sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Vad gäller förskolan finns mer forskning som bland annat visar att kvalitet i förskolan har ett starkt samband med de villkor som skapas för barns möjligheter till lek, utveckling, lärande och välmående.10 I en nationell studie som genomfördes av , och , Gruppstorlekens betydelse för barns möjligheter att lära och utvecklas i förskolan, belystes förskollärares uttryck kring möjlig- heter och hinder att arbeta enligt läroplanens intentioner, i relation till barngruppens storlek. Dataunderlaget består av enkätsvar och intervjuer med förskollärare och samlades in i en webbaserad enkät. Resultaten har presenterats i flertalet artiklar och visar att det är flera faktorer som har betydelse för undervis- ningens kvalitet i förskolan.11 Personalens utbildning och kompetens är en viktig kvalitetsfaktor, men barngruppens storlek och samman- sättning har också stor betydelse. Barnens åldrar, andelen barn i be- hov av särskilt stöd i sin utveckling, andelen barn med annat moders- mål än svenska och barnens närvarotider är faktorer som inverkar på vad förskollärarna beskriver som möjligheter och hinder i deras arbete men också att detta inverkar på barns möjlighet till lek, lärande och inflytande.12 8.3.3Elever i behov av stöd I en enkätstudie som riktade sig mot hur personal i fritidshem be- skriver sitt arbete med barn i behov av extra stöd och inkludering framkommer att behov av extra stöd uppkommer utifrån fritids- 10Sheridan, S., , I., & , E. (2009), Barns tidiga lärande. En tvär- snittsstudie om förskolan som miljö för barns lärande. 11Sheridan, S., , P., & , I. (2014). Group size and organisational conditions for children’s learning in preschool: a teacher perspective. ; , P., , S., & , I. (2016). Barngruppens storlek i förskolan. , P., , S., & , I. (2018). A perspective of group size on children’s condition for wellbeing, learning and development in preschool. 12Rosenqvist, A. (2014). Förskollärares perspektiv på barngruppsstorleken i förskolan. (2014). hemmets strukturella villkor. Behovet av extra stöd är alltså inte bara relaterat till barnet som individ. Det vanligaste beskrivna strukturella villkoret handlar om ”många barn”. Det beskrivs ge svårigheter i form av hög ljudnivå och många intryck. Likaså lyfts svårigheten fram att skapa sociala relationer.13 För barn med utvecklingsstörning och i stort behov av stöd kan övergången mellan förskola och skola bli stor. Detta visar som har följt 53 barn från en placering på förskola till deras olika situationer i första klass.14 Åtta förskolor, 17 förskoleklasser, 20 skolklasser och 20 fritidshem ingår i studien. Ett resultat i studie är att antalet barn i behov av stöd- insatser i utbildningsaktiviteter, dagliga rutiner och leksituationer ökade från förskola till klass ett. Omkring hälften av barnen var i behov av stöd under de tidiga skolåren, några för och andra . Resultatet i hennes studie visar att de specialiserade utbildningsmiljöerna hade mer resurser än de icke specialiserade. De hade fler personal per barn, fler utbildade lärare per barn och färre barn på förskoleavdelningarna, fritidshemmen och i klasserna. De behov som finns i de specialiserade utbildningsmiljöerna är troligen större än i icke specialiserade utbildningsmiljöer men forskning visar att det också kan finnas stora behov i icke specialiserade och in- kluderande miljöer. menar att strategier för fördelning av resurser efter behov behöver utvecklas och varnar för att det annars finns en risk att barn med stora eller mycket stora behov av anpass- ningar och stöd flyttas ifrån inkluderande och icke specialiserade utbildningsmiljöer till segregerande lösningar. Exempel på detta är hur elever, från att ha haft en fullt inkluderad situation i en förskola hamnade i helt segregerade särskolor med inriktning träningsskola där de i årskurs ett endast hade sporadiska träffar, till exempel möten i en korridor, med elever inskrivna i . När skrev sin avhandling om Särskolebarn i integ- rerad skolbarnsomsorg undersökte han fritidshem i 19 kommuner uppdelade på två län. Det fanns då 3 segregerade och 73 integrerade 13Elvstrand, H., , J. & (kommande). Att arbeta på fritidshem: en enkätstudie med fokus på barn i behov av extra stöd och inkludering i fritidshem. 14Lundqvist, J. (2016). Educational pathways and transitions in the early school years: Special educational needs, support provisions and inclusive education. fritidshem.15 2011 då Karlsudd gjorde en uppföljande studie fanns 11 segregerade fritidshem, medan de integrerade hade minskat till totalt 40.16 I fritidshem har skett en ökad segregering där elever i mindre utsträckning deltar i ordinarie fritidshem vilket beror bl.a. på ökade gruppstorlekar men också en förändring i attityder. Som tidigare påpekats kan frågan om elevgruppernas storlek inte ses som en isolerad fråga utan måste sättas i relation till fritidshemmets uppdrag. har ett antal studier publicerats som foku- serar på villkor (exempelvis barngrupper) i relation till fritidshem- mets förtydligade uppdrag genom den nya läroplansdelen. De stora barngrupperna sätter villkor för vilken typ av fritidspedagogisk prak- tik som blir möjlig. Flertalet studier visar att observation och över- vakning blir ett sätt att organisera stora barngrupper i fritidshemmet. Stora barngrupper får som konