sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — I satsningen ingår även en socioekonomiskt viktad del som riktas till skolor med särskilt svåra förutsättningar med hänsyn till elever- nas socioekonomiska bakgrund. På dessa skolor kommer förste- lärare och lektorer kunna få en löneökning på respek- tive . För att huvudmannen ska få statsbidrag för förstelärare och lek- torer måste de lärare som utses till en karriärtjänst uppfylla de krav som finns i förordning (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvud- män som inrättar karriärsteg för lärare. Av förordningen framgår att bidraget får lämnas till huvudmän inom skolväsendet som inrättar karriärsteg som förstelärare eller lektor inom ett antal skolformer. Fritidshemmet omfattas inte. Vidare framgår att lärarens arbetsuppgifter huvudsakligen ska be- stå av undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. Till förstelärare får en lärare utses som 2.genom dokumentation kan redovisa väl vitsordat arbete med undervisning inom ramen för en eller flera anställ- ningar inom skolväsendet 3.har visat särskilt god förmåga att förbättra elevernas studieresul- tat och ett starkt intresse för att utveckla undervisningen, och 4.även i övrigt av huvudmannen bedöms som särskilt kvalificerad för undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. Inför fastställer bidragsramar för varje huvudman utifrån villkor i förordningen. Det nya bidraget beräknas uppgå till totalt , varav 410 miljoner beräknas gå till skolor med särskilt svåra förutsättningar.14 14Samlat statsbidrag för karriärsteg för lärare . /pressmeddelanden/2019/12/samlat-statsbidrag-for-karriarsteg-for-larare- fran-och-med-hosten-2020/ (publicerat ). Skälen för utredningens förslag Utredningen anser att fritidshemmet ska omfattas av statsbidraget för karriärsteg genom att även lärare i fritidshem ska kunna bli förste- lärare. Utredningen har genom verksamhetsbesök och andra möten tagit del av exempel på verksamheter där man med egen finansiering har inrättat förstelärartjänster i fritidshem. Efterfrågan är stor på en statlig finansiering och reglering. Fritidshemmets lärandeuppdrag har förtydligats och lärare i fritidshem omfattas nu fullt ut av legiti- mationskravet för att vara behörig att undervisa i fritidshemmet. Satsningen ska stärka kompetensförsörjningen inom skolan genom att öka läraryrkets attraktivitet genom bättre villkor samt utveck- lings- och karriärmöjligheter, vilket utredningen anser även borde komma fritidshemmet till del. Utredningen föreslår en utvidgning av bidraget men vill poäng- tera att fritidshemmet bör omfattas av bidraget oavsett om ytterli- gare medel avsätts. Det är rimligt att huvudmännen själva får besluta om hur bidraget bäst gynnar utvecklingen i deras verksamheter. Utredningens förslag: Begränsningen i hur mycket av stats- bidraget för lärarlönelyftet som huvudmannen kan använda till personal i fritidshem tas bort. Lärarlönelyftet utarbetades i dialog med de centrala arbets- givarorganisationerna inom skolan och lärarnas fackliga organisatio- ner. Regeringen menade att höjda lärarlöner är en nödvändig åtgärd för att öka läraryrkes attraktivitet och därmed förbättra resultaten i skolan.15 Statsbidraget inrättades 2016. Lärarlönelyftet bygger på att huvudmännen fattar beslut om lönehöjningar lokalt och bidraget ska gå till höjda löner för särskilt kvalificerade lärare och förskollärare. Bidraget kan sökas av kommunala, fristående och statliga huvudmän för förskoleklass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola och gymnasiesärskola. Huvudmannen kan välja att 15Investeringar för ett attraktivt läraryrke. /artiklar/2015/09/investeringar-for-ett-attraktivt-lararyrke/ (publicerad ). använda högst av sitt tilldelade bidrag till löneökningar för personal i förskola och fritidshem. Villkoren för bidraget styrs av förordning (2016:100) om statsbidrag för höjda löner till lärare och förskollärare. Statskontoret presenterade 2019 en lägesbeskrivning om lärar- lönelyftet.16 De konstaterar att deltagandet i Lärarlönelyftet har varit högt sedan det infördes . Det är en relativt jämn spridning av utdelade lärarlönelyft mellan olika skolformer och olika kommuner. I uppföljning poängteras att även om alla huvudmän i teorin har haft möjlighet att avsätta till höjda löner i förskola och fritidshem gör kravet om att genomsnittlig löne- ökning ska vara mellan och att det blir i princip omöjligt för huvudmän med en mindre bidragsram att av- sätta medel till förskola och fritidshem.17 Totalt hade som den uppföljningen gällde två tredjedelar av de medel som teoretiskt sett hade kunnat gå till förskola och fritidshem rekvirerats för de skolformerna. Av uppföljning /2018 fram- går att andelen ökat något: av utbetalt bidrag gick till per- soner som arbetar i förskola och fritidshem. Andelen inkluderar även huvudmän som inte bedriver verksamhet i varken förskola och fritidshem.18 Det samlade lönelyft som följde av denna förordning uppgick under vårens bidragsomgång 2019 till . Totalt rekvire- rade 961 av 1 071 möjliga huvudmän av bidrags- ramen. Sammanlagt har 65 964 lärare, förskollärare och fritidspeda- goger fått i genomsnitt i löneökning i den första bidragsomgången . Bidraget omfattar för år . 16Statskontoret (2019). Lärarlönelyftet – en lägesbeskrivning. 17Skolverket (2016). Uppföljning av Lärarlönelyftet . 18Skolverket (2018). Uppföljning av Lärarlönelyftet, Karriärtjänster & Karriärtjänster i utan- förskapsområden bidragsomgång 2017/18. Skälen för utredningens förslag Utredningen föreslår att begränsningen av hur mycket av stats- bidraget som får användas till löneökningar för personal i fritidshem tas bort. Utredningen anser att arbetet som lärare i fritidshem behöver bli mer attraktivt och statusen måste höjas. Lärare i fritidshem omfattas nu fullt ut av legitimationskrav men många huvudmän har svårt att rekrytera behöriga lärare i fritidshem. Ett borttagande av begräns- ningen om maximalt till förskola och fritidshem kan ock- så leda till att de tekniska svårigheterna för de små huvudmännen, som nämner i sin uppföljning, undviks. Därmed kan en större del av lärarna i fritidshem ta del av satsningen. Utredningen har inte möjlighet att bedöma vad detta förslag inne- bär vad gäller förskolan och kan inte heller fullt ut beräkna kostna- derna för det. Beräkningarna i konsekvensbeskrivningen gäller där- för enbart kostnader vad gäller fritidshemmet. Utredningen föreslår en utvidgning av bidraget men vill poäng- tera att fritidshemmet bör omfattas av bidraget oavsett om ytterli- gare medel avsätts. Det är rimligt att huvudmännen själva får besluta om hur bidraget bäst gynnar utvecklingen i deras verksamheter. Utredningens förslag: Statsbidraget för lärarassistenter ska om- fatta fritidshemmet. Statsbidraget ska gå till att anställa fler lärarassistenter i skolan för att ge lärare ökad möjlighet att fokusera på undervisning. Lärar- assistent är personal som avlastar lärarna så att de ska kunna ägna sig åt undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. De villkor som gäller för att få och använda statsbidraget finns i för- ordning (2019:551) om statsbidrag för anställning av lärarassistenter. När statsbidraget presenterades i ett pressmeddelande19 framhölls att lärarbristen är stor och ägnar lärare mycket tid åt olika arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av andra. 