sou · H8B377 · 2020-12-14 00:00:00 — 1 a § Den som tillhandahåller onlinespel enligt 7 och 8 kap. ska se till att spelprogramvaran som används är tillverkad, tillhandahållen, installerad och ändrad av någon som har tillstånd enligt denna lag för detta. Paragrafen behandlar krav på den som tillhandahåller kommersiellt onlinespel och vadhållning online i fråga om spelprogramvara. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.7. Bestämmelsen innebär att licenshavaren inte får använda spelpro- gramvara som tillverkats, tillhandahållits, installerats eller ändrats av någon som saknar tillstånd enligt 11 kap. 6 a §. Om licenshavaren själv utför den hanteringen ska licenshavaren ha tillstånd för detta. 12 a § Det som sägs om licenshavare i 12 § ska också gälla för tillstånds- havare enligt denna lag. I paragrafen anges att spelmyndighetens möjligheter till ingripande mot en licenshavare som följer av 12 § även ska gälla mot en till- ståndshavare enligt spellagen. Övervägandena finns i 7.4.8. 10 a § Om en tillståndshavare enligt 11 kap. 6 a § har fått en anmärkning eller varning enligt 18 kap. 12 §, får spelmyndigheten besluta att tillstånds- havaren ska betala en sanktionsavgift. Avgiften tillfaller staten. Paragrafen reglerar påförande av sanktionsavgift med anledning av ett beslut om varning eller anmälning enligt 18 kap. 12 § mot en innehavare av tillstånd enligt 11 kap. 6 a §. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.8. Enligt första stycket får spelmyndigheten besluta om en sanktions- avgift vid överträdelser av spellagen, eller föreskrifter och villkor meddelande med stöd av lagen, av en tillståndshavare enligt 11 kap. 6 a §. En förutsättning är att en anmärkning eller en varning har meddelats enligt 18 kap. 12 §. Ansvaret för överträdelsen är strikt. Det ankommer på spelmyndigheten att visa att förutsättningarna för att besluta om en avgift är uppfyllda. I 12 § finns bestämmelser om förbud mot dubbelbestraffning. 14 § regleras avgiftens storlek. I 17–18 §§ finns bestämmelser om verkställighet och preskription. Enligt andra stycket ska avgiften tillfalla staten. 13 § Sanktionsavgiften enligt 10 och 10 a §§ ska uppgå till lägst och högst av licens- eller tillståndshavarens omsättning det närmast föregående räkenskapsåret. Om överträdelsen har skett under licens- eller tillståndshavarens första verksamhetsår eller om uppgifter om omsättningen annars saknas eller är bristfällig, får omsättningen uppskattas. Endast omsättning från licens- eller tillståndspliktig verksamhet enligt denna lag ska beaktas. I paragrafen har lagts till att dess bestämmelser om sanktions- avgiftens storlek ska gälla även för sanktionsavgifter enligt 10 a §. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.8. Vilka omständigheter som ska beaktas vid bestämningen av storleken på avgiften regleras i 15 §. När det gäller överträdelser av en tillståndshavare enligt 11 kap. 6 a § bör allvarlighetsgraden bedö- mas med hänsyn till vilken betydelse som överträdelsen har i relation till syftet med tillståndsregleringen, dvs. att försvåra tillgången till spelprogramvara för spelföretag som saknar nödvändig licens. 10 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om vilka handlingar och uppgifter som ska ges in i sam- band med en ansökan om tillstånd att tillverka, tillhandahålla, installera eller ändra spelprogramvara eller om ändring av ett sådant tillstånd. Paragrafen innehåller bemyndiganden för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om vilka handlingar och uppgifter som ska ges in i samband med en ansökan om tillstånd enligt 11 kap. 6 a § eller ändring av ett sådant tillstånd. Övervägandena finns i avsnitt 7.4.6. 14 a § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om undantag från det bedömningsförfarande som avses i 16 kap. 3 § och i så fall föreskriva vilka andra bedömningsförfaranden som i stället ska gälla. Paragrafen innehåller ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela föreskrifter om undantag från vad som sägs i 16 kap. 3 § spellagen om att en licens- havares spelsystem, affärssystem, rutiner, dragningsutrustning och fysiska lotter ska bedömas av ett organ som ackrediterats för uppgiften innan de används i spelverksamheten, samt om vilka andra bedömningsförfaranden som i så fall ska gälla. Övervägandena finns i kapitel 14. 1.Denna lag träder ikraft i fråga om 11 kap. 6 a–e och 11 §§, 16 kap. 1 a §, 18 kap. 12 a §, 19 kap. 10 a och 13 §§ samt 21 kap. 10 a §och i övrigt . 2.Lagen får tillämpas före ikraftträdandet på ansökningar om tillstånd som lämnas in till spelmyndigheten efter och som avser tid efter . De nya och ändrade bestämmelserna i spellagen ska enligt punkt 1 träda i kraft med undantag av bestämmelserna om tillstånd för spelprogramvara som ska träda i kraft . Av punkt 2 framgår att de nya och ändrade bestämmelserna får tillämpas före ikraftträdandet när det gäller tillståndsansökningar enligt 11 kap. 6 a § som lämnas in till spelmyndigheten efter och som avser tid efter . Övervägandena finns i 7.4.9. och kapitel 18. Centrala marknadsfrågor vid omregleringen av spelmarknaden AB Svenska Spels anpassning till den omreglerade spelmarknaden samt hästnäringens och idrottsrörelsens ekonomiska förutsättningar är av betydelse för genomförandet av reformen. En särskild utredare ges därför i uppdrag utreda förutsättningarna för och, om det bedöms vara motiverat, föreslå hur en fristående finansieringsmodell för spel på häst- respektive idrottstävlingar, såsom en marknadsavgift, kan utformas och belysa konsekvenserna av en sådan modell. Utredaren ska även överväga behovet av ytterligare åtgärder för att minska skadeverkningarna av de spel som sker online och på värdeautomater. Metoderna för att stänga ute olicensierat spel, sär- skilt över internet, ska analyseras. Utredaren ska mot bakgrund av de ovan beskrivna övervägandena lämna förslag på åtgärder för att upprätthålla en välfungerande spel- marknad. Utredaren får även föreslå andra åtgärder som behövs för att stärka regleringen av spelmarknaden. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har i propositionen En omreglerad spelmarknad (prop. 2017/18:220) föreslagit att ett licenssystem ska införas där alla som agerar på den svenska spelmarknaden ska ha en licens och aktörer utan licens ska stängas ute. Regleringen ska vara tillämplig på spel som tillhandahålls i , även spel över internet som riktas till den svenska marknaden. Spelverksamhet ska enligt den nya regleringen vara lämplig ur all- män synpunkt samt bedrivas på ett sunt och säkert sätt, under offentlig kontroll. Det ställs krav på ett starkt konsumentskydd och en hög säkerhet på spelen. De negativa konsekvenserna av spelande ska be- gränsas. Spelmarknaden delas upp mellan en konkurrensutsatt del, som främst omfattar spel online och vadhållning, en del som förbe- hålls spel för allmännyttiga ändamål, som främst omfattar lotterier och bingo, samt en del som förbehålls staten, som främst omfattar de statliga kasinona och spel på värdeautomater. En licenshavare ska ha en långtgående skyldighet att skydda spel- arna mot överdrivet spelande. Höga krav på måttfullhet ska gälla vid marknadsföring av spel. En statlig spelmyndighet ska besluta om licen- ser och utöva tillsyn enligt lagen. Straffen för olovlig spelverksamhet skärps. Den som vidtar en åtgärd som är ägnad att påverka utgången av ett spel, s.k. matchfixning, ska kunna dömas för spelfuskbrott. Punktskatt ska tas ut på licenspliktigt spel av skill- naden mellan de sammanlagda insatserna och de sammanlagda utbetal- ningarna. Spel förbehållet allmännyttiga ändamål ska fortfarande vara skattebefriat. Regeringen anförde i den ovan nämnda propositionen att reformen bör följas upp och utvärderas kontinuerligt och, , mer samlat, främst när det gäller dess effekter på marknadsutvecklingen, kanaliseringen, konsumentskyddet, folkhälsan, den personliga integri- teten, idrottsrörelsens och andra allmännyttiga organisationers