler- ingsprogrammet, och lämna nödvändiga författningsförslag. I utredningens promemoria29 besvarades samma fråga. Det finns inget som hindrar en kommun att erbjuda fler timmar i sfi vilket också sker på flera håll. Om huvudmannen gör bedömningen att grupper av elever eller enskilda elevers progression gynnas av att läsa fler timmar i sfi kan ett sådant upplägg göras. I pro- memorian lade utredningen fram ett förslag om en sammanhållen utbildning för de individer i etableringsprogrammet som omfattas av s.k. utbildningsplikt.30 Förslaget innefattade en garanterad undervis- ningstid om i genomsnitt där sfi kombineras med andra kurser i komvux, primärt orienteringskurser och kurser på grundläggande nivå. Det gjordes också en bedömning om att huvudmannen kan erbjuda samman- hållen utbildning till fler individer och därmed en ökad garanterad undervisningstid. Förslaget och bedömningen utgår från utredningens pedagogiska bedömning av vad som kan anses vara effektiv undervisning för den nyanlända individens lärande samt en bedömning av vad som kan vara På väg – mot stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. 30Förordning (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. rimliga förutsättningar för att organisera undervisningen så att ut- rymme finns för individanpassning och flexibilitet. Eleven ska exem- pelvis ha möjlighet till mängdträning och att delta i andra insatser utanför komvux. Utredningen menar att ingen ny information eller kunskap som kan motivera en omprövning av förslag och bedöm- ning har tillkommit under det arbete som har gjorts efter att pro- memorian lämnades. Således hanteras frågan om antal timmar på huvudmannanivå och den individuella bedömningen görs med fördel med grund i en kvalitativ kartläggning och med stöd av god studie- och yrkesvägledning. 7.4Utredningens förslag och bedömningar om studie- och yrkesvägledning och individuell studieplan Utredningen har ovan redogjort för problembild och utgångspunk- ter. Stärkt kvalitet och likvärdighet i arbetet med individuell studie- plan och studie- och yrkesvägledning kan åstadkommas genom att utredningens förslag och bedömningar inkluderas i det systematiska kvalitetsarbetet och att det kontinuerligt sker en utveckling av Skol- verkets befintliga stöd. Utredningen har under arbetet med betänkandet strävat efter att de olika delarna med dess förslag ska bilda en helhet med elevens kunskapsutveckling i fokus. Utveckling av studie- och yrkesvägled- ning och individuell studieplan relaterar till flera förslag och bedöm- ningar som presenteras i andra delar av betänkandet. Utredningens förslag och bedömningar om individuell studieplan och studie- och yrkesvägledning: •Införande av en obligatorisk bedömning av elevers kunskaper ge- nom kartläggning med fokus på litteracitet. •Den individuella studieplanen ska innehålla en individuell pro- gressionsplanering för elever i sfi. •Den individuella studieplanen bör innehålla en individuell pro- gressionsplanering för elever som läser svenska som andraspråk i kombinationsutbildningar. •Överföring av individuell studieplan mellan huvudmän. •Skolverket ska även fortsättningsvis stödja huvudmännens arbete med förbättrad kvalitet i studie- och yrkesvägledning. Obligatorisk kartläggning för bedömning av elevens kunskaper Utredningens förslag: Alla nyanlända elever som tas emot i sfi ska få sina kunskaper bedömda. Detta ska ske genom en obliga- torisk kartläggning med fokus på litteracitet. Kartläggningen ska genomföras på elevens modersmål eller starkaste språk, doku- menteras och lämnas till den lärare som ska ansvara för elevens inledande kurs i sfi. Obligatorisk litteracitetskartläggning som metod för bedömning av elevens kunskaper och litteracitetserfarenheter införs med syfte att gynna genomströmningen i sfi. Den litteracitetskartläggning som har tagit fram används redan men omfattningen är inte känd. För att öka likvärdigheten och kvaliteten med en ökad genom- strömning som följd behöver kartläggningen vara obligatorisk. Utredningen menar att noggrann kartläggning av elevers littera- citet är en förutsättning för att åstadkomma ett resursperspektiv där de vuxna elevernas erfarenheter och kunskaper synliggörs och där- med kan tas tillvara. Kartläggningen är också en förutsättning för en korrekt nivåplacering i sfi och utredningen menar att korrektheten i nivåplacering behöver öka. Det är viktigt att eleverna skrivs in på rätt studieväg, rätt kurs och att det finns kunskap om var i respektive kurs eleven befinner sig vid start. Den