sou · H8B379 · 2020-12-15 00:00:00 — Som framgått av avsnitt 6.3.2 avses med det skollagsreglerade området verksamhet enligt skollagen, vilket bl.a. innefattar förskola, grund- skola och gymnasieskola, se dock även kommentaren till 26 kap. 4 § skollagen. När det gäller tillsynen över 2 kap. DL avser överflyttningen en- dast området utbildning och verksamhet som regleras i skollagen. Det betyder att DO behåller tillsyn över all annan verksamhet som regleras i 2 kap. som arbetslivet, arbetsmarknadspolitisk verksamhet, viss näringsverksamhet, varor- och tjänster osv. Eftersom DO be- håller tillsynen över diskrimineringsförbuden i arbetslivet betyder det att om t.ex. en lärare skulle diskrimineras av sin arbetsgivare faller det under DO:s tillsyn. DO behåller även tillsyn över annan utbildningsverksamhet än verksamhet som avses i skollagen. Det betyder t.ex. högskoleutbildning, utbildning vid folkhögskolor och studieförbund samt viss militär utbildning. Bestämmelserna i 3 kap. DL om aktiva åtgärder omfattar dock endast arbetslivet och utbildning. Det betyder då för 3 kap. DL att när tillsynen för det skollagsreglerade området flyttas från DO till Skolinspektionen avser DO:s kvarstående tillsyn avseende aktiva åt- gärder, arbetslivet och annan utbildning än den skollagsreglerade, t.ex. universitet och högskola. För att tydliggöra Skolinspektionens framtida tillsynsansvar och avgränsa dem till de andra olika områden som anges i DL specificerar vi de olika paragraferna i vårt lagstiftningsförslag. Av 6 kap. 2 § framgår att , Statens skol- inspektion och vissa ideella föreningar får föra talan i domstol för en enskild som medger det. I den nu gällande paragrafen hänvisas till att det av 6 kap. 2 § DL framgår att DO får föra talan för en enskild som medger det. Efter- som paragrafen ligger under rubriken ”Diskrimineringsombuds- mannen” och ”uppgifter” avser paragrafen enbart . Utredningen föreslår i avsnitt 7.2 att talerätten i mål om diskri- mineringsersättning överförs från DO till Skolinspektionen för det skollagsreglerade området. Det betyder att det av paragrafen be- höver framgå att även Skolinspektionen har talerätt. Utredningen föreslår därför även att rubriken ”uppgifter” ändras till ”Inledande bestämmelser” och att rubriken ”” flyttas så att den ligger efter denna paragraf. Av 6 kap. 2 § framgår redan att även vissa ideella föreningar har talerätt. Vi menar att det är lämpligt att i denna paragraf även på- minna om det. Den ändrade rubriksättningen möjliggör det. 5 § 1 och 2 st. Den som inte fullgör sina skyldigheter att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder enligt 3 kap. 4, 5, 6, 7, 8, 9, 16, 17 eller 18 §, lämna informa- tion enligt 3 kap. 12 § eller dokumentera enligt 3 kap. 13, 14 eller 20 § eller enligt föreskrifter som meddelats med stöd av dessa bestämmelser får föreläggas att fullgöra dem. Ett sådant föreläggande ska förenas med vite och meddelas av efter framställning av . Föreläggandet får riktas även mot staten som arbetsgivare eller som huvudman för utbildningsverksamhet. Avser bristen 3 kap. 4–9 eller 12–14 §§ eller föreskrifter som med- delats med stöd av dessa bestämmelser, får en sådan framställning även göras av en central arbetstagarorganisation som arbetsgivaren är bun- den till av kollektivavtal. Paragrafen anger rätten att besluta om vitesföreläggande mot den som inte fullgör sina skyldigheter att bedriva ett arbete med aktiva åtgärder, att lämna information eller att dokumentera arbetet. Första stycket är ändrat på så sätt att även föreskrifter som med- delats med stöd av dessa bestämmelser kan utgöra grund för att före- läggas att fullgöra dessa skyldigheter. Andra stycket är ändrat på så sätt att centrala arbetstagarorganisa- tioner som arbetsgivaren är bunden till av kollektivavtal får med stöd av dessa bestämmelser eller föreskrifter, göra en framställan till om vitesföreläggande. Skillnaden mot tidigare är att det inte längre krävs att DO först förklarat att myn- digheten inte vill göra en framställning. Utredningens förslag utveck- las i avsnitt 5.6.3. För Statens skolinspektions tillsyn gäller bestämmelserna i 26 kap. 2–23 och 27 §§ skollagen (2010:800). Paragrafen är ny. Utredningen har i 7.2 föreslagit att skollagens administrativa sanktioner i 26 kapitlet ska gälla vid Skolinspektionens tillsyn av DL. Enligt vår bedömning bör även bestämmelserna om statlig kvalitetsgranskning ingå. Det betyder då också förstås att DL:s sanktioner inte gäller för Skolinspektionen. 4 kap. 3–5 §§ är därför inte tillämpliga vid Skol- inspektionens tillsyn. Det framgår av denna paragraf och av vårt förslag till rubriksättningen. ”” ska vara rubrik före 3 § och ”” före 6 a §. 17 § 1 st. Talan om utdömande av vite som har förelagts enligt denna lag förs vid tingsrätt av den som gjort framställningen enligt 5 §. Paragrafen är ändrad på så sätt att, förutom DO, även centrala arbets- tagarorganisationer som arbetsgivaren är bunden till av kollektivavtal får ansöka om utdömande av vite vid tingsrätt om den gjort en fram- ställning enligt 5 §. Förslaget behandlas i avsnitt 5.6.3. får som part föra talan för en enskild som medger det. I mål enligt 1 § första stycket förs ombudsmannens talan i Arbetsdomstolen. För verksamhet som regleras i skollagen (2010:800) är det i stället som får föra talan för en enskild som medger det i mål enligt 2 kap. 5, 7 och 19 §§. Även en ideell förening, som enligt sina stadgar har att ta till vara sina medlemmars intressen och som inte är en sådan arbetstagarorgani- sation som avses i 2 a § sista stycket, får som part föra talan för en en- skild som medger det. För att få föra talan ska föreningen med hänsyn till sin verksamhet och sitt intresse i saken, sina ekonomiska förutsättningar att föra talan och förhållandena i övrigt vara lämpad att företräda den enskilde i målet. När , eller en förening för sådan talan som avses i 2 § får de i samma rättegång också föra annan talan för den enskilde om han eller hon medger det. För barn som inte har ingått äktenskap krävs vårdnads- havarens eller vårdnadshavarnas medgivande. När en arbetstagarorganisation har rätt att föra talan för den en- skilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får ombudsmannen eller föreningen föra talan bara om arbetstagar- organisationen inte gör det. Paragrafen 6 kap. 2 § föreslås genomgå redaktionella ändringar ge- nom omdisponering av olika stycken och att det på grund av para- grafens längd sker en uppdelning i två paragrafer, 2 § och en ny 2 a §. Det som är nytt är att vi föreslår att Skolinspektionen har rätt att föra talan för en enskild i stället för DO i mål om diskriminerings- ersättning i skollagagsreglerad verksamhet. Våra överväganden om det finns i avsnitt 7.2. Precis som tidigare ska de ideella föreningarna ha kvar sin talerätt för diskrimineringsersättning, såväl inom det området som DO utifrån våra förslag skulle ha kvar sin talerätt som inom det skollagsreglerade området i DL, där vi föreslår att Skolinspektionen ska ha talerätt i stället för DO. Vi har utvecklat skälen för det i avsnitt 7.4. Bestämmelserna i om part ska gälla även den för vilken , eller en förening för talan enligt denna lag såvitt gäller jävsförhållande, pågående rättegång, personlig inställelse samt förhör under sanningsförsäkran och andra frågor som rör bevisningen. När en enskild för talan enligt denna lag får ombudsmannen, eller en förening inte väcka talan för den enskilde om samma sak. Rättens avgörande i ett mål där , eller en förening för talan för en enskild får överklagas av den enskilde, om det får överklagas av ombudsmannen, eller föreningen. När rättens avgörande i ett mål som avses i första stycket har vunnit laga kraft får saken inte prövas på nytt på talan av vare sig den enskilde eller ombudsmannen, eller föreningen. Paragraferna har anpassats till att Skolinspektionen föreslås föra talan på det skollagsreglerade området. Därtill har vissa smärre redaktio- nella ändringar genomförts. I sista stycket i båda paragraferna ändras termen av enhetlighetsskäl till om- budsmannen. 