19475 miljoner till satsning för fler lärarassistenter. /pressmeddelanden/2019/04/475-miljoner-till-satsning-for-fler- lararassistenter/ (publicerat ). kan avlasta lärarna så att de kan fokusera på att förbereda och ut- veckla undervisningen och det som hör till den. På så sätt kan kvali- teten i undervisningen stärkas och studieron öka. Bidraget omfattar för år . Skälen för utredningens förslag ekonomiska vårproposition då regeringen föreslog inrät- tande av statsbidraget för lärarassistenter framförde som skäl att lärare utför ett stort antal arbetsuppgifter som skulle kunna utföras av andra personalkategorier. Genom att avlasta lärarna sådana arbets- uppgifter skulle de bättre kunna fokusera på sitt kärnuppdrag, dvs. På så sätt kan kvaliteten i undervisningen stärkas.20 Utredningen anser att detta är giltigt även för fritidshemmet och föreslår att fritidshemmet ska omfattas av satsningen. Lärarbristen i fritidshem är större än i andra delar av skolväsendet. Lärare i fritids- hem vittnar om att de ofta gör annat än att ägna sig åt den pedago- giska verksamheten. Utredningen föreslår en utvidgning av bidraget men vill poäng- tera att fritidshemmet bör omfattas av bidraget oavsett om ytterli- gare medel avsätts. Det är rimligt att huvudmännen själva får besluta om hur bidraget bäst gynnar utvecklingen i deras verksamheter. Statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och specialpedagogik Utredningens förslag: Statsbidraget för personalförstärkning inom elevhälsan och specialpedagogik ska omfatta fritidshemmet i den del som gäller specialpedagogik. 2018/19:100. Statsbidraget ska göra det möjligt att anställa eller ge uppdrag till personal inom elevhälsan och för specialpedagogiska insatser. Vill- koren för bidraget styrs av förordning (2016:400) om statsbidrag för personalförstärkning inom elevhälsan och när det gäller specialpeda- gogiska insatser och för fortbildning när det gäller sådana insatser. Bidraget motsvarar hälften av kostnaden för en anställning eller uppdrag . Denna kostnad baseras på ett schablonbelopp i enlighet med nationell lönestatistik för olika personalkategorier. ska vid urvalet prioritera ansökningar från huvudmän som har särskilt svåra förutsättningar. bidragsomgång har att fördela vad gäller personalförstärkningar inom specialpedagogik. Skälen för utredningens förslag Utredningen anser att statsbidraget bör omfatta fritidshemmet. Även inom fritidshemmet finns behov av personalförstärkning inom specialpedagogik. Detta accentueras av fritidshemmets förstärkta lärandeuppdrag. Statsbidrag för specialpedagogik för lärande Utredningens förslag: Satsningen och statsbidraget för special- pedagogik för lärande ska innefatta fritidshemmet. Det här statsbidraget ska användas till att utveckla lärarnas special- pedagogiska kompetens. Syftet är att ge dem större möjlighet att möta elevers olika behov. Statsbidraget ska användas till att frigöra tid för lärare att handleda kollegor inom kompetensutvecklings- insatsen Specialpedagogik för lärande. För att få statsbidraget behö- ver både handledare och deltagare vara legitimerade lärare. Villkoren för statsbidraget styrs av förordning (2015:938) om statsbidrag för handledare i specialpedagogik. 2015 gav regeringen i uppdrag att ansvara för genom- förandet av fortbildning i specialpedagogik för lärare i , motsvarande utbildning vid särskilda ungdomshem och sameskolan. ansvarar och Specialpedagogiska skolmyn- digheten (SPSM) tillsammans för satsningen Specialpedagogik för lärande.21 Regeringen annonserade att fler skolformer ska inkluderas i satsningen: förskolan, förskoleklassen, gymnasieskolan och vuxenutbildning. Fritidshemmet nämns dock inte 22. I pressmeddelandet framgår också att granskningar och rapporter visar att det finns ett stort behov av specialpedagogisk kompetens för att i högre utsträckning kunna anpassa undervisningen efter barn och elevers olika förutsättningar och behov. Skälen för utredningens förslag Utredningen anser att satsningen och statsbidraget bör omfatta fri- tidshemmet. Även inom fritidshemmet finns behov av kompetens inom specialpedagogik. Detta accentueras av fritidshemmets för- stärkta lärandeuppdrag. Utredningen vill poängtera vikten av att vid inrättandet av nya stats- bidrag bör noga övervägas om fritidshemmet ska inkluderas. Fritids- hemmet omfattar många elever och det ska komplettera skolan. Verksamheten har fått ett förstärkt lärandeuppdrag och har också ett kompensatoriskt uppdrag. 21Uppdrag att svara för genomförandet av fortbildning i specialpedagogik (U2019/04371/S). 