finan- siering, kostnadsutvecklingen för berörda myndigheter och statens intäkter. som propositionen beslutades gav regeringen i uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden (Fi2018/01523/OU). Syftet med uppdraget är att skapa underlag för att vid behov justera regleringen. I propositionen anförde regeringen vidare att det borde införas möjligheter att besluta om andra behövliga åtgärder för att utestänga dem som utan licens tillhandahåller spel på den svenska marknaden och att begränsa skade- verkningarna av sådant spel. En utredning av hur detta på bästa sätt kan ske för att nå målen med reformen skulle enligt regeringen till- sättas skyndsamt. Enligt regeringen skulle vidare särskilt utredas vilka spelproblem som värdeautomater och onlinespel ger upphov till. Regeringen konstaterade också att en särskild uppföljning borde göras av hur AB () anpassat sin verksam- het till de nya reglerna. Avslutningsvis framhöll regeringen att häst- näringens och idrottsrörelsens förutsättningar borde utredas särskilt (prop. 2017/18:220 s. 277–279). Mot denna bakgrund finns behov av att ge en utredare i uppdrag att överväga behovet av och lämna förslag till ytterligare åtgärder med anledning av omregleringen av spelmarknaden. Svenska Spels anpassning till den nya marknadssituationen Om vill fortsätta att tillhandahålla de spel som bolaget tillhandahåller med ensamrätt på marknaden, och även andra spel som kommer att tillåtas enligt den nya spellagen, krävs en omstrukturering av bolagets verksamhet. Spel med ensamrätt får nämligen enligt den nya lagen inte bedri- vas av samma juridiska person som bedriver verksamhet som är ut- satt för konkurrens. Omstruktureringen är dock en fråga för bolaget och dess styrelse, och således inte en ägarfråga. Hur bolaget agerar kan dock påverka resultatet av reformen. ska vidare bedriva sin verksamhet på ett sådant sätt att den inte strider mot det konkurrensrättsliga regelverket. Detta innebär bl.a. att det inte får ske otillåten korssubventionering mellan den verksamhet som bedrivs med ensamrätt och den konkurrens- utsatta verksamheten. Statens uppgift som ägare av bolaget är att bedriva ägarstyrning utifrån det uppdrag som beslutats av . Utredaren bör mot denna bakgrund analysera hur strukturerat om sin verksamhet med anledning av reformen och över- väga om ytterligare åtgärder krävs för att tillgodose de krav som följer av den nya regleringen. •redogöra för hur uppdelningen av har genomförts, •se över bolagets roll efter uppdelningen av dess verksamhet i en del som bedrivs med ensamrätt och en del som är konkurrensutsatt, •överväga och redovisa vilka eventuella ytterligare åtgärder som be- döms nödvändiga för att bolagets omstrukturering ska vara för- enlig med gällande rätt, samt •föreslå eventuella förtydliganden av det uppdelade bolagets roll i respektive marknadssegment enligt den nya spelregleringen. Föreslå en modell för finansieringen av hästnäringen Vadhållning på hästar har i varit reglerat genom att trav- och galoppsporten via spelbolaget och Galopp (ATG) getts ensamrätt att erbjuda vadhållning på hästar. Detta har säker- ställt att trav- och galoppsporten och hästnäringen kan finansiera sina verksamheter genom att ta del av intäkterna från spelet på hästar. ATG ägs av () och (), men staten utser majoriteten av ledamöterna i bolagets styrelse, vilket innebär att staten har ett bestämmande inflytande över verksamheten. ATG har utdelningsförbud och hela överskottet fördelas av bolagets styrelse baserat på innehållet i det s.k. totalisa- toravtalet som ATG:s ägare och staten enas om. Enligt avtalet ska ATG verka för att trav- och galoppsporten inom landet ska kunna bedrivas så att de långsiktiga förutsättningarna för sportens utveck- ling och geografiska spridning tryggas. ATG ska även avsätta medel för finansieringen av och dess huvudinriktning på utbildning och utveckling av hästsektorn. Stiftel- sen tilldelas , varav av- sätts till utbildning. Regeringens förslag