10.2Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften före- kommer hos 1.Diskrimineringsombudsmannen i ärende enligt diskriminerings- lagen (2008:567) eller 16 och 17 §§ föräldraledighetslagen (1995:584) samt i andra ärenden som rör rådgivning åt en enskild, i ärende enligt diskriminerings- lagen, eller 3.Statens skolinspektionen i ärende enligt 6 kap. skollagen (2010:800) och diskrimineringslagen. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . I denna paragraf punkten 3 föreslår vi en ändring som innebär att sekretess enligt paragrafen gäller hos Skolinspektionen också för ären- den som rör DL. Det är en nödvändig följdändring med hänsyn till att Skolinspektionen framöver kommer att hantera ärenden enligt DL. Ändringen innebär en utökning av sekretessen hos Skolinspek- tionen till ärenden som rör DL. Paragrafen är i övrigt oförändrad. 10.3Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Arbetet med aktiva åtgärder innebär att bedriva ett förebyggande arbete för att motverka kränkande behandling av barn och elever genom att 1.undersöka om det finns risker för kränkande behandling eller re- pressalier i verksamheten, 2.analysera orsaker till upptäckta risker, 3.vidta de förebyggande åtgärder som skäligen kan krävas, och 4.följa upp och utvärdera arbetet enligt 1–3. Huvudmannen ska inom varje särskild verksamhet bedriva ett arbete med aktiva åtgärder på sätt som anges i 6 §. Arbetet ska genomföras fortlöpande. Åtgärder ska tidsplaneras och genomföras . Förslagen i 6–8 samt 8 a och 8 b §§ (se förslag till 8–8 b §§ nedan) innebär att kraven om aktiva åtgärder för att förebygga kränkande behandling enligt skollagen samordnats med kraven om aktiva åt- gärder enligt DL mot diskriminering inom det skolagsreglerade om- rådet. Det föreslås ske genom att motsvarande bestämmelser om aktiva åtgärder som enligt DL gäller för diskriminering för det skol- lagsreglerade området förs in i skollagen för kränkande behandling. Det krävs dock vissa justeringar i förhållande till DL. Förslaget i 6 och 7 §§ motsvarar 3 kap. 1–3 och 16 §§ DL. Det har dock förts samman i två paragrafer. Skälet är att det i arbetet mot kränkande behandling till skillnad från det mot diskriminering inte ingår ett främjande arbete, i stället avser det aktiva åtgärderna enbart ett före- byggande arbete, se avsnitt 7.6 Det betyder att det mesta som anges i 3 kap. 1 § DL inte på motsvarande sätt ska speglas i skollagen. Vidare behövs ingen uppdelning i arbete respektive utbildning. Kravet om aktiva åtgärder avser varje särskild verksamhet. Skälet är att det är angeläget att arbetet utförs på t.ex. varje skolenhet, inte övergripande. Detta är en anpassning till skollagens systematik. Huvudmannen ska ha riktlinjer och rutiner för varje särskild verksam- het i syfte att förhindra kränkande behandling. Huvudmannen ska följa upp och utvärdera de riktlinjer och rutiner som finns enligt första stycket. Förslaget motsvarar DL:s bestämmelse om riktlinjer och rutiner för att förhindra trakasserier och sexuella trakasserier i 3 kap. 18 §. Syf- tet med riktlinjerna är att tydliggöra att huvudmannen inte accepte- rar kränkande behandling. Rutinerna ska ge praktisk vägledning om hur huvudmannen hanterar kränkande behandling. Det ska framgå av rutinen till vem den som upplever sig utsatt kan vända sig till och vem som ansvarar för att den påstådda händelsen eller händelserna utreds, jämför avsnitt 4.2.3. Det ska noteras att 3 kap. 18 § DL, som avser utbildning, till skillnad från motsvarande bestämmelse för arbetslivet, 3 kap. 6 § DL saknar krav om riktlinjer och rutiner för repressalier. Eftersom vårt övergripande syfte är att skapa enhetliga bestämmelser för arbetet med aktiva åtgärder inom det skollagsreglerade området för både diskriminering och kränkande behandling omfattar inte heller vårt förslag repressalier. I arbetet med aktiva åtgärder ska huvudmannen samverka med barn, elever och anställda i verksamheten. Huvudmannen ska skriftligen dokumentera arbetet med aktiva åtgärder enligt 6–8 a §§. 