sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — För frågor som inte är uttryckligen reglerade i lagen om socialtjänstdataregister, kompletterande för- ordning om socialtjänstdataregister och eventuella föreskrifter med- delade av gäller i stället EU:s dataskyddsförordning, dataskyddslagen och förordningen med kompletterande bestäm- melser till EU:s dataskyddsförordningen. Personuppgifter som får behandlas Beträffande personuppgifter ska lagen reglera att de uppgifter som behövs för ändamålet statistik inom samt inom ramen för tillämpningsområdet som framgår av bilagan till förordningen om den officiella statistiken, nämligen individ- och familjeomsorg, äldre- och handikappomsorg, stöd och service till funktionshindrade och missbruks- och beroendevård, får samlas in. Det handlar om per- sonbundna uppgifter såsom personnummer, samordningsnummer, kön, födelse- och vistelseort med mera. Undantaget utgör uppgifter om anhöriga inom missbruks- och beroendevården där inga namn eller personnummer eller motsvarande uppgifter som direkt kan hän- föras till den anhöriga får förekomma. har själv upp- givit att uppgifter om anhöriga inte behöver vara personbunden, men att en skyldighet ska finnas att lämna sådana uppgifter (se av- snitt 15.10.3).67 Utredningen delar bedömning. Vidare föreslår utredningen att ska få samla in per- sonuppgifter om alla slag av insatser, åtgärder och aktiviteter i sam- band härmed. Inom individ- och familjeomsorgen gäller det både placeringar och sådana öppna insatser som avses i nuvarande 3 kap. 6 a § och 3 kap. 6 b § första stycket SoL. Även personuppgifter om orsak, anmälningar, ansökningar och resultat kopplade till sådana insatser, liksom åtgärder och aktiviteter ska få behandlas av Social- styrelsen, om det inte är tillräckligt för ändamålet statistik att använda 67Socialstyrelsen (2006). Förslag till en samlad statistik för missbruks- och beroendevården, s. 18. kodade personuppgifter eller uppgifter som inte alls kan hänföras till enskilda fysiska personer. Med personuppgifter om bl.a. orsak och resultat blir det möjligt för Socialstyrelsenatt få svar på frågor såsom: –Hur vanligt är det att personer har flera insatser ? –Finns det fungerande ”insatskedjor”, dvs. i vilken utsträckning går personer från en insatsform vidare till en annan på ett plan- mässigt sätt? –Vilka personer får en enstaka insats och vilka personer får insatser gång på gång? –Ser insatserna olika ut för kvinnor jämfört med för män eller mellan utlandsfödda och svenskfödda? –Ser nyttjandet av insatser olika ut för yngre jämfört med för äldre? –Finns det skillnader mellan offentliga och privata utförare? Med tillförlitlig information om orsak och resultat och hur social- tjänstens insatser fungerar för olika grupper av brukare skapas en grund för genomförandet av olika förbättringsåtgärder. Känsliga personuppgifter ska också få behandlas med stöd av arti- kel 9.2 j i EU:s dataskyddsförordning om det är nödvändigt för fram- ställning av statistik. Det innebär att bilagan i förordningen om den officiella statistiken behöver ändras så att det framgår att känsliga personuppgifter får behandlas för framställning av statistik inom de områden som anges i bilagan utan några avgränsningar till vissa orsaker, insatser och resultat. Med känsliga personuppgifter avses enligt arti- kel 9.1 i EU:s dataskyddsförordning personuppgifter som avslöjar ras eller etniskt ursprung, politiska åsikter, religiös eller filosofisk över- tygelse, medlemskap i fackförening, hälsa, en persons sexualliv eller sexuell läggning, genetiska uppgifter och biometriska uppgifter som används för att entydigt identifiera en fysisk person. En uppgift om att en viss individ har fått vård eller annat stöd på grund av sitt missbruk utgör en s.k. känslig personuppgift. Upp- gifter som kan vara nödvändiga för att avgöra vilka insatser som är framgångsrika för att tillgodose ett visst behov kan t.ex. vara psykisk ohälsa, missbruk, allvarliga beteendeproblem, eller dysfunktionella relationer. Problembilder och insatser kan vara mer eller mindre komplexa. Även uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffprocessuella tvångsmedel eller administrativa frihets- berövanden ska få behandlas om det är nödvändigt för framställning av statistik för . Behandling av personuppgifter som rör fällande domar i brottmål och lagöverträdelser som innefattar brott eller därmed sammanhängande säkerhetsåtgärder enligt arti- kel 6.1 i EU:s dataskyddsförordning får endast enligt artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning utföras under kontroll av en myndighet eller då behandling är tillåten enligt unionsrätten eller medlemssta- ternas nationella rätt, där lämpliga skyddsåtgärder för de registrera- des rättigheter och friheter fastställs. Ett fullständigt register över fällande domar i brottmål får endast föras under kontroll av en myn- dighet. Av dataskyddslagen framgår dock att personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas av myndig- heter. Av 8 § lagen om kompletterande bestämmelser till EU:s data- skyddsförordning framgår att personuppgifter som avses i artikel 10 i EU:s dataskyddsförordning får behandlas av myndigheter. Det innebär att får samla in sådana uppgifter för framställning av statistik utan något ytterligare lagstöd. För att säker- ställa att insamling av sådana uppgifter inte sker slentrianmässigt och med beaktande av de specifika ändamålen för statistikbehandlingen anser utredningen dock att det av lagen ska framgå att uppgifter om lagöverträdelser som innefattar brott, domar i brottmål, straffpro- cessuella tvångsmedel eller administrativa frihetsberövanden endast får behandlas om det är absolut nödvändigt för ett sådant ändamål, t.ex. att brott utgjort orsaken till insats för ett barn eller en ungdom. Vidare bör insamling och registrering av uppgifter om lagöver- trädelse endast ske inom verksamheterna Individ- och familjeom- sorg respektive Missbruks- och beroendevård, vilket ska framgå av bilagan till förordningen om den officiella statistiken. Något behov av att samla in sådana integritetskänsliga personuppgifter om äldre- omsorg eller funktionshindrade synes enligt utredningens bedömning inte föreligga. Utredningens förslag: ska för framställning av sta- tistik få hämta personuppgifter till register genom samkörning. Den som bedriver verksamhet inom eller enligt lagen om stöd och service till vissa funktionshindrade ska lämna uppgifter till socialtjänstdataregister för framställning av statistik. Som sökbegrepp i ett socialtjänstdataregister ska få användas uppgifter om den registrerades personnummer eller samordnings- nummer, kön, folkbokföringsort, födelseort, insats, mål, målupp- fyllelse och aktiviteter, orsak eller behov, anmälan, ansökan eller information på annat sätt, resultat av insats, vårdnadshavare inom familje- och individomsorg, och närstående inom missbruks- och beroendevård. Endast den som är personuppgiftsansvarig ska få ha elektro- nisk åtkomst till uppgifter i ett socialtjänstdataregister. Uppgifter i socialtjänstdataregister kommer att tillföras registret på olika sätt, t.ex. manuellt eller genom automatiserade överföringar avseende en stor mängd individer via lokala dokumentationssystem. Gemensamt för all informationsöverföring är att den sker från social- nämnder och privata utförare, däremot inte från enskilda brukare. Ett socialtjänstdataregister ska kunna tillföras information genom sam- körning med andra register om informationen behövs för att tillgodose registerändamålet. Därigenom möjliggörs överföring av uppgifter från ett annat socialtjänstdataregister samt från lokala verksamhetssystem inom . Vidare kan uppgifter hämtas från befolknings- register förda vid t.ex. SCB. Genom samkörning ökas möjligheterna att nyttja uppgifter i olika register i syfte att vidga kunskapen eller förvärva ny kunskap. socialtjänstdataregister ska kunna fylla sina ändamål behöver regi- sterinnehållet kompletteras