22Fler skolformer inkluderas i satsning på specialpedagogik. /pressmeddelanden/2019/12/fler-skolformer-inkluderas-i-satsning-pa- specialpedagogik/ (publicerat ). 7 Ledning av fritidshemmet I detta kapitel beskriver vi styrkedjans olika delar på lokal nivå och det ansvar som ligger på huvudman och rektor för att fritidshemmet ska kunna ha en välfungerande verksamhet. Kapitlet innehåller också en beskrivning av möjligheter till planeringstid inom fritidshemmet samt samverkan mellan fritidshemmet, förskoleklassen och grund- skolan. Kapitlet innehåller vissa förslag med syfte att stärka rektorns och skolchefens kompetens. Huvudmän och deras ansvarsfördelning regleras genom 2 kap. skol- lagen. I samma kapitel finns också bestämmelser om skolchef (8 a §) och rektor (9–11 §§). En fungerande styrkedja är en nödvändig förutsättning för att nå de nationella målen med skolan. För att det ska fungera måste huvudmannen, rektor och lärare ta ansvar för att det egna ansvarsområdet fungerar, men också för att skapa och stärka de länkar som håller samman kedjan. Detta framhålls i Skolinspek- tionens årsrapport till regeringen , där myndigheten presente- rade och analyserade sitt arbete –2014.1 Det är huvudmannen, offentlig eller enskild, som har det övergri- pande ansvaret för att utbildningen genomförs i enlighet med de be- stämmelser som gäller för verksamheten (2 kap. 8 § skollagen). Det är emellertid rektor som beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 10 §). 1Skolinspektionen (2014). Från huvudmannen till klassrummet – tät styrkedja viktig för för- bättrade kunskapsresultat. 7.1.1Huvudmännen behöver utveckla sin styrning Av Skolinspektionens och uppföljningar av fritids- hemmet blir det tydligt att den faktiska verksamheten inte i alla delar lever upp till styrdokumentens intentioner. En av de faktorer som pekas ut som en tänkbar orsak till att fritidshemsverksamheten bris- ter i undervisningsuppdraget är en otydlig styrning av fritidshem- met. Ofta saknas ett systematiskt kvalitetsarbete i fritidshemmet både på enhets- och huvudmannanivå. I de fall där kvalitetsarbete bedrivs är ofta skolans verksamhet i fokus och kvalitetsarbetet berör inte fritidshemmet eller behandlar områden som inte omfattar mål- områden i fritidshemmets styrdokument. 7.1.2Skolchef – ny beteckning men ingen ny ansvarsnivå Utredningens förslag: ska ges i uppdrag att utveckla en kompletterande webbkurs om fritidshemmet med skolchef som målgrupp. Utredningens bedömning: Utredningen vill lyfta fram vikten av att Skolchefsutbildningen ger kännedom om regleringar och förut- sättningar rörande fritidshemmets verksamhet. Skälen för utredningens förslag Huvudmannen ska utse en skolchef som ska biträda huvudmannen med att tillse att de föreskrifter som gäller för utbildningen följs i huvudmannens verksamhet inom skolväsendet (2 kap. 8 a § skol- lagen). Benämningen skolchef innebär inte någon ny ansvarsnivå inom skolväsendet utan är en funktion hos huvudmannen.2 Även fritidshemmet omfattas av bestämmelserna om skolchef. Det är inte närmare reglerat vem som kan utses till skolchef, utan huvudmannen avgör vem i organisationen som ska ha den rollen. Huvudmannen kan utse en skolchef för hela verksamheten eller flera skolchefer för delar av verksamheten. Det finns inget som hindrar att samma person är till exempel både rektor och skolchef. 