bedömning av elevens kunskaper genom kartläggning med fokus på litteracitet som utredningen föreslår ska bli obligatorisk omfattar elever som ska påbörja sfi och som kan betecknas som nybörjare. Bedömningen i form av kartläggning med fokus på litteracitet genomförs på ett språk som eleven behärskar och syftar till att kartlägga elevens kunskaper och erfarenhet när det gäller språklig kommunikation i olika sammanhang på andra språk än svenska. Det som framkommit vid kartläggningen utgör ett viktigt underlag vid lärarens planering av undervisningen i sfi. Kartläggningen kan med fördel genomföras som en orienteringskurs där verksam- hetens olika kompetenser samarbetar kring och med eleverna. Kartläggningen ska genomföras skyndsamt men för en noggrann process som ger ett gott underlag för upprättan- det av den individuella studieplanen. Utredningen ser inte ett behov av specifika implementerings- insatser. Huvudmännen har erfarenhet av att skapa processer och rutiner för kartläggningar i andra skolformer. Materialet finns redan tillgängligt och används i många verksamheter. Elever som är att beteckna som fortsättare i sfi genom att de i sfi eller på annat sätt har skaffat kunskaper i svenska ska inte ta del av kartläggning med fokus på litteracitet. Kartläggningen är för dessa elever uppenbart onödig. I stället kan de vara aktuella för en språklig bedömning med ut- gångspunkt i materialet Bygga svenska som utredningen föreslår i kapitel 11 om kompetens. Lärare i sfi tar regelbundet emot elever som inte är nybörjare i svenska språket och utredningen menar att en god progression på individnivå och en god genomströmning på aggregerad nivå förutsätter att verksamheten har en klar bild av elevens kunskaper. Genom en sådan bild kan undervisningen starta på rätt ställe i rätt kurs. Materialet Bygga svenska skapar på flera sätt en likvärdighet. Materialet ger möjlighet för lärare att utveckla ett gemensamt språk för sfi-elevers progression i svenska språket och ger flera olika möjligheter till samarbete och planering av undervis- ning. Materialet hjälper även läraren att synliggöra elevens språkliga progression för eleven själv. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om bedömningarna. Utredningen ställer sig bakom Valideringsdelegationens31 förslag om att en ny bestämmelse ska införas i skollagen som innebär att den som vill få sina kunskaper och sin kompetens kartlagt inför sin ut- bildning eller prövning inom vuxenutbildning erbjuds en inledande kartläggning. Valideringsdelegationen menar att en inledande kartläggning för- bättrar möjligheterna att erbjuda utbildning utifrån varje elevs förut- sättningar och behov. När individers kunskaper kartläggs kan studierna i större utsträckning anpassas efter kunskapsnivån. Kartläggningen bidrar till en realistisk studieplanering som utgår från den enskildes mål med utbildningen. Delegationen menar också att den inledande kartläggningen blir en viktig utgångspunkt för att ge vägledning som medför att felaktiga val kan undvikas. På en mer övergripande nivå Validering – för kompetensförsörjning och livslångt lärande. menar de också att resultaten av kartläggningarna kan användas i kommunernas arbete med att organisera utbildningsverksamheten mer effektivt. Utredningen menar att bedömning av elevers kunska- per i form av litteracitetskartläggning, språklig bedömning och in- ledande kartläggning kompletterar varandra med syfte att uppnå en effektivare utbildning i komvux. Utredningen ställer sig bakom det förslag som utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning föreslår i sitt betänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle om att instruktion ska ändras.32 De föreslår att det i förord- ningen (2015:1047) med instruktion för i 8 § skrivs in att myndigheten ska stödja huvudmännens arbete med karriärväg- ledning vilket denna utredning stödjer. Ändringen kan utgöra ett viktigt komplement till de förslag och bedömningar som redogörs för i det här betänkandet. Utredningens förslag: Den individuella studieplanen ska för elever i sfi innehålla en individuell progressionsplanering, IPP. Skolver- ket får meddela föreskrifter om utformningen av och innehållet i den individuella studieplanen. När utredningen föreslår att den individuella studieplanen ska inne- hålla en progressionsplanering tydliggörs ansvarsfördelningen i elev- dokumentationen. Ansvaret för det praktiska arbetet kring upprät- tande av individuella studieplaner samt revidering av dessa ska vara studie- och yrkesvägledarens