sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Eftersom en centraliserad hantering av urvalsgrunder och antagning antas vara mindre segregerande än en lokal föreslogs att systemet administreras av i en regional organisation.19 Obehöriga lärare och avsaknad av kollegialt eller nationellt stöd För att målrelaterade betyg ska bli likvärdiga och inte öka bör betygssättande lärare ha tillgång till någon form av stöd eller refe- rens. Det kan till exempel handla om nationella prov eller nationella bedömningsstöd, men det kan även innefatta goda rutiner för kolle- giala samtal inom skolan, mellan skolor eller kommunövergripande. Sådant stöd kan dock saknas på grund av flera orsaker. Dels finns det en lärarbrist och en relativt stor andel obehöriga lärare i skolan, i vissa kommuner finns ingen behörig lärare alls i vissa ämnen, samt skolor där endast en lärare undervisar i vissa ämnen. Då uppstår problem för läraren och huvudmannen både att ha kollegiala utbyten och att följa upp om betygssättningen är korrekt. Dels har lärarna i vissa ämnen inga nationella prov eller bedömningsstöd att relatera till vid betygssättningen. Ämnen i som inte har nationella prov tenderar att ha höga betygsgenomsnitt, särskilt de praktiska och estetiska ämnena. Det är också ämnen som ofta endast har en lärare på en skola, och där det alltså inte finns möjlighet till kollegiala samtal om vad som är en rimlig nivå för olika betyg i relation till kraven. Det finns skolor där genomsnittet av elevernas betygs- värden i ämnena hem- och konsumentkunskap, musik, bild och slöjd överstiger 17,5 (årskurs 9 ). Det innebär att majo- riteten av eleverna på skolan har fått betyget A i dessa ämnen. Vi menar att problemet med omotiverat höga betyg på grund av att lärare inte ges de förutsättningar och det stöd de behöver vid betygssättningen finns i hela landet. Problemet med omotiverat höga betyg kan dock ytterligare förstärkas i storstadsområdena på grund av skolvalet. Betygsstatistiken visar att de 20 grundskolor i som har gett sina elever i årskurs 9 högst betygspoäng i ämnet hem- och konsumentkunskap till övervägande del ligger i eller i absolut närhet av , eller . Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning som toppar listan har en genomsnittlig betygspoäng på 19,9 i hem och konsumentkunskap, vilket innebär att i princip alla elever på skolan har fått betyget A i ämnet. Samma skola har betygspoäng 19,7 i slöjd, 19,4 i musik och 18,8 i bild. Att praktiskt taget alla elever i årskurs 9 på skolan har fått höga betyg i dessa ämnen är teoretiskt fullt möjligt men ändå, enligt utred- ningen, ett resultat som bör följas upp av rektorn och huvudman. Även om det inte går att generalisera utifrån dessa siffror ger det vissa indi- kationer på att konkurrens om elever i storstadsområden kan driva betygen uppåt. Huvudmännens olika förutsättningar och målen om ökad måluppfyllelse är ett avlångt land med bland annat olika förutsättningar mellan norr och söder, storstad och glesbygd. Skolhuvudmännens förutsätt- ningar för sina verksamheter skiljer sig därmed också mycket åt. Det råder dessutom ett ekonomiskt läge som leder till att många kom- muner måste spara på skolan, vilket i sin tur kan leda till lägre lärartät- het, färre läromedel och minskade resurser för elevhälsan. Vi har också en situation med många obehöriga lärare i framför allt glesbygdskom- muner. Det finns som tidigare nämnts kommuner som helt saknar behöriga lärare i vissa ämnen. I en del kommuner är dessutom omsätt- ningen på rektorer mycket hög. Faktorer som obehöriga lärare, bespar- ingar och omsättning av rektorer kan medföra en försämrad likvär- dighet i både utbildningen och betygssättningen. Det finns risk att en sådan situation leder till betygsinflation och olikvärdig betygssätt- ning eftersom det saknas en mer generell bedömarkompetens i lärar- kollegiet och även en kontinuitet i den systematiska uppföljningen av skolans betygsresultat som ingår i rektorsansvaret. Några av de huvudmän som utredningen har träffat beskriver dess- utom att de aktivt arbetar för att skolornas resultat (elevernas betyg) ska öka år . Att betygen ökar blir då ett kvalitetsmått för att visa på ökad måluppfyllelse. Vi har dock inte i något av dessa möten upplevt att målet om ökad måluppfyllelse kopplas till ett resonemang om vad eleverna ska lära sig. Lokala eller nationella insatser, som Läs- lyftet eller Matematiklyftet, kan visserligen leda till ökad kvalitet i undervisningen och i förlängningen ökade betyg, är det inte realistiskt att förvänta sig att betygen ska öka år , eftersom det Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning innebär att eleverna i varje årskull ska prestera bättre än eleverna i föregående årskull. Vi menar därför att en uttalad förväntan på en ökad måluppfyllelse i skolan kan medföra risk för en betygsutveckling som inte kan anses rimlig i förhållande till hur elevers kunskaper utvecklas. Det förekommer påtryckningar på lärare att sätta högre betyg Svenska lärare är ytterst ansvariga för såväl bedömningen av de natio- nella proven som för elevernas betyg. Detta är relativt unikt i en inter- nationell jämförelse. Det ger mycket professionell frihet till läraren men betyder att det finns en större risk att den enskilde läraren utsätts för påtryckningar inför betygssättningen. En rapport från visar att situationen för lärarna i detta avseende har försämrats . Det har blivit alltfler klagomål och påtryckningar från elever och vårdnadshavare, bland annat när det gäller betygssättningen. Påtryckningarna att sätta högre betyg kan även komma från skolans rektor.20 En sådan arbets- situation kan leda till att lärarna känner sig tvungna att samla in många underlag inför betygssättningen och bedömningen riskerar på så vis att bli viktigare än att bedriva undervisning. Påtryckningarna kan även bidra till att lärarna blir otrygga i sin yrkesutövning och därför sätter felaktiga betyg. 17.1.5Nationella kunskapsmätningar kan utgöra verktyg för att mäta betygsinflation Av sammanställningen av kunskapsläget om betygsinflation och olik- värdig betygssättning (bilaga 5) och av våra resonemang i detta kapi- tel framgår att det inte finns något säkert sätt att påvisa och mäta betygsinflation i . De nationella proven är inte utformade för att jämföra elevers resultat (trend) och de internationella kun- skapsmätningarna har vissa begränsningar eftersom de bara mäter kun- skaper i vissa ämnen och innehållet i mätningarna inte fullt ut mot- svarar de svenska kurs- och ämnesplanerna. Ett system för att mäta svenska elevers kunskaper skulle kunna bidra till att skapa en bild av i hur stor utsträckning betygsinflation förekommer , för 20Lärarnas riksförbund (2016). Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning att kunna analysera orsakerna och på så sätt göra det lättare att sätta in adekvata insatser. Utredningen om nationella prov föreslog i sitt betänkande ett system för nationell kunskapsutvärdering (NKU) vars syfte skulle vara att ge information om kunskapsutvecklingen på nationell nivå . Av betänkandet framgick att de nationella provens utform- ning gör att den information de ger inte kan jämföras . Utred- ningen föreslog därför en försöksverksamhet med ett nytt system för trendmätning. Systemet skulle byggas upp med ramverk, teknik för genomförande, bedömning och analys samt en organisation för att utveckla utvärderingen.21 underströk i sitt slut- betänkande att det är angeläget att regeringen ger hög prioritet åt förslaget från utredningen om nationella prov om att utveckla bland annat kunskapsutvärderingar, eftersom detta kan öka likvärdigheten för eleverna.22 Regeringen har inte gått vidare med förslaget om NKU. En variant av nationell kunskapsutvärdering, som framförts till , är att skapa stora provbanker där förmågor i alla ämnen kan testas digitalt i prov som sätts samman slumpmässigt uti- från provbanken. Uppgifternas