med andra uppgifter. Genom samkörningar av register ökar möjligheten att finna orsaker till och förklara uppkomster av behov av insatser. Möjligheten att samköra personregister är en vanlig anledning till den oro som medborgare kan känna inför att registreras i person- register. Denna oro uppstår trots det skydd mot utlämnande av regis- teruppgifter som finns. För att tillvarata den enskildes skydd för den personliga integriteten bör rätten till samkörning regleras. Tillåt- ligheten av att hämta in uppgifter från andra personregister ska vara beroende av att inhämtade uppgifter ska användas för att tillgodose registerändamålet. får inte samla in personuppgifter från privata utförare inom för framställning av statistik. Det fram- går indirekt av förordningarna om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter och om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funktionshindrade. Enbart social- nämnder (motsvarande) har en författningsreglerad skyldighet att försörja med vissa personuppgifter, främst uppgifter om insatser, för ändamålet statistik. Som jämförelse kan nämnas lagen om hälsodataregister som anger att ”den som bedriver verksam- het inom hälso- och sjukvården” ska lämna uppgifter till ett hälsodata- register för de ändamål som anges i lagen (6 §). Inom , liksom inom hälso- och sjukvården, läggs allt mer arbetsuppgifter på privata utförare. Dessa utförare är självständigt ansvariga för utförande av socialtjänst, och ansvarar dessutom för att dokumentera sina in- satser. De är vidare personuppgiftsansvariga för sin egen behandling av personuppgifter. Utredningen anser att det är självklart att även privata utförare, till skillnad från , ska bidra till statistiken inom för en mer kunskaps- och evidensbaserad socialtjänst. Utredningen anser därför att den föreslagna lagen ska innefatta en uppgiftsskyl- dighet inte bara mot socialnämnder (motsvarande inom LSS) utan även de privata utförare som nämnden anlitar. Av lagen om den offi- ciella statistiken framgår för övrigt att bl.a. näringsidkare, stiftelser och ideella föreningar har en uppgiftsskyldighet, varför den lagens sanktioner blir tillämpliga på en privat utförare som underlåter att lämna uppgifter på uppmaning av . Det ankommer främst på SKR och att stödja de privata utförarna att dokumentera uppgifter på ett strukturerat och enhetligt sätt Som sökbegrepp ska uppgifter om den registrerades personnummer eller samordningsnummer, kön, folkbokföringsort, födelseort, insats, mål, måluppfyllelse och aktiviteter, orsak eller behov, anmälan, ansö- kan eller information på annat sätt, resultat av insats, vårdnadshavare inom familje- och individomsorg, och närstående inom missbruks- och beroendevård få användas. I registerförfattningar förekommer att användningen av register- uppgifter som sökbegrepp begränsas. Vanligen omfattar en sådan be- gränsning uppgifter som anses vara särskilt känsliga t.ex. nationalitet eller kriminalitet.68 Uppgifterna som ingår i socialtjänstdataregister kommer ofta att vara av känslig eller mycket känslig natur. Det kan gälla uppgifter om missbruk men även andra uppgifter. Denna omständighet skulle kunna tala för att man trots allt inför inskränkningar i användningen av uppgifter som sökbegrepp och därigenom ökar skyddet för den personliga integriteten. Mot en begränsning av sökbegrepp kan dock anföras behandling av personuppgifter i ett socialtjänstdataregister får ske för sådana ändamål som har ett högt samhällsintresse, såsom framställning av officiell statistik och forskning. Det ligger i sakens natur att den personuppgiftsansvariga myndigheten inte i förväg kan bestämma vilka uppgifter som är obehövliga som sökord för att ut- föra en arbetsuppgift inom ramen för dessa ändamål. Genom regler- ingen av innehållet i registret sker också en form av reglering av möj- liga sökbegrepp. Ytterligare begränsningar av tillåtna registeruppgifter som sökbegrepp inskränker registrens användbarhet. 1997/98:108, s. 56. 