1.en redogörelse för alla delar av arbetet som det beskrivs i 6 och 7 §§, 2.en redogörelse för de åtgärder som vidtas och planeras enligt 8 §, och 3.en redogörelse för hur samverkansskyldigheten enligt 8 a § fullgörs. Paragraferna är nya. Förslaget i 8 a § motsvarar DL:s 3 kap. 19 § och 8 b § DL:s 3 kap. 20 §. Förslagen är utvecklade i avsnitt 7.6. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kraven på huvudmannen när det gäller 1.arbetet med aktiva åtgärder enligt 6–8 §§, och 2.dokumentation enligt 8 b §. Paragrafen är ny. Utredningen har föreslagit att det förs in en ny paragraf i DL med innebörd att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska kunna meddela föreskrifter om de aktiva åtgärderna. Som framgår avser det samtliga bestämmelser om aktiva åtgärder utom bestämmelsen om samverkan. Vi har även föreslagit att det i en ny diskrimineringsförordning framgår att det som huvud- regel ska vara DO som ska kunna meddela föreskrifter för bestäm- melserna om de aktiva åtgärderna i DL, men att föreskriftsrätten inte omfattar verksamhet som regleras i skollagen, se författningsför- slaget i kapitel 1. Förslaget är utvecklat i avsnitt 5.4.2. För aktiva åtgärder mot diskriminering i DL föreslår vi för det skollagsregle- rade området i DL att det i stället ska vara som ska med- dela dessa föreskrifter, se författningsförslaget och avsnitt 7.7 Enligt gällande lagstiftning saknas även i skollagen ett bemyndi- gande som ger regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer möjlighet att meddela föreskrifter för de aktiva åtgärderna mot kränkande behandling. Som framgår ovan föreslår vi att det i skollagen införs motsvarande bestämmelser om aktiva åtgärder för att förhindra kränkande behandling som redan gäller i DL för diskri- minering. Behovet av att förtydliga dessa i föreskrifter är därför samma. 3 § 3 st. Av 4 kap. 1 § diskrimineringslagen (2008:567) framgår att Skolinspek- tionen även har tillsyn över att följande bestämmelser i diskriminerings- lagen följs för verksamhet som regleras i skollagen (2010:800): 1.2 kap. 5, 7 och 19 §§, och 2.3 kap. 2, 3, 16 och 18–20 §§ och föreskrifter avseende dessa bestäm- melser som har meddelats med stöd av denna lag. Stycket är nytt. Paragrafen är en hänvisning till att det även i DL finns bestämmelser om tillsyn. 4 § 2 st. Kommunens tillsyn enligt första stycket omfattar inte tillsyn över att bestämmelserna i 6 kap. och i diskrimineringslagen (2008:567) följs. Som utvecklats i 7.2 föreslår vi att Skolinspektionen alltid, på samma sätt som redan gäller för 6 kap. skollagen, ska ha tillsyn över bestäm- melserna om diskriminering i DL för det skollagsreglerade området, även om det avser sådan verksamhet som kommunen har tillsyn över. Vi föreslår därför att det i paragrafen läggs till en hänvisning till bestämmelserna i . Skadeståndslagen (1972:207). Arbetsmiljölagen (1977:1160). Lag (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Jämställdhetslagen (1979:1118), upphävd . Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Lag (1982:80) om anställningsskydd. Jämställdhetslagen (1991:433), upphävd . Högskolelagen (1992:1434). Lag (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Fiskelagen (1993:787). Lag (1985:206) om viten. Lag (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina. Lag (1999:130) om åtgärder i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning. Lag (1999:130) om åtgärder mot diskriminering i arbetslivet på grund av etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning upphävd . Lag (1999:133) om förbud mot diskriminering i arbetslivet på grund av sexuell läggning, upphävd . Lag (2001:1286) om likabehandling av studenter i högskolan upphävd . Lag (2003:307) om förbud mot diskriminering, upphävd . Livsmedelslagen (2006:804). Lag (2006:67) om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling av barn och elever, upphävd . Diskrimineringslagen (2008:567). Lag (2008:568) om . Offentlighets- och sekretesslag (2009:400). Skollagen (2010:800). (2010:900). Förvaltningslagen (2017:900). Varumärkeslagen (2020:1877). Arbetsmiljöförordning (1977:1166). Förordningen (1993:221) för . Högskoleförordningen (1993:100). Förordningen (2008:1328) med instruktion för . Förordning (2008:1401) med instruktion för Diskriminerings- ombudsmannen. Förordning med instruktion för (2007:913). Förordning (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Förordningen (2011:686) om kompletterande pedagogisk utbildning som leder till ämneslärarexamen. föreskrifter (AFS 2001:1) Systematiskt arbets- miljöarbete. föreskrifter (AFS 2015:4) Organisatorisk och social arbetsmiljö. Den europeiska konventionen angående skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. , Resolution A/RES/48/134, . Rådets direktiv /43/EG av om genom- förandet av principen om likabehandling av personer oavsett deras ras eller etniska ursprung, EGT 2000 L 180. Rådets direktiv /78/EG av om inrät- tande av en allmän ram för likabehandling, EGT 2000 L 303. Rådets direktiv /113/EG av om genom- förande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, EUT 2004 L 373. Rådets direktiv /78/EG av om inrät- tande av en allmän ram för likabehandling EGT 2000 L 303. och rådets direktiv /54/EG av om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning), EUT 2006 L 204. Dataskyddsförordningen (GDPR) och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning), EUT 2016 L 119. 1981/82:142, Om ändring i (ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet). 1990/91:113, Om en ny jämställdhetslag, m.m. 1978/79:175, Med förslag till lag om jämställdhet mellan kvinnor och män i arbetslivet m.m. 1994/95:23, Ett effektivare brottmålsförfarande. 2000/01:68, Ersättning för ideell skada. 2005/06:38, Trygghet, respekt och ansvar – om förbud mot diskriminering och annan kränkande behandling. 2007/08:95, Ett starkare skydd mot diskriminering. 2014/15:131, Skattetillägg – Dubbelprövningsförbudet och andra rättssäkerhetsfrågor. 2015/16: 135, Ett övergripande ramverk för aktiva åtgärder i syfte att främja lika rättigheter och möjligheter. 2015/16:118, Sanktionsavgifter för andra aktörer på fiskets område än yrkesfiskare. 2017/18 :165, Effektivare sanktioner i livsmedelskedjan. 2016/17:22, Effektiv bekämpning av marknadsmissbruk. SOU 1978:38, Jämställdhet i arbetslivet. SOU 1990:41, med jämställdhetslagen – utvärdering och förslag. SOU 1992:61, Ett reformerat åklagarväsende. SOU 2004:50, Skolans ansvar för kränkningar av elever. SOU 2004:100, Tillsyn – Förslag om tydligare och effektivare offentlig tillsyn. SOU 2006:22, En sammanhållen diskrimineringslagstiftning. SOU 2010:7, Aktiva åtgärder för att främja lika rättigheter och möjligheter – ett systematiskt målinriktat arbete på tre samhällsområden. SOU 2010:99, Flickor, pojkar, individer – om betydelsen av jäm- ställdhet för kunskap och utveckling i skolan. SOU 2013:38, Vad bör straffas? SOU 2014:41, Nya regler om aktiva åtgärder mot diskriminering. SOU 2016: 87, Bättre skydd mot diskriminering. SOU 2020:7, Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Ds 2001:10, Skadestånd vid kränkning. Ds 2014:1, Gröna boken: riktlinjer för författningsskrivning. Ds 2019:4, Förslag till en nationell rättigheter i . 