sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Var femte kom- mun angav i delegationens och SKL:s enkät, som redovisades i förra årets rapport, att de hade genomfört validering inom ramen för en orienteringskurs /2017.51 /2014 var motsva- rande andel var fjärde kommun.52 50Sweco (2019) Projekt – processer och lärdomar från projektet, s. 12. 51Valideringsdelegationens årliga redovisning – , s. 29. 52Ds 2016:24 Validering med mervärde, s. 145. 3.4.5Myndigheten för utreder finansiering av validering för tillgodoräknande inom Inom saknas en stabil finansiering för bedömning av reell kompetens för tillträde och för tillgodoräknande. Myndigheten för () har i en pilotstudie om riktat statsbidrag för validering bland annat dragit slutsatsen att ekonomiska incita- ment är centralt för att öka användningen av validering.53 I En natio- nell strategi för validering (SOU 2017:18) framhöll Valideringsdele- gationen att MYH bör utreda hur en långsiktig ersättningsmodell för bedömning av reell kompetens kan utformas, och att alternativet att inrätta en sökbar kurs för bedömning av reell kompetens för tillgodoräknande, motsvarande orienteringskursen inom komvux, bör övervägas. genomförde MYH en utredning om finan- sieringsfrågan. Utredningens resultat visade att det är fler faktorer än enbart finansiering som bidrar till den låga omfattningen av vali- dering inom . Bland annat anges utbildningens upp- lägg och studiestödssystemet som bidragande faktorer. Myndig- heten har påbörjat en ny utredning med en bredare ansats med fokus på validering för tillgodoräknande. En delrapport beräknas vara klar . 3.4.6Högskolans resurstilldelningssystem missgynnar validering Bedömning av reell kompetens för behörighet och tillgodoräknande ingår i högskolans utbildningsuppdrag. Validering är en av de verk- samheter som normalt ska täckas av den generella resurstilldelningen för utbildningen. Inom lärarutbildningsområdet har dock särskilda medel tillförts för validering, bland annat för validering av yrkeskompetens för behörighet till yrkeslärarutbildningen och för validering inom det nationella (Vidareutbildning av lärare och förskollärare som saknar behörighet). tillkom en ytterligare särskild satsning inom lärarutbildningen. Sju lärosäten fick då i uppdrag att skapa fler och mer flexibla vägar in i 53Myndigheten för (2017) Pilotstudie Riktat statsbidrag för validering inom YH. läraryrket genom validering av reell kompetens och utveckling av poänggivande och påbyggnadsbara kurser.54 Satsningen är avsedd både för personer som redan arbetar i skolan men saknar behörig- hetsgivande lärarexamen och för dem som är intresserade av under- visningsområdet men ännu inte arbetar i skolan. Validering och bedömning av reell kompetens är en resurskrä- vande verksamhet. Både stöd och vägledning till individen i kartlägg- ningen av kompetensen och den individuella prövningen av kunskaper och färdigheter är tids- och resurskrävande. Dessutom tillkommer problemet att tillgodoräknade kurser inte utgör grund för ersättning. Valideringsdelegationen har därför – i delbetänkandet Validering i högskolan (SOU 2018:29) – gjort bedömningen att en särskild ersättning, vid sidan av ordinarie takbelopp, bör utbetalas till univer- sitet och högskolor för tillgodoräknanden som baseras på reell kom- petens.55 Regeringen har ännu inte återkommit i frågan. lämnade Styr- och resursutredningen sitt slutbetänkande med en samlad översyn av universitetens och högskolornas styrning, inklusive resurstilldelning.56 Betänkandet remissbehandlas för när- varande. För yrkesverksamma skulle en alternativ finansiering av valide- ring vara möjlig om validering av tidigare förvärvat kunnande kunde genomföras i samband med kompetensutveckling i en uppdrags- utbildning. saknas dock en möjlighet till tillgodoräknande inom ramen för en uppdragsutbildning inom högskolan. Detta leder till att utbildningstiden blir längre än nödvändigt för många deltagare vilket för arbetsgivaren utgör den största kostnaden vid uppdrags- utbildning. Valideringsdelegationen har i delbetänkandet Validering i högskolan föreslagit en ändring i förordningen (2002:760) om upp- dragsutbildning vid universitet och högskolor för att öppna möjlig- heter till effektivare uppdragsutbildning som bygger på den kunskap deltagarna redan förvärvat. Regeringen har ännu inte återkommit i frågan. 