2017/18:182. Samling för skolan. Skolchefens ansvar innefattar att uppmärksamma om verksam- heten inte lever upp till författningskraven och försöka åtgärda det inom sina befogenheter. Om detta inte är möjligt, exempelvis för att det saknas resurser för att genomföra relevanta åtgärder, är det skol- chefens ansvar att informera huvudmannen. Det är alltid huvud- mannens ansvar att utbildningen inom skolväsendet sker enligt styr- dokumenten. har som ett led i implementeringen av läroplansdel 4 Fri- tidshemmet utvecklat två webbkurser, Fritidshemmets undervisning respektive Fritidshemmets uppdrag. Dessa kurser riktar sig till dem som arbetar i fritidshem och till dem som är rektorer med ansvar för fritidshem. Utredningen anser att detta ska kompletteras med webb- material särskilt riktat till skolchefen. Med anledning av den nya bestämmelsen i skollagen har tagit fram en skolchefsutbildning vars första omgång startade hös- ten 2019. Utbildningen genomförs vid åtta tvådagarsinternat under och behandlar fyra områden: •Styrkedjan och skolchefens roll. •Systematiskt kvalitetsarbete och skolchefens roll. •Lagar och regler – skolchefens ansvar och mandat. •Att organisera för skolförbättring – skolchefens roll. Mot bakgrund av skolchefens syfte, det vill säga att uppmärksamma huvudmannen på om verksamheten inte lever upp till författnings- kraven och försöka åtgärda det inom sina befogenheter är det av yttersta vikt att skolchefen är förtrogen med fritidshemmets upp- drag. Det har emellertid visat sig under utredningens gång att det råder oklarheter kring fritidshemmets uppdrag. Av den anledningen anser utredningen att bör tillse att Skolchefsutbildningen innefattar delar som särskilt också handlar om fritidshemmets verk- samhet och förutsättningar. I detta avsnitt beskrivs vissa övergripande resonemang om rektors pedagogiska ledarskap för hela den verksamhet som ligger under rektors ansvar. I avhandlingen pedagogiska ledarskap beskrivs hur rektors pedagogiska ledning ansetts vara det viktigaste i en rektors uppdrag , men att det finns problem som repeteras . Både brist på pedagogiska ledare och rektorernas brist på tid för det pedagogiska ledarskapet upprepas i de policytexter som studerats i av- handlingen. Även bristen på utbildning är sådant som återkommer.3 I kunskapsöversikten Rektorers pedagogiska ledarskap används pedagogiskt ledarskap som ett övergripande begrepp för olika ledar- handlingar som rektorer gör eller bör göra för att leda undervisning och lärande på sina enheter. I översikten konstateras att svensk och internationell forskning pekar på hur viktiga skolledarna är för skolutveckling och elevers resultat. Vidare lyfter författaren fram att en framgångsrik rektor enligt forskningen tar ansvar för skolans struktur och kultur.4 Skolinspektionen har genomfört två granskningar om rektors ledarskap i arbetet med undervisning och lärande.5 I granskningen , förs ett resonemang om att innebörden av begreppet pedagogiskt ledarskap uppfattas på olika sätt vilket kan göra det diffust och svårt att hantera. innefattas allt rektor gör i be- greppet, även till exempel administrativa uppgifter med hänvisning till att det har pedagogiska konsekvenser. I andra fall relateras be- greppet bara till rektorns klassrumsbesök. Skolinspektionen valde i granskningen en mer pragmatisk definition på pedagogiskt ledarskap utifrån rektors uppdrag i styrdokumenten: 3Ståhlkrantz, K. (2019). Rektors pedagogiska ledarskap – en kritisk policyanalys. 4Leo, U. (2013). Rektors pedagogiska ledarskap – En kunskapsöversikt. 5Skolinspektionen (2010). En granskning av hur rektorer leder skolans arbete mot ökad måluppfyllelse samt Skolinspektionen (2012). Rektors ledarskap – med ansvar för den pedagogiska verksamheten. Pedagogiskt ledarskap är allt som handlar om att tolka målen samt be- skriva aktiviteter för en god måluppfyllelse i relation till de nationella målen i skolan och för att förbättra skolans resultat så att varje elev når så långt som möjligt i sitt lärande och sin utveckling. Det betyder att rektor måste ha kunskap om och kompetens för att tolka uppdraget, omsätta det i undervisning, leda och styra lärprocessser, samt skapa för- ståelse hos medarbetarna för samband mellan insats och resultat. Skolinspektionen beskriver i sin granskning hur av rektorerna utövar ett väl fungerande ledarskap. Granskningen visar också att många huvudmän behöver, i dialog med rektorerna, försäkra sig om att rektorerna har goda förutsättningar att arbeta som pedagogiska ledare. Myndigheten beskriver att många faktorer formar