till omreglering av spelmarknaden innebär att ATG:s ensamrätt upphör. Samtliga aktörer som uppfyller kraven för att få licens kan därmed erbjuda vadhållning på hästar. Detta för- ändrar i grunden förutsättningarna för ATG och trav- och galopp- sportens finansiering. Det finns bl.a. mot denna bakgrund behov av att ta fram en ny modell för finansieringen av hästnäringen som är fristående från skattesystemet. Förslaget ska säkerställa en konkurrensrättsligt håll- bar lösning som är förenlig med den omreglerade spelmarknaden. •överväga och om det är motiverat föreslå en finansieringsmodell för hästnäringen, •lämna förslag till författningsändringar och andra nödvändiga åt- gärder, •vid behov redogöra för hur förslagen är förenliga med det EU- rättsliga regelverket för statsstöd, samt •göra en internationell utblick och då särskilt redovisa och beakta erfarenheter från och . Utreda en modell för finansiering av idrottsrörelsen Spelmarknaden utnyttjar i stor utsträckning idrotten som vadhåll- ningsobjekt och detta har varit fallet alltsedan föregångaren till , AB Tipstjänst, grundades . Avsikten var då att hela överskottet av bolagets verksamhet skulle gå till idrottsändamål. Vadhållning på idrott har utvecklats med ett allt större ut- bud och, genom internet och kommersiella tv-kanaler, fler aktörer. har sättet för idrotten att ta del av intäkterna från sådant spel förändrats. fanns en direkt koppling mellan vinster från det statliga spelbolaget och idrottsrörelsen. kommer vins- terna idrottsrörelsen till del främst genom sponsoravtal m.m. mellan och idrottsrörelsen. I samband med omregleringen av spelmarknaden har företrädare för idrottsrörelsen, bl.a. och , till regeringen framfört att en ersättning bör utgå till idrotten då idrottsevenemang utnyttjas som vadhållningsobjekt. Omregleringen av spelmarknaden förändrar bl.a. förutsättningarna för att sponsra idrottsrörelsen. Frågan om idrotts- rörelsens möjligheter att ta del av vinster från spel på idrott är dock mer komplex. •överväga om den finansieringsmodell som utredaren föreslår för hästnäringen, eller någon annan lämplig modell fristående från skattesystemet, kan införas för att ersätta idrottsrörelsen för att idrott används som spelobjekt, •om en sådan modell kan införas, lämna förslag till författnings- ändringar och andra nödvändiga åtgärder, •överväga och redogöra för alternativa sätt för idrotten att ta del av intäkter från spel på idrott, samt •göra en internationell utblick och redovisa eventuella erfaren- heter från andra länder. Ytterligare åtgärder för att minska skadeverkningarna av spel online och på värdeautomater Spel har olika farlighetsgrad, dvs. det skiljer sig hur beroendefram- kallande de är och hur stora hälsomässiga och sociala problem samt finansiella förluster de kan skapa. Vissa spel anses farligare än andra. Studier har visat att kasinospel online och spel på värdeautomater till- hör de mest beroendeframkallande spelen. Skadeverkningarna av dessa spel bör därför följas närmare än andra spel som t.ex. bingo eller skrap- lotter. som propositionen med förslag till en ny spellag beslu- tades gav regeringen i uppdrag att följa upp och utvär- dera omregleringen av spelmarknaden (Fi2018/01523/OU). Syftet med uppdraget är att skapa underlag för att vid behov justera omreg- leringen. Redan nu kan dock sägas att spel på värdeautomater minskar, medan kasinospel online ökar. Denna strukturella förändring inne- bär förändrade förutsättningar för skadeverkningarna av spel. I för- längningen kan utvecklingen leda till att det inte längre kommer att vara lönsamt för att tillhandahålla spel på värdeautomater. Detta kan påverka utbudet av illegalt spel på automater och också skadeverkningarna av sådant spel. •analysera hur det vikande intresset för spel på lagliga värdeauto- mater påverkar utbudet och skadeverkningarna av spel på värde- automater, samt hur den utvecklingen förändrar förutsättningarna och formerna för att tillhandahålla sådant spel, •överväga ytterligare åtgärder som vid behov kan vidtas för att minska skadeverkningarna av spel, särskilt kasinospel online och spel på värdeautomater, •vid behov lämna förslag till författningsändringar och andra åt- gärder, samt •göra en internationell utblick och redovisa erfarenheter från andra länder. Ytterligare åtgärder för att stänga ute olicensierat spel Syftet med omregleringen av spelmarknaden är att styra spelandet i till licensierat spel. Systemet för spelande ska vara attraktivt, och det ska finnas ett effektivt sanktionssystem mot spel utan licens som riktas mot den svenska marknaden. , som i betänkandet En omreglerad spelmarknad (SOU 2017:30) lämnade förslag till en ny spellag, övervägde ett antal åtgärder för att stänga ute olicensierat spel, särskilt över internet. Regeringen beslutade att gå vidare med de förslag som utredningen valde, bl.a. varningsmed- delanden för spel på webb-platser med olicensierat spel, blockering av betalningar till anordnare av olicensierade spel och beskattning av spelares vinster från olicensierat spel (prop. 2017/18:220). Om det vid den uppföljning av reformen som Statskontoret utför visar sig att t.ex. kanaliseringen inte uppnås i tillräcklig grad, att föreslagna åtgärder inte är tillräckliga, att olicensierat spel bedrivs i oacceptabel omfattning eller om utvecklingen på annat sätt blir negativ, behöver ytterligare åtgärder vidtas. •utreda och lämna förslag till åtgärder, utöver de som regeringen har föreslagit, för att begränsa eller stänga ute olicensierat spel, särskilt över internet, •lämna förslag till författningsändringar och andra nödvändiga åt- gärder, samt •göra en internationell utblick och redovisa erfarenheter från andra länder. Det ingår inte i utredarens uppdrag att föreslå ändringar i grundlag. Andra förslag som kan stärka omregleringen Omregleringen av spelmarknaden är genomgripande och komplex. Ett stort antal faktorer påverkar hur väl den uppnår sina syften. Det kan därför uppstå behov av att, bl.a. till följd av vad som kommer fram i samband med Statskontorets uppdrag, genomföra ändringar i spelregleringen. Utredaren är oförhindrad att föreslå andra åtgärder som behövs för att stärka reformen. •överväga och lämna förslag till andra åtgärder som behövs för att stärka genomförandet av omregleringen av spelmarknaden, •vid behov lämna förslag till författningsändringar och andra åt- gärder, samt •göra en internationell utblick och redovisa erfarenheter från andra länder. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kom- mittéförordningen (1998:1474). Utredaren ska särskilt redogöra för effekterna på spelmarknaden samt effekterna för hästnäringen, idrotts- rörelsen och statens finanser, samt om regleringen överensstämmer med eller går utöver de skyldigheter som följer av anslut- ning till Europeiska unionen. Utredaren ska även redovisa vilka konsekvenserna skulle bli om en finansieringsmodell för spel på hästar eller på idrottsevenemang skulle införas. Samverkan och redovisning av uppdraget Utredaren ska löpande ha kontakt med Lotteriinspektionen och Statskontoret samt övriga berörda myndigheter. Utredaren ska även ha kontakt med företrädare för spelbranschen och särskilt berörda bolag samt med hästnäringen och idrottsrörelsen. Utredaren ska vidare hålla sig informerad om och vid behov beakta relevant arbete som pågår inom , Utredningsväsendet, EU och andra internationella organisationer. Uppdraget ska redovisas . (Fi 2018:03) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att bl.a. utreda om fristående finansieringsmodeller för spel på häst- respektive idrottstävlingar bör införas och i så fall hur de bör utformas, samt överväga behovet av ytterligare åtgärder för att minska skadeverkningarna av de spel som sker online och på värdeautomater (dir. 2018:47). Utredaren ges nu i uppdrag att lämna förslag till ändringar i spel- lagen (2018:1138) som ytterligare begränsar marknadsföringen av spel. Åtgärder för att begränsa omfattningen av och aggressiviteten i marknadsföringen av spel Spelbolagen lade på spelreklam i . Det var en ökning med från föregående år och nästan en fördubbling jämfört med . Även om det saknas utredning som kan ge ett klart besked i frågan om i vilken utsträckning spelreklam bidrar till ett ökat spelmissbruk, pekar vissa studier på att personer med spelproblem är de som på- verkas mest av spelreklam. Spelreklam kan också ha en stark påverkan på barn och ungdomar. Enligt 15 kap. 1 § spellagen ska marknadsföring av spel vara mått- full och den får inte riktas till barn och ungdomar . Kom- mersiella meddelanden om spel ska vidare innehålla information om lägsta ålder för att få spela och kontaktuppgifter till stödorganisationer (15 kap. 3 § spellagen). Det är även förbjudet att rikta marknadsföring av spel till den som stängt av sig från spel (15 kap. 2 § spellagen). Mått- fullhetskravet i spellagen tar särskilt sikte på marknadsföringens ut- formning och innehåll. Bedömningen av vad som kan anses strida mot kravet på måttfull marknadsföring utvecklas genom praxis (prop. 2017/18:220 s. 163 f. och 327 f.). Spelbranschens riksorganisa- tion och för onlinespel har gemensamt tagit fram nya riktlinjer som fr.o.m. ska gälla vid marknads- föring av spel. Det kan ifrågasättas om delar av marknadsföringen är för- enliga med det mål som uppställts för spelpolitiken om att de nega- tiva konsekvenserna av spelande ska minskas (prop. 2018/19:1, bet. 2018/19:KrU1, rskr. 2018/19:94). Flera instanser, bl.a. Folk- hälsomyndigheten, har föreslagit att det krav på särskild måttfullhet som gäller vid marknadsföring av alkoholdrycker även ska gälla för marknadsföring av spel samt att marknadsföring av bonusar, jack- pottar och gratisspel inte ska vara tillåten. Regeringen valde visserli- gen vid framtagandet av spellagen att inte ändra det måttfullhetskrav som hade införts (prop. 2017/18:220 s 163 f.). Det finns dock nu behov av att analysera praxis och branschens egna åtgärder, lik- som om nuvarande krav på måttfullhet vid marknadsföring av spel, fullt ut lever upp till lagstiftarens intentioner eller om skärpningar behövs. Såväl Spelinspektionen som ansvarar för till- synen över efterlevnaden av marknadsföringsbestämmelserna i spel- lagen. Det finns anledning att se över om den nuvarande regleringen, inbegripet reglerna om offentlighet och sekretess, medger en till- räckligt effektiv tillsyn över dessa bestämmelser i spellagen. I Europeiska kommissionens rekommendationer, som kan vara vägledande vid tolkningen av måttfullhetskravet (prop. 2017/18:220 s. 164), anges bl.a. att kommersiella meddelanden på ett korrekt och balanserat sätt bör presentera chanserna att vinna så att det inte ges intryck av att chanserna är större än de faktiskt är. Det finns behov av att analysera om den befintliga regleringen är tillräcklig eller om informationsskyldigheten i spellagen bör utvidgas för att ge dem som spelar tillgång till relevant produktinformation så att de kan göra välinformerade val av spel. Vissa spel är mer riskabla än andra spel. befolkningsundersökning visar exempelvis att problemspelande är vanligast bland dem som spelar på kasinospel och spelautomater (Swelogs 2018). Det finns behov av att överväga i vilken utsträckning denna omständighet bör beaktas vid utformningen av regleringen av marknadsföringen. Mängden spelreklam omfattas inte av kravet på måttfullhet. Det finns därför skäl att överväga hur omfattningen av marknadsföring av spel kan minskas, särskilt i syfte att skydda sårbara grupper, som per- soner med spelproblem eller förhöjd risk för spelproblem samt unga. Utredaren ska mot denna bakgrund •analysera praxis och branschens egna åtgärder för att uppfylla kravet på måttfullhet vid marknadsföring av spel, •göra en internationell utblick och redovisa erfarenheter från andra länder, särskilt från , och , •bedöma behovet av att utvidga informationsskyldigheten i spel- lagen, exempelvis till att även omfatta uppgift om sannolikheten att vinna,