antal kan viktas beroende på den tyngd man anser att olika ämnen ska ha, och de kan distribueras slump- mässigt. Eftersom proven inte har till syfte att pröva den enskilda elevens kunnande, utan ska mäta kunskapsutveckling , kan provformatet begränsas till enbart flervalsfrågor, liknande högskole- provet, vilka kan rättas digitalt och automatiskt. Provresultatet pre- senteras till skolan i form av ett genomsnittsresultat för alla elever, enskilda elever får alltså inte ta del av sina resultat. Lärarna måste sedan ta hänsyn till genomsnittet när de sätter sina betyg och avvikelser från skolans tilldelade betygsgenomsnitt accepteras inte (se mer om ankring av provresultat i betygen i avsnitt 17.3). Förutsatt att uppgifterna i provbanken kan anses hålla samma svårighetsgrad kan resultaten på proven användas för att studera kunskapsutveckling . Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning 17.1.6Det finns behov av insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning Betygsinflation och olikvärdig betygssättning skapar problem Vi har konstaterat att betygsinflation är svårfångat och att det inte med säkerhet går att empiriskt fastställa att det finns. En nationell kunskapsutvärdering liknande den som beskrivs i ovanstående av- snitt skulle kunna vara ett sätt att få en bättre bild av hur svenska elevers kunskaper utvecklas . Vi ser dock att betygen i vissa ämnen har ökat på ett sätt som förmodligen inte motsvarar elevernas kunskapsutveckling, framför allt i den obligatoriska skolan, och att denna ökning har pågått sedan de målrelaterade betygen infördes. Vi ser också att det finns problem med olikvärdig betygssättning i både grund- och gymnasieskolan, bland annat på grund av att lärare har svårigheter att tolka kunskapskraven på ett likvärdigt sätt. Denna pro- blematik framkommer i ett flertal rapporter från myndigheter och forskare. Det finns även tendenser till att lärare använder sig av relativ betygssättning, det vill säga betygssätter utifrån elevgruppens kun- skapsnivå och inte utifrån kunskapskraven. Vi har låtit genomföra en intervjustudie med elva forskare och före- trädare för organisationer inom skolsektorn (se kapitel 10). De anser samtliga att betygsinflation finns och att den är ett stort problem. Huvudmän, rektorer, lärare och andra skolaktörer som utredningen har träffat instämmer i den bedömningen. Det innebär att även om viinte kan fastställa omfattningen av betygsinflationen anser många att betygsinflation är ett stort problem. Vi ser att detta kan leda till att tilltron till betygssystemet urholkas vilket i förlängningen kan med- föra att betygen förlorar sin legitimitet som urvalsinstrument till nästa nivå i utbildningssystemet. Sammantaget anser vi mot bakgrund av vad som framkommit i utredningens arbete att det finns tillräcklig grund för att sätta in mer omfattande insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning än vad som redan görs, framför allt mot bakgrund av att betygen används till urval till nästa utbildningsnivå. Det behövs dock delvis olika insatser för att motverka betygsinflation respektive olikvärdig betygssättning. Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning Oavsett hur kunskapskrav eller betygskriterier utformas kan det vara svårt att nå en helt likvärdig betygssättning eftersom betygssättning ytterst handlar om en subjektiv bedömning. är lärares be- dömarkompetens och sambedömning av stor betydelse för att nå en så likvärdig betygssättning som möjligt. Insatserna handlar därför del- vis om att stärka lärares bedömarkompetens och att huvudmannen, eller rektorn, följer upp och utvärderar skolans betygsutveckling. Det kan även behövas andra insatser för att säkerställa att de natio- nella proven bättre kan användas som stöd vid betygssättningen. När det gäller betygsinflation är det bland annat yttre faktorer som påverkar, det vill säga det handlar inte lika mycket om lärares bedömarkompetens. För att motverka detta krävs mer omfattande insatser som att betygen ankras i exempelvis prov eller att någon form av examensprov införs i gymnasieskolan. Dylika insatser har även framförts av som anser att de svenska betygen kan göras mer likvärdiga genom att resultaten på externt bedömda nationella prov får utgöra riktmärken för betygssättningen i stort.23 Det är centralt att den reglering som följer av de insatser som utredningen föreslår också efterlevs av huvudmän, rektorer och lärare. Det kan därför finnas ett behov av att stärka tillsynen av lärarnas och huvudmännens regelefterlevnad vad gäller betygssättning. Vi inser att det finns en risk att skolans arbete och utveckling hämmas om lärare och huvudmän upplever att det ständigt finns ett hot om sank- tioner, inte minst om reglerna för betygssättning ytterligare skärps för att förhindra betygsinflation och olikvärdig betygssättning. Vi tycker ändå att insatser mot betygsinflation och olikvärdig betygs- sättning blir verkningslösa om de inte efterlevs. Vi anser därför att det kan finnas behov av att ytterligare sanktioner från Skolinspektionen ska kunna genomföras. Utifrån ovan bakgrund beskriver vi i de följande avsnitten insatser för att stärka likvärdigheten och motverka betygsinflation. Vi börjar med att beskriva insatser som kan genomföras på kortare eller . Vi beskriver därefter tre insatser som är kopplade till användan- det av prov och behöver utredas vidare. Avslutningsvis tar vi upp vad som kan behöva göras om inga av dessa insatser får avsedd effekt och resonerar om att införandet av ett nytt betygssystem kanske är det 23OECD (2019). Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning som återstår om inga andra åtgärder kan motverka betygsinflationen och den olikvärdiga betygssättningen. 17.2Befintliga och planerade insatser samt möjliga nya insatser på kortare eller I detta avsnitt redovisar utredningen statliga insatser som är befint- liga och planerade. Vi gör även en bedömning av vilka nya insatser som skulle vara möjliga att genomföra på både kort och lång sikt. I samt- liga fall utgår de nya insatserna från liknande befintliga insatser, både svenska och internationella. Alla insatser vi tar upp anser vi har eller kan ha betydelse för arbetet med att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning och alla är möjliga att införa i det befintliga skolsystemet. 17.2.1Påbörjade och planerade insatser samt möjliga nya insatser Insatser som är påbörjade – extern bedömning och betygssättning av nationella prov har länge haft ett system där den undervisande läraren både bedömer och betygssätter elevernas resultat på de nationella proven och sätter elevernas betyg. med flera konstaterar att till- förlitligheten i provresultaten kan ifrågasättas eftersom Skolinspek- tionens omrättningar visar att det finns en betydande spridning i hur proven bedöms på olika skolor och hur olika elevers resultat värde- ras.24 har även lyft frågan om tillförlitligheten med att lärare bedömer proven själva. Enligt skulle reliabiliteten i bedöm- ningen öka om provens bedömdes externt.25 Frågan om bland annat extern bedömning behandlades av Utredningen om nationella prov. Utredningen föreslog en digitaliser- ing av de nationella proven, alltså att proven genomförs med hjälp av digitala verktyg. Inom ramen för en föreslagen försöksverksamhet med datorbaserade prov föreslog utredningen också att extern bedöm- ning av de nationella proven skulle ingå. 24Gustafsson, och Vlachos (2016). 25OECD (2019). Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning att en fördel med att lärare själva bedömer elevernas prov är att de får information om elevernas kunskapsutveckling, men en nackdel är att de lägger in sina egna värderingar om eleverna i bedömningen.26 Utifrån utredningens förslag har fått i uppdrag att genom- föra en försöksverksamhet med ett stegvist införande av digitaliserade prov och extern bedömning.27 De första digitala proven ska genom- föras . Proven ska med hjälp av digital teknik fördelas och be- dömas externt, det vill säga av någon annan än den undervisande läraren, vilket minskar risken för att subjektivitet kan påverka be- dömningen.28 har även i uppdrag att utreda hur central rätt- ning av nationella prov kan införas. ska kartlägga de åtgär- der som krävs för ett införande av en central rättning samt föreslå en organisation för en sådan funktion inom en befintlig statlig myndig- het eller som ett självständigt organ. Uppdraget ska redovisas 15 okto- ber 2020.29 Vi instämmer i att avidentifiering av proven, extern bedömning och central rättning kan vara åtgärder för att öka likvärdigheten i be- dömningarna. Detta är angeläget eftersom provresultatet särskilt ska beaktas av läraren vid betygssättningen.30 Försöksverksamheten med extern bedömning är ännu inte avslutad och inga beslut är fattade om ett införande. Flera av de lärare som vi har träffat arbetar dock redan nu med en variant av extern bedöm- ning. Lärarna byter elevlösningar med varandra inför bedömningen av det nationella provet och bedömer på så sätt avidentifierade elevlös- ningar. Det är viktigt att poängtera att dessa insatser naturligtvis bara är verksamma för de ämnen eller kurser som har nationella prov. Det är också avgörande att lärarna som ska särskilt beakta provresultatet vid betygssättningen känner förtroende för att den externa bedöm- ningen eller centrala rättningen är korrekt. Annars finns en risk att den betygssättande läraren bortser från resultatet eller gör en egen bedömning av provet. 27U2017/03739/GV. 28Information om digitalisering av de nationella proven finns på webb. /om-oss/var-verksamhet/skolverkets-prioriterade-omraden/digitalisering /digitala-nationella-prov/digitalisering-av-de-nationella-proven (). 3010 kap. 20a §, 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a § skollagen. Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning Befintliga insatser – bedömarkompetens Som nämnts tidigare finns det svårigheter med likvärdig bedömning och betygssättning vilket bland annat kan förstärkas av detaljerade och omfattande kunskapskrav som varje lärare ska tolka.31 Det är dock möjligt att genom fortbildning och kollegiala diskussioner hitta gemensamma referensramar kring tillämpningen av kunskapskraven och på så sätt öka likvärdigheten i betygssättningen. Stödmaterial för detta har tillhandahållits av , och det är tro- ligt att det har bidragit till att skapa viss samsyn mellan lärare. erbjuder vidare bedömarkurser på sin webb. Där finns kurser om bland annat betygssättning, återkoppling till elever, doku- mentation av elevers kunskaper och likvärdighet i bedömning och betygssättning. Målgruppen är lärare som arbetar i skolformer där betyg sätts och insatserna ska bidra till att skapa förutsättningar för barns utveckling och lärande samt förbättrade kunskapsresultat för eleverna. Webbkursen om likvärdighet i bedömning och betygssätt- ning handlar specifikt om att få kunskaper om att arbeta kollegialt och om betydelsen av prov och bedömningsstöd. Dessutom erbjuds bedömda och kommenterade elevlösningar i olika ämnen i bedömningsportal. De nationella provens bedömningsanvisningar innehåller även de bedömda, kommenterade och betygssatta elevlösningar. Bedömda elevlösningar kallas ofta för benchmarks och är ett sätt att skapa en gemensam referensram hos lärare för vilka kunskaper som motsvarar ett visst betyg. Det bör beaktas att dessa befintliga insatser redan funnits tillgäng- liga under , och vår bedömning är att mycket av det som kan göras för att stötta lärarnas bedömarkompetens redan är gjort i form av insatser och kurser. Ytterligare satsningar på den här typen av stöd kommer enligt oss därför möjligen inte att ge några synbara effekter. Vi ser dock att utbildning i bedömning kan stärkas inom två områden, som vi redovisar i det följande. 31Skolverket (2016a) och (2019a). Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning Nationella professionsprogram föreslås införas och ska erbjuda ett strukturerat utbud av kompetensutveckling.32 Syftet är att öka läraryrkets attraktionskraft och stärka det pedago- giska ledarskapet genom att skapa förutsättningar för lärares, förskol- lärares och skolledares professionella utveckling genom hela yrkes- livet. Enligt utredningen skulle kurser om bedömning och betygssätt- ning kunna ingå i de kommande professionsprogrammen. ingår särskilda moment i betyg och bedömning i lärarutbild- ningen. Enligt utredningen skulle dessa moment kunna utökas, exem- pelvis skulle de kunna ingå i den verksamhetsförlagda utbildningen. Insatser som görs i lärarutbildningarna har dock effekt på mycket lång sikt. Möjlig ny insats – lärare granskar andra lärares bedömning (Queenslandsmodellen) I i har skolorna använt sig av ett system där lärare granskar andra lärares bedömningar. Modellen kan beskrivas som ett system där lärares bedömning och betygssättning granskas av en extern grupp yrkesverksamma lärare som fått träning för upp- draget och finns i varje skolämne. Modellen bygger på att eleverna, inom den reguljära undervisningen och i bekanta situationer, har möjlighet att visa sina kunskaper med hjälp av en bred repertoar av bedömningsunderlag, så som muntliga presentationer, praktiska övningar, grupparbeten, prov och inläm- ningsuppgifter. Själva granskningen sker i slutet på en kurs och base- ras på ett representativt urval elevportföljer. Efter granskningen får skolan råd om hur väl de förmår genomföra rättvisa bedömningar, hur väl bedömningen ligger i linje med kursplanernas mål och ämnes- innehåll och hur lämpliga bedömningsinstrumenten är. Råden används sedan på skolan för att bedöma de elevportföljer som inte ingick i granskningen. Systemet bygger på tillit till lärarnas professionella om- döme. Prov ingår som en del av modellen men eftersom moderer- ingen mellan lärarna är central i modellen tar inte proven längre så 2019/20:1. Insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning stor plats i strävandena efter likvärdighet.33 Modellen tillämpades i och fram . Lärarna i förhöll sig till kunskapskrav när de bedömde elevernas kunskaper, precis som svenska lärare gör. med flera skriver att kunskapskraven i används till kunskapsmätning och kan förstås som ett styrningsinstrument medan kunskapskraven i i stället kan förstås som ett professionsinstrument eftersom kunskapskraven där används mer till kunskapsbedömning och stöttar lärarnas roll som professionella kunskapsarbetare.34 I en svensk kontext kan vi konstatera att de nationella proven har fått ta ett stort utrymme i skolan och fått bära mycket av diskussio- nen kring likvärdiga betyg. Enligt utredningen kan en modell lik- nande Queenslandsmodellen vara ett intressant sätt att åstadkomma likvärdig betygssättning och bidra till professionsstärkande effekter. Fördelar som lyfts fram med modellen är att lärarnas bedömning blir bättre och mer rättvis, de utvecklar en gemensam förståelse för kurs- planerna och deras bedömningskompetens ökar. Modellen kan sägas vara en slags social moderering som bygger på ett kollegialt samarbete. En positiv effekt av detta kan vara att arbetssättet leder till att under- visning och bedömning integreras. Nackdelen är att modellen är tid- och resurskrävande, och möjligen svår att följa upp. Det tar tid att få en samsyn bland lärarna, speciellt om styrdokumenten är komplicerat skrivna. Modellen kräver också en organisation för dels hur gransk- ningen ska gå till, dels för hur för- och efterarbetet ska gå till. Model- len tar även tid att implementera.35 Om en liknande modell implementeras i skulle lärarna kunna få hjälp av statligt utarbetade bedömningsstöd och frivilliga provbanker med tydliga benchmarks (bedömda elevlösningar). En skarpare variant av modellen skulle kunna vara att staten även tydligt reglerar vilka betygsunderlag en lärare måste använda sig av vid betygs- sättningen.