ledarskapet, att kommunikation är centralt, att skolorna be- höver fler verkningsfulla strukturer och att rektorns professionella roll behöver stärkas. I betänkandet Rektorn och styrkedjan konstateras att rektorsfunktionen är central för skolverksamhetens kvalitet och ut- veckling. Utredningen fördjupar och förstärker den tidigare problem- bilden av rektorernas pedagogiska ledarskap. Betänkandet beskriver att det pedagogiska ledarskapets utmaningar kan kopplas till svag- heter i skolans styrkedja.6 betänkande Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet framförde att rektorer måste ges goda förutsättningar för sitt uppdrag. Befattningsutbild- ningen för rektorer är en betydelsefull del av detta. Det är angeläget att skolhuvudmännen värnar den tid rektor behöver för att tillgodo- göra sig utbildningen. Vidare presenterades en internationell jäm- förelse där de svenska rektorerna var de som upplevde sig lägga minst tid på det pedagogiska ledarskapet. konstaterade bland annat att skolorna måste organiseras så att rektorerna ska kunna prioritera det pedagogiska ledarskapet och vara ett stöd för lärarna.7 Det finns en komplex bild av rektors pedagogiska ledarskap och förutsättningarna för rektor att möta de krav som ställs. Det är dock inte möjligt inom denna utredning att behandla detta på ett mer omfattande sätt utan utredningen fokuserar i det vidare huvudsak- ligen på rektors roll och ansvar gällande fritidshemmet. 6SOU 2015:22 Rektorn och styrkedjan. 7SOU 2017:35 Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. 7.3Rektors roll för fritidshemmet är central Utredningens bedömning: Rektors roll är central för fritidshem- mets verksamhet. Rektor måste ges förutsättningar från huvud- mannen för att fullgöra sitt uppdrag. Det pedagogiska arbetet vid en förskole- eller skolenhet ska ledas och samordnas av en rektor. Rektorn ska särskilt verka för att ut- bildningen utvecklas (2 kap. 9 § skollagen). Rektorn beslutar om sin enhets inre organisation och ansvarar för att fördela resurser inom enheten efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Rektorn får delegera vissa uppgifter åt en anställd eller en uppdragstagare vid förskole- eller skolenheten som har tillräcklig kompetens och erfarenhet att fullgöra enskilda led- ningsuppgifter och besluta i vissa frågor (2 kap. 10 § skollagen). Som rektor får bara den anställas som genom utbildning och erfarenhet har pedagogisk insikt (2 kap. 11 § skollagen). Varje huvudman ska, med vissa undantag, se till att rektorerna går en särskild befattningsutbildning eller en utbildning som kan jäm- ställas med denna. Utbildningen ska påbörjas möjligt efter det att rektorn har tillträtt sin anställning och vara genomförd efter tillträdesdagen (när det gäller rektorer för förskole- enheter, efter tillträdesdagen) (2 kap. 12 § skollagen). I skollagspropositionen framgår att de allra flesta fritidshem är integrerade med en grundskola och ledningsansvaret åvilar därmed rektor. Vad gäller de relativt få fritidshem som inte är integrerade med en grund- eller grundsärskola eller eventuellt en förskola, före- slogs i propositionen ingen ytterligare reglering oavsett om dessa fritidshem har eller enskild huvudman. Dock bör fram- hållas att dessa fritidshem fortfarande omfattas av kommunallagens bestämmelser och övrig lagstiftning, exempelvis bestämmelserna om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever.8 Av allmänna råd för fritidshemmet framgår att de fall där fritidshemmet inte är kopplat till en skol- eller en för- skoleenhet omfattas den som leder verksamheten inte av de skriv- 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. ningar i skollagen som rör rektorn eller förskolechefen. Bestämmel- serna i de allmänna råden kan emellertid ändå vara vägledande. I de allmänna råden för fritidshemmet framgår att det är viktigt att huvudmannen, rektorn och personalen i fritidshemmet är för- trogna med fritidshemmets uppdrag för att kunna arbeta målstyrt.