liksom den studie- och yrkesvägled- ning som krävs för ett adekvat innehåll. Ansvaret för den individuella progressionsplaneringen ska vara lärarens och då i alla dess delar från kartläggning med fokus på litteracitet alternativt den språkliga be- dömningen, via kontinuerlig dokumentation under studierna till dess Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. avslut med betyg eller intyg. Rektor ansvarar för att organisera verk- samheten så att ett gynnsamt samarbete mellan dessa ansvarsområ- den kan finnas. Den individuella progressionsplaneringen ska vara en pedagogisk dokumentation och förslagsvis innehålla följande information: •Formativ och framåtsyftande planering av lärande och undervis- ning med tydliga och tidsatta mål för progression. •Extra anpassningar, stöd och andra insatser. •Bedömning av kunskaper och progression. Progressionsplaneringen sker i dialog mellan lärare och elev och ska- par förutsättningar för individanpassad undervisning. Planeringen ska vara ett underlag för formativ bedömning genom att lärare och elev tillsammans följer elevens progression. Läraren ska ansvara för att planeringen är uppdaterad och aktuell för eleven under hela kursen. Elevens pågående sfi-kurs ska vara tidsatt utifrån de förslag om införande om verksamhetspoäng som framförs i betänkandet. Det ska finnas en kontinuerlig bedömning av elevens progression i relation till såväl den aktuella kursens tidsramar som till elevens hela sfi-utbild- ning. Progressionsarbetet ska syfta till att erbjuda extra anpassningar, stöd och andra insatser inom ramen för de givna tidsramarna snarare än förlängning av kurserna. Detta med målet att korta elevens tid i sfi. Reglerna om extra anpassningar i skollagen33 gäller i sfi och övriga delar av komvux. I paragrafens tredje stycke anges nämligen uttryck- ligen att reglerna gäller i alla skolformer samt i fritidshemmet. Reg- lerna om extra anpassningar innebär att om det på något sätt kan befaras att en elev inte kommer nå de kunskapskrav som minst ska uppnås ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Extra anpassningar kan exempelvis vara att hjälpa en elev med att planera och strukturera sina studier. Det kan ske med hjälp av ett särskilt schema över skol- dagen, extra tydliga instruktioner eller stöd för att sätta igång arbetet. Till stöd i form av extra anpassningar hör även enstaka specialpeda- gogiska insatser , exempelvis . Likaså kan särskilda läromedel eller utrustning anses falla inom ramen för stöd 333 kap. 5 §. i form av extra anpassningar (prop. 2013/14:160, s. 21). Även om skol- lagens regler om särskilt stöd och åtgärdsprogram inte gäller för sfi och annan vuxenutbildning (se 3 kap. 6 § skollagen) måste det således ändå anses stå helt klart att utbildningen inom sfi ska bygga på en hög grad av individanpassning på ett sådant sätt att det är relevant att prata om stöd, även individuellt. Det kan handla såväl om konkreta an- passningar i undervisningssituationen inom ramen för reglerna om extra anpassningar, men även andra former av individanpassning som praktik och verksamhetsförlagt lärande och extra timmar i sfi. Bedömning av behov av extra anpassningar och stöd bör dokumen- teras kort och översiktligt i den individuella progressionsplaneringen. För elever som tar del av andra insatser i sfi, exempelvis deltar i arbetsplats- och verksamhetsförlagt lärande, ska även detta doku- menteras i progressionsplanen. Det ska finnas ett tydligt syfte med insatsen och mål för lärandet ska dokumenteras. I implementeringen av den individuella progressionsplaneringen är det lämpligt att det ingår information om vilka uppgifter som är lämpliga att dokumentera och vilka uppgifter som kan betecknas som känsliga. Exempelvis bör inte uppgifter som sjukfrånvaro doku- menteras. Alla uppgifter som kan kopplas till elevens kunskaps- utveckling har rättslig grund och ska därmed dokumenteras. Med rätt förutsättningar kan lärare med stöd av den individuella studieplanen och den individuella progressionsplaneringen åstad- komma en individanpassad undervisning. En pedagogisk dokumen- tation i form av progressionsplanering skapar ett underlag som kan följas upp systematiskt och som kan stötta lärare i dialog med skol- ledningen. Ett stort antal elever med extra anpassningar och andra stöd och insatser kan vara ett tecken på att rektor behöver se över organisationen och kan även synliggöra behov av kompetensutveck- ling. Elevernas progressionsplaneringar kan även utgöra ett underlag för lärares ämnesdidaktiska samtal.