54Uppdrag om att skapa fler vägar in i läraryrket (U2018/03202/UH). 55SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, s. 213. 56SOU 2019:6 En långsiktig, samordnad och dialogbaserad styrning av högskolan. 3.4.7Branscherna uppfattar statens medfinansiering av utveckling av branschmodeller som otydlig och oförutsägbar Staten har avsatt medel som branscherna kan söka för att utveckla och vidareutveckla branschmodeller. administrerar ett sådant bidrag; statsbidraget för utveckling av stöd- strukturer för lärande på arbetsplatsen inom ramen för yrkesintro- duktionsavtal.57 Även statsbidraget för särskilda främjande- och utvecklingsinsatser för att påskynda nyanlända invandrares etabler- ing på arbetsmarknaden har haft betydelse för branschernas vidare- utveckling och anpassning av valideringsmodeller. Detta bidrag administreras av Arbetsförmedlingen. Båda statsbidragen riktar sig till arbetsmarknadens parter som ansöker om medlen gemensamt eller genom partssammansatta organ. Det primära syftet med dessa statsbidrag är inte att utveckla branschernas valideringsmodeller utan att främja olika målgruppers etablering på arbetsmarknaden. Merparten av statsbidraget för insatser som avser yrkesintroduktionsavtal har dock beviljats för utveckling av kompetensprofiler och valideringsmodeller. Av de 60 ansökningar som beviljades medel –2018 avsåg 42 insatser för att utveckla kompetensprofiler och valideringsmodeller.58 Parterna inom industrin svarade för av dessa ansökningar. Av Arbetsförmedlingens främjandemedel är det däremot en mindre andel som använts för utveckling av valideringsmodeller. Av de totalt som beviljades 2018 gick cirka 4,6 mil- joner kronor till vidareutveckling och anpassning av branschmodeller för att möta behoven bland nyanlända. Samtliga ansökningar som avsåg insatser för att vidareutveckla och anpassa valideringsmodeller beviljades. Även har endast en mindre andel av ansök- ningarna om främjandemedel avsett insatser för att utveckla och anpassa valideringsmodeller. De nyutvecklade eller reviderade valideringsmodellerna kommer till användning, såväl inom ramen för yrkesintroduktionsanställ- ningar och för nyanlända inom snabbspår, som för andra arbets- sökande och kopplade till utbildning inom komvux samt för stra- 57Förordning (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regio- nala stödfunktioner för yrkesutbildning. 58SOU 2018:81 YA lär dig jobbet på jobbet – Slutrapport av Nationell delegation för lärande på arbetsplatserna inom ramen för yrkesintroduktionsanställningar, s. 51. tegisk kompetensutveckling av anställda. Det behöver finnas fort- satta möjligheter till ekonomiskt stöd för utveckling av bransch- modeller också kommande år. Branscherna uppfattar att nuvarande tillgång till medel för utveck- ling och vidareutveckling av valideringsmodeller är otydlig och oför- utsägbar. Medlen finns hos olika myndigheter och osäkerheten om medel finns tillgängliga leder till en ryckig och mindre ändamålsenlig utveckling. Valideringsdelegationen avser att lämna förslag om en mer långsiktig statlig medfinansiering av utveckling och vidareutveckling av branschvalidering i slutbetänkandet som lämnas till regeringen . 3.4.8Utvecklingsprojekt med nationell förankring I nuvarande programperiod för Europeiska socialfonden (ESF) har ett tiotal nationellt beslutade ESF-projekt startats som bidrar till utveckling och ökad användning av validering. Exempel på sådana projekt är Regiovux (se avsnitt 3.2.3), (se av- snitt 3.3.1), Trygghetsfonden TSL:s projekt arbete och projekt industri. Projekten är nationellt förankrade men har en bred spridning, regionalt och/eller branschmässigt. Därutöver finns en varierad flora av regionalt beslutade ESF- projekt där validering ingår i större eller mindre omfattning. Svenska har gått igenom projektkatalogen och hittat cirka 25 pro- jekt som omfattar utveckling av validering eller användning av vali- deringsverktyg. Sannolikt finns dock fler projekt. Några av projek- ten har syftet att etablera regionala plattformar för validering (se avsnitt 3.4.3). Projekten är ganska jämnt fördelade mellan program- område 1 (Kompetensförsörjning) och programområde 2 (Öka över- gångarna till arbete), de senare ofta med fokus på att underlätta eta- blering på arbetsmarknaden för utrikes födda. Vissa projekt har fokus på särskilda yrkesområden såsom industri, vård och omsorg, bygg, fastighetsservice, kock och livsmedelsproduktion. För att de regionalt beslutade projekten ska få långsiktiga effekter är det centralt att lokala, regionala och nationella aktörer har samma bild av vad som behöver utvecklas och hur detta kan åstadkommas. Lokala lösningar som inte är förankrade hos nationella aktörer löser inte de långsiktiga utmaningarna – detta förutsätter samordning och konsensus mellan lokal och nationell nivå. Det finns också en risk att olika regionala projekt jobbar fram parallella, alternativa lös- ningar som motverkar ett långsiktigt hållbart valideringsarbete. I nu- varande programperiod beslutas av socialfondsmedlen på regional nivå och på nationell nivå.59 Med många aktörer som ska erbjuda validering behövs tydlig och enhetlig information. Ansvariga myndigheter bör därför samverka om information om validering och arbetsmarknadens parter bör in- formera om validering i de egna informationskanalerna. Validering behöver vara nära kopplat till en väl fungerande vägledning och väg- ledares kompetens om validering behöver säkerställas. 3.5.1Myndighetssamverkan om kommunikation om validering fortsätter Myndigheterna som ingår i Valideringsdelegationen har bedrivit ett myndighetsövergripande samarbete för att kommunika- tionen om validering ska vara samordnad, behovsanpassad, lättill- gänglig, korrekt och nås intuitivt, oavsett myndighetsingång. Ut- veckling av kommunikationen om validering, både den interna och den externa, har av myndigheterna identifierats som kärnan i det som de kan ta ett gemensamt ansvar för. I styrgruppen för den fördjupade myndighetssamverkan, som har myndighetschefernas mandat att leda och prioritera samverkans- arbetet, finns representanter från samtliga berörda myndigheter.60 På styrgruppens uppdrag har en arbetsgrupp med kommunikatörer tagit fram en myndighetsgemensam kommunikationsstrategi om validering. Strategin omfattar en gemensam beskrivning av valider- ing, kunskapsmål och beteendemål för respektive målgrupp, en väg- 59Europeiska socialfonden (2014) Nationellt socialfondsprogram för investering för tillväxt och sysselsättning 2014–2020. 60Arbetsförmedlingen, , Myndigheten för , Universitets- och högskolerådet, , Svenska samt Valideringsdelegationen. Ordförande- skapet i styrgruppen roterar årsvis mellan medverkande myndigheter. ledande målgruppsanpassad information samt förslag till rekom- mendationer om hur arbetet ska tas vidare . Som resultat av myndigheternas samarbete finns nu tydligare, målgruppsanpassad och mer enhetligt utformad information på re- spektive myndighets webbplats. Det finns också länkar som hjälper besökarna att hitta vidare till rätt myndighet beroende på besökarens behov av information. genomfördes en målgrupps- analys för att undersöka kunskap och attityd om validering som feno- men hos grupperna allmänhet, arbetsgivare, utbildningsanordnare och vägledare (se avsnitt 3.5.2). Resultaten från undersökningen kommer att ligga till grund för myndigheternas fortsatta insatser för att öka kännedomen om validering hos olika målgrupper. Ett ytter- ligare mål för den fördjupade myndighetssamverkan är att öka känne- domen och bredda kompetensen om validering internt på myndig- heterna. anordnas därför en gemensam konferens som vänder sig till chefer och nyckelpersoner i respektive myndighet. 