15.10.9 Utlämnande av personuppgifter och sekretess Utredningens förslag: Får en personuppgift lämnas ut, kan det få ske på medium för automatiserad behandling. I den nya lagen om socialtjänstdataregister erinras om att det i offentlighets- och sekretesslagen finns bestämmelser om begräns- ningar av rätten att lämna ut personuppgifter. Utredningens anser att det i lagen om socialtjänstdataregister på mot- svarande sätt som i lagen om hälsodataregister ska regleras att om personuppgifter får lämnas ut så kan det ske på medium för auto- matiserad behandling. Bestämmelsen reglerar således inte att person- uppgifter får lämnas ut, utan endast i vilken form och med vilken teknik det får ske. Förutsättningar för utlämnande regleras i offentlighets- och sek- retesslagen och utredningen föreslår att den nya lagen ska innehålla en bestämmelse som erinrar om att offentlighets- och sekretesslagen gäller vid utlämnande från ett socialtjänstdataregister. Av 24 kap. 8 § första stycket OSL följer att sekretess gäller i sådan särskild verksamhet hos en myndighet som avser framställning av statistik för uppgift som avser en enskilds personliga eller ekono- miska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Vidare följer enligt tredje stycket att uppgift som behövs för forsknings- eller statistikändamål och uppgift som inte genom namn, annan identitetsbeteckning eller liknande förhållande är direkt hänförlig till den enskilde får lämnas ut, om det står klart att uppgiften kan röjas utan att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men. Detsamma gäller en uppgift som avser en avliden och som rör dödsorsak eller dödsdatum, om uppgiften behövs i ett nationellt eller regionalt kvalitetsregister enligt patientdatalagen (2008:355). Utredningens förslag: Regeringen ska få meddela föreskrifter om 1.andra myndigheter som får föra socialtjänstdataregister enligt denna lag, 2.begränsning av de i lagen angivna ändamålen, 3.förtydligande och begränsningar av de uppgifterna om den registrerades personnummer eller samordningsnummer, kön, folkbokföringsort, födelseort, insats, mål, måluppfyllelse och aktiviteter, orsak eller behov, anmälan, ansökan eller informa- tion på annat sätt, resultat av insats, vårdnadshavare inom familje- och individomsorg, och närstående inom missbruks- och beroendevård, som ett socialtjänstdataregister får innehålla. 4.begränsningar av samkörning, 6.begränsningar i rätten att bevara uppgifter. Regeringen bör ge i uppdrag att i samråd med Kommuner och Regioner (SKR) ta fram ett underlag till förordning om socialtjänstdataregister. Utredningen föreslår att regeringen ska få meddela vissa ytterligare föreskrifter kopplade till lagen om socialtjänstdataregister. Utred- ningen lämnar emellertid inget förslag på hur en sådan förordning skulle kunna utformas. Utredningens uppfattning är emellertid att regeringen i en ny förordning om socialtjänstdataregister ska speci- ficera vilka uppgifter som får behandla för det pri- mära ändamålet statistik inom de olika tillämpningsområdena. Något behov av flera förordningar kan inte utredningen se eftersom det skulle splittra regleringen och försvåra för registrerade att kontrol- lera personuppgiftsbehandling och utöva sina rättig- heter enligt EU:s dataskyddsförordning. Beträffande bevarande av uppgifter gör utredningen bedömningen att det kan skilja sig mellan olika socialtjänstdataregister. Regeringen ska därför, enligt samma modell som i lagen om hälsodataregister, i lagen ges ett bemyndigande att bestämma bevarande- och gallringsfrister. Inom varje område i bör ändamålen statistik, uppfölj- ning och utvärdering brytas ner till mer specificerade ändamål i en kompletterande förordning till lagen. Utredningen lämnar inget för- slag på en förordning om socialtjänstdataregister utan föreslår att får i uppdrag av regeringen att, i samråd med SKR, presentera ett underlag till förordning. Skälet är att utredningen bedömer att enbart dessa två aktörer besitter tillräcklig