1981/82 JuU53, Om ekonomiska sanktioner vid brott i näringsverksamhet. 1981/82:328. 2009/10:79, En tydlig, rättssäker och effektiv tillsyn. 1994/95: JuU2. 1994/95:40. 2016/17:10, Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. 2019/20, om diskrimineringslagens krav på lönekartläggning. Dir. 2002:11 Kommittédirektiv – En sammanhållen diskriminerings- lagstiftning. Dir. 2012:80, Aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter. Dir. 2015:129, Tilläggsdirektiv till utredningen bättre möjligheter att motverka diskriminering. Ku2018/01543/RS, Utkast till Lagrådsremiss, Stärkt skydd mot diskriminering i skolan. , Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, 2008. U2020/04703/GV, promemoria , En mer likvärdig och effektiv tillsyn. NJA 2014 s. 499 I och II. NJA 2016 s. 596. NJA 2019 s. 1094. dom meddelad i mål T 4238-19. (tidigare Regeringsrätten) RÅ 1990 ref. 39. RÅ 1994 ref. 29. HFD 2020 ref. 28. AD nr 44/15. RH 2006:42, Hovrätten för , målnummer B 3688-05. RH 2014:33, Hovrätten för , målnummer T 555-12. Ä2-13 Vision / kommun. / Staten genom . Dom av , Draehmpaehl mot OHG, EU:C:1997:2018, C-180/95. GRA 2017/75. GRA 2017/122. GRA 2017/397. GRA 2017/474. TIL 2018/213. TIL 2018/342. TIL 2018/428. GRA 2019/152. JO 1998/99 s. 407. Arbetsordning för , senast upp- daterad . Skolinspektionens yttrande över utkast till lagrådsremiss Stärkt skydd mot diskriminering i skolan. Litteratur, rapporter m.m. Rapport, Rätten till sjukvård på lika villkor, 2012. Lavin, R., Viteslagstiftningen – en kommentar, 2017. Lorentzon, K., Karnov- och Lexinokommentarer till viteslagen. , RIR 2019:16. Diskrimineringslagens krav på lönekartläggning – ett trubbigt verktyg för att minska löne- skillnader mellan könen, 2019. Ulväng, P., Straffbegreppet, SvJT (festskrift), 2016. Rapport 1997:7, Statens nämndmyndigheter. Rapport 2011:4 Aktiva åtgärder mot diskriminering –effekter och kostnader. , Årsredovisning 2019. , Årsredovisning 2018. Rapport från , dnr: 4.3.1-2019-019713. Samverkan vid tillsyn över apoteksmarknaden. En effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen En särskild utredare ska se över vilka åtgärder som behövs för att säkerställa efterlevnad av bestämmelserna om aktiva åtgärder i diskri- mineringslagen (2008:567). Vidare ska utredaren se över tillsyns- ansvaret över diskrimineringslagen när det gäller verksamhet enligt skollagen (2010:800). •överväga om nuvarande bestämmelser i diskrimineringslagen om tillsyn vad gäller aktiva åtgärder är ändamålsenliga för en effektiv efterlevnad av bestämmelserna och vid behov föreslå ändringar som kan leda till en ökad efterlevnad, •analysera hur tillsynen över bestämmelserna i diskriminerings- lagen när det gäller det skollagsreglerade området i sin helhet kan flyttas till , och •lämna nödvändiga och fullständiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Säkerställa att diskrimineringslagens bestämmelser om aktiva åtgärder följs Principerna om likabehandling och icke-diskriminering är grundläg- gande mänskliga rättigheter. Diskrimineringsrätten och regleringen av () uppdrag bygger i stor ut- sträckning på EU-rättslig lagstiftning. Diskrimineringslagen syftar till att värna principen om alla människors lika värde och allas rätt att bli behandlade som individer på lika villkor. Diskrimineringslagen innehåller en skyldighet för arbetsgivare och vissa utbildningsanordnare att arbeta med s.k. aktiva åtgärder. Bestämmelserna om aktiva åtgärder i 3 kap. diskrimineringslagen syftar till att arbetsgivare och utbildningsanordnare ska arbeta förebyggande och främjande för att inom sin verksamhet motverka diskriminering och i övrigt verka för lika rättigheter och möjligheter oavsett kön, könsöverskridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller annan trosuppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. DO ska utöva tillsyn över att lagen följs.