3.5.2Positiva attityder till validering men behov av bättre information Inom ramen för myndigheternas samverkan om validering fick i uppdrag att undersöka olika målgruppers kännedom om och inställning till validering.61 Datainsamlingen skedde med hjälp av webbenkäter som genomfördes januari–. Enkäten till allmänheten besvarades av 511 personer från en riksre- presentativ webbpanel. Bland de svarande var yrkesverk- samma, arbetslösa och studerande. Enkäten till arbetsgivare besvarades av 291 personer i ledande befattning med ansvar för eller koppling till rekrytering (VD, HR etc.) inom privat () och offentlig (, varav kommu- ner) sektor.62 61Myndigheten för var beställare av undersökningen. 62Det genomfördes också enkäter till studie- och yrkesvägledare respektive utbildnings- aktörer. Dessa enkäter har dock en skev fördelning av svarande vilket gör att resultaten inte är representativa för aktörsgrupperna som helhet. Enkäten till studie- och yrkesvägledare besvarades av 177 personer vilka huvudsakligen () arbetar inom kommunsektorn. som ställdes till utbildningsaktörer besvarades av 306 personer, varav 55 pro- cent var anordnare av yrkeshögskoleutbildning, var verksamma inom vuxenutbildning och universitet och högskolor. Bland allmänheten är begreppet validering relativt välkänt, men inte dess praktiska innebörd. Från enkäten framgår dock att behovet av validering är stort. Mer än hälften av de svarande ansåg att de har kunskap och kompetens som de saknar papper eller intyg på. Tre av tio uppgav att de har låtit bli att söka jobb de varit intresserade av på grund av att de saknat dokumentation på kompetens eller kun- skaper. Var fjärde svarade att avsaknaden av papper eller intyg har gjort att de inte sökt en utbildning de skulle vilja gå. Många av de svarande hade funderat på att byta yrke eller påbörja en utbildning, . Det främsta hindret för att söka sig vidare var ekonomi, men på andra plats bland upplevda hinder kom formella krav/behörighet. Detta hinder uppgavs av var tredje som funderat på att byta yrke eller påbörja en utbildning. För dem som funderat på utbildning var två ytterligare vanliga hinder att utbildningen är för lång () och att det saknas utbildningar som kan kombineras med arbetet (). Hälften av de svarande menade att lusten att ställa om och söka en ny utbildning eller nytt jobb skulle öka om de med hjälp av validering kunde intyga sin faktiska kompetens. Svaren på frågan om vad som hindrar dem att efterfråga validering visar dock på en ut- bredd osäkerhet om värdet av validering och vart man ska vända sig (se figur 3.2). Figur 3.2 Vad hindrar dig att efterfråga validering? Källa: Målgruppsanalys utförd av januari–. Inom arbetslivet är validering ett känt begrepp – av de svarande hade tidigare hört talas om validering. Två av tre arbets- givare uppgav att de känner till validering som ett verktyg att säker- ställa rätt kompetens när de rekryterar nya medarbetare. Nästan sex av tio arbetsgivare kände också till att de kan använda validering som ett verktyg för att ta reda på vilken kompetens deras anställda har och använda denna kartläggning som underlag för kompetensut- veckling och långsiktig kompetensförsörjning. Av dem som känner till begreppet var det dock som svarade att de inte visste vart de skulle vända sig för att få information och stöd i hur validering kan användas som verktyg för rekrytering, kompetensutveckling och långsiktig kompetensförsörjning. Framför allt var det företag och organisationer med färre anställda samt inom privat sektor som inte vet hur och var de kan få information och stöd. Attityden till validerad kompetens är tydligt positiv bland arbets- givarna. Huvuddelen av respondenterna menade att de värderar intyg från validering och formella betyg som likvärdigt vid rekryter- ing (se figur 3.3). Det var också en större andel som uppgav att de skulle föredra intyg från validering