kompetens för att bestämma innehållet i förordningen och därför lämpligen bör göra detta i samråd. I förordningen ska anges de uppgifter hänförliga till lagens kategorier av tillåten uppgiftsinsamling, såsom orsak till kontakt dvs. ansökningar/anmälningar, orsak till insats/aktivitet, typ av insats samt resultatet av insatsen, inom alla områ- den som anges i bilagan till förordningen om den officiella statistiken, inklusive missbruk- och beroendevård. Eventuella begränsningar i uppgiftsinsamlingen regleras också lämp- ligen i förordningen. har när det gäller orosanmäl- ningar t.ex. ansett att det finns skäl att avstå från en nationell data- insamling som innefattar individuppgifter (se avsnitt 15.7.1). Det är svårt att beräkna de initiala merkostnader som kan komma att uppstå för kommunerna med anledning av utredningens förslag. Detta då kontrakten mellan olika kommuner och system- leverantörer kan ha utformats olika, särskilt avseende kontrakts- period och huruvida avtalet täcker eventuella förändringar som kan behöva göras med anledning av författningsändringar. Hur stor kost- naden blir beror även på vilka uppgifter som ska lämnas till Social- styrelsen vilket inte specificeras i lagen utan föreslås ske i förordning. Utredningen har i avsnitt 27.3.13 gjort en mycket preliminär beräk- ning av kommunernas merkostnader. uppdrag bör därför även omfatta att i samråd med SKR beräkna kommunernas eventuella merkostnader med utgångspunkt i vilka uppgifter man bedömer ska lämnas samt hur kommunernas system svara upp mot den uppgiftsinsamlingen . Det är först då som de förväntade kostnaderna kan bli mer precisa. har ett bemyndigande i förordningen om skyldig- het för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter och förord- ningen om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service att efter samråd med SKR meddela närmare föreskrifter om kommuner- nas uppgiftslämnande. har i sina rapporter och skri- velser till regeringen hyst viss tveksamhet till att de ensamma skulle förfoga över ett sådant bemyndigande. Utredningen anser att endast kan bedöma behovet av specifika personuppgifter för sin statistikproduktion. Det ska givetvis ske inom ramarna och de avgränsningar som framgår av lagen. Utredningen förordar dock att den uppgiften läggs på regeringen av legitimitetsskäl, men det kräver i sådant fall en dialog mellan ansvarigt departement, och . En sådan lösning innebär en ändring av förordningen med vissa mellanrum. Utredningen anser därvid att bör få ett be- myndigande i förordningen om socialtjänstdataregister att meddela kompletterande föreskrifter efter samråd med SKR, precis som . Det rör sig då om föreskrifter av ren verkställighetskaraktär, såsom dataformat, beskrivning av de uppgifter som ska rapporteras, e-tjäns- ter för uppgiftslämnande och periodicitet, kommer således inte ensam reglera uppgiftsskyldighet m.m. utan detta ska regleras i den nya lagen och en kompletterande förordning. 15.10.11Ändringar i bilagan till förordningen om den officiella statistiken Utredningens förslag: Bilagan till förordningen om den officiella statistiken ska kompletteras med området missbruks- och bero- endevård. Vidare ska anges att får registrera uppgifter om lagöverträdelse, inom områdena individ- och familjeomsorg samt missbruks- och beroendevård. Känsliga personuppgifter ska, utan avgränsning till vissa insatser få behandlas för framställning av statistik inom de områden som anges i bilagan. Det finns ett oundgängligt behov av bättre statistik för en kunskaps- baserad socialtjänst inom missbruks- och beroendevården. För att ska kunna föra register om missbruk – utöver befint- liga socialtjänstregister för individ- och familjeomsorg, äldre och stöd och service till funktionshindrade – föreslår utredningen att bilagan i förordningen om den officiella statistiken kompletteras med området ”Missbruks- och beroendevård”. Det innebär att inte kommer att vara begränsad till att samla in enbart mängdstatistik på detta område utan kan även inhämta personuppgiftsbaserade upp- gifter. Vidare bör insamling och registrering av uppgifter om lagöverträ- delse endast ske inom verksamheterna Individ- och familjeomsorg respektive Missbruks- och beroendevård, vilket ska framgå av bila- gan till förordningen om den officiella statistiken. Något behov av att samla in sådana integritetskänsliga personuppgifter om äldreom- sorg eller funktionshindrade synes enligt utredningens bedömning inte föreligga. Bilagan i förordningen om den officiella statistiken behöver där- till ändras så att det framgår att känsliga personuppgifter får behand- las för framställning av statistik inom de områden som anges i bilagan utan några avgränsningar till vissa orsaker, insatser och resultat. Utredningens förslag: Förordningen om skyldighet för social- nämnderna att lämna statistiska uppgifter och förordningen om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service till vissa funk- tionshindrade ska upphävas. Då uppgiftsskyldigheten kommer att regleras i den nya lagen om socialtjänstdataregister finns inte skäl för att ha kvar förordningarna om skyldighet för socialnämnderna att lämna statistiska uppgifter och förordningen om utlämnande av uppgifter som avser stöd och service. Utredningen föreslår därför att de två förordningarna upphävs. Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller kan få dem till- godosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt. Den enskilde ska genom biståndet tillförsäkras en skälig levnadsnivå. Bi- ståndet ska utformas så att det stärker hans eller hennes möjligheter att leva ett självständigt liv. Detta framgår av 4 kap. 1 § socialtjänst- lagen (2001:453), förkortad SoL. Enligt 4 kap. 2 § SoL får social- nämnden också ge bistånd utöver vad som följer av 1 § om det finns skäl för det. Den enskilde har dock inte någon rätt till bistånd enligt denna bestämmelse. Det ingår i utredningens uppdrag att analysera för- och nackdelar med att den nuvarande biståndsbestämmelsen avser både försörj- ningsstöd och bistånd för livsföring i övrigt. Vidare ska utredningen se över om det finns behov av ett mer ändamålsenligt och vägledande begrepp än skälig levnadsnivå för bistånd för livsföringen i övrigt. Upp- draget omfattar inte skälig levnadsnivå i förhållande till rätten till för- sörjningsstöd eller annat ekonomiskt stöd. Eventuella förslag som rör biståndsbestämmelsen ska inte leda till en ambitionshöjning på området och inte ha några ekonomiska konsekvenser för det offentliga. Insatser efter behovsprövning – bistånd 16.1.1Olika former av bistånd I biståndsbestämmelsen anges ett par olika typer av bistånd vilka ges utifrån den enskildes behov: bistånd till försörjningen och bistånd till livsföringen i övrigt. Ett annat sätt att beskriva biståndet är att utgå från insatsens inriktning. Det går då att skilja mellan ekono- miskt bistånd och bistånd i form av andra insatser för stöd, omsorg och vård. Det ekonomiska biståndet utgörs av försörjningsstöd och av annat ekonomiskt stöd för livsföringen i övrigt. Försörjningsstödet ska tillgodose hushållets mer regelbundna utgifter och består av riksnormen, vars belopp bestäms av regeringen enligt 2 kap. social- tjänstförordningen (2001:937), och av vissa kostnadsposter som lig- ger utanför riksnormen. Ekonomiskt bistånd till livsföringen i övrigt ska tillgodose kostnader för behov som uppstår då och då. Exempel är kostnader för tandvård, glasögon, flytt och begravning.1 Bistånd till andra insatser för stöd, omsorg och vård är en bred kategori. I den kategorin ingår insatser i öppna former såväl som hel- dygnsinsatser med boende. Flera av dessa insatser regleras i andra bestämmelser i socialtjänstlagen. Det gäller bl.a. kontaktperson, kon- taktfamilj, särskilda boenden och placeringar i familjehem, stöd- boende och hem för vård eller boende (HVB). Exempel på andra insatser för stöd, omsorg och vård kan hämtas från den officiella statistiken inom olika delar av .