än som skulle föredra formella betyg. Som motivering till att föredra intyg från validering framför betyg nämndes bland annat att ”validering är ett kvitto på vad per- sonen har för kompetens och är mer relevant för yrket som personen söker till”, ”valideringen täcker in kunskap som inhämtats på annat sätt än i skolan”, ”nyare bedömning, skolbetyg blir snabbt inaktuella”, ”erfarenhet värdesätts om valideringen är pålitlig” och ”då känner jag mig mera säker på att personen klarar jobbet”. Figur 3.3 Arbetsgivares värdering av validering mot formella betyg Källa: Målgruppsanalys utförd av januari –. 3.5.3Tillgång till vägledning kopplad till validering Arbetsförmedlingen fick 2018 i uppdrag att utveckla arbetet med vägledning, bland annat genom att genomföra en förstudie i syfte att undersöka hur en digital vägledningsplattform kan etableras.63 I en sådan plattform skulle besökare också kunna ta del av relevant infor- mation om möjligheter till validering. Arbetsförmedlingen redovisade förstudien till . Reger- ingen har ännu inte tagit ställning till det fortsatta arbetet för att utveckla en digital vägledningsplattform. tog Arbetsförmedlingen också fram en strategi för karriärvägledning med syfte att stärka myndighetens karriärväg- ledande roll. avser myndigheten att arbeta mot fyra strategiska mål. I strategin anges att validering ska användas som verktyg vid karriärvägledning när behov finns och att det är viktigt att kunna tolka resultaten av en validering för att kunna ge vägled- 63Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. ning så att valideringen kan följas av relevanta insatser. Inom myn- digheten har man tagit fram en webbutbildning om karriärvägled- ning för intern kompetensutveckling. har tagit fram stödmaterial som bland annat riktar sig till vägledningsfunktionen (se avsnitt 3.3.2). Ett nytt verktyg för kartläggning av yrkeskunskaper lanserades vilket () finns tillgängligt på sex språk. Sidan med kartläggnings- verktyget besöks av cirka 200 användare per dag. Valideringsutbild- ningarna (se avsnitt 3.3.5) är ett ytterligare exempel på insatser för att stödja vägledarnas roll i valideringsprocessen. I mål- gruppsundersökningen som genomfördes framkommer dock att många studie- och yrkesvägledare (av dem som besvarat enkäten) inte vet vart de kan vända sig för att få information om validering (se avsnitt 3.5.2). Flera av lärosätena som medverkat i pilotverksamheten för be- dömning av reell kompetens () lyfter i sina rapporter fram vikten av vägledning, både vad gäller vägledning för kvalitetssäkring av ansökningar och i samband med en första kartläggning av en sökandes förutsättningar för bedömning. Flera lärosäten har också genomfört särskilda utbildningsinsatser för personal inom områ- det.64 Det är också relativt vanligt med en central ingång för ansök- ningar om bedömning av reell kompetens bland de universitet och högskolor som medverkade i pilotverksamheten. Med en central in- gång förbättras förutsättningarna att ge den sökande stöd och väg- ledning i valideringsprocessen. 3.5.4Lätt åtkomlig information och vägledning om validering på myndigheternas webbplatser På finns information om vad valide- ring är och länkar till information om branschmodellerna hos Myndigheten för och om bedömning av utländska utbildningar hos Universitets- och högskolerådet. På sidan med de egna valideringstjänsterna har man tydliggjort vilka yrkesroller som omfattas av valideringsprogrammet. På Statens skolverks nya webbplats som lanserades finns målgruppsanpassad information om validering, riktad till 64Universitets och högskolerådet (2019) Pilotverksamheten för bedömning av reell kompe- tens (), dnr 00399-2019. bland andra studie- och yrkesvägledare. Där presenteras såväl till- gängliga stöd och verktyg som kan vara användbara för personer som jobbar med vägledning, kartläggning eller bedömning som övergri- pande information om vad validering är. Informationen hittas under olika målgruppsingångar och är därmed uppdelad på flera delar av webbplatsen, vilket kan göra det svårt att hitta det man söker. På webbplatsen finns även webbutbildningen om validering samt infor- mation med länkar till uppdragsutbildningen Validering i praktiken. Myndigheten för () har en särskild ingång på sin webbplats för information om validering. Där finns bland annat information om branschernas arbete med validering och länkar vidare till befintliga branschmodeller. Av MYH:s information fram- går dock inte vilka av branschmodellerna som är operativa och var i landet respektive modell är tillgänglig. på- började myndigheten ett arbete med att uppdatera informationen om branschernas valideringsmodeller på sin webbplats. Under samma ingång finns också kortfattad information om validering inom respek- tive utbildningsform (och kontakttolkutbildning). Relevant stöd för dem som arbetar med validering av reell kom- petens är integrerat under respektive utbildningsform. planerar MYH också att förtydliga informationen på webbplatsen om möjligheter att bli behörig till en utbildning genom reell kompetens. På finns även målgrupps- anpassade länkar till andra myndigheters webbplatser. Universitets- och högskolerådet (UHR) har information på webb- platserna och studera.nu om möjligheterna att ansöka om bedömning av reell kompetens för behörighet till utbildning. På går det också att hitta övergripande information om man söker på ordet validering. Där finns också målgruppsan- passade länkar till andra myndigheters webbplatser. Det saknas dock information och stöd för dem som arbetar med bedömning av reell kompetens inom högskolan, liknande det som finns hos och . stöttar regionerna med erfarenhet och kunskap i arbetet med kompetensförsörjning och att etablera effektiva struk- turer för validering. Inom uppdrag som rör Smart industri och Kom- petensförsörjning finns flera projekt där validering ingår som en viktig del. kommer myndigheten ta fram ett digitalt verk- tyg som underlättar företagares möjligheter att arbeta strategiskt med sin kompetensförsörjning, bland annat genom validering.65 Tillväxt- verket kommer även att genomföra ett egeninitierat program för stra- tegisk kompetensförsörjning och ta fram information till om hur man kan utveckla sitt företag med hjälp av strategiskt kom- petensförsörjningsarbete. På finns även målgruppsanpassade länkar gällande validering som leder till andra myndigheters webbplatser. 3.5.5Stora variationer mellan lärosäten i hur man informerar om möjligheten till validering Inom högskolan är det respektive lärosäte som ansvarar för valider- ing av reell kompetens för behörighet eller tillgodoräknande. Det är därför viktigt att sökande och studenter kan hitta relevant infor- mation om möjligheten att ansöka om bedömning. Valideringsdele- gationens kansli har kartlagt samtliga lärosätens webbplatser för att ta reda på om det finns tydlig och lättförståelig information om bedömning av reell kompetens. Informationen på webbplatserna är genomgående bättre hos de lärosäten som deltagit i än hos övriga lärosäten (se tabell 3.4). Information om bedömning av reell kompetens för till- godoräknande är dock mindre vanligt förekommande än informa- tion om att sökande kan få sin reella kompetens bedömd för be- hörighet till utbildning. Tio lärosäten saknar helt information om såväl behörighet som tillgodoräknande grundat på reell kompetens. Samtliga 23 lärosäten som deltog i har infor- mation om bedömning av reell kompetens för behörighet. Men hos endast 9 av dem är informationen både lätt att hitta och lätt att för- stå. Bland övriga 25 lärosäten är det drygt hälften som har infor- mation, men endast hos 2 av dem är den både lätt att hitta och lätt att förstå. Känner man inte till begreppet reell kompetens är infor- mationen svår att hitta hos vart tredje av samtliga lärosäten. Tydlig och praktisk information om hur man ansöker om bedöm- ning av reell kompetens för behörighet och om hur processen går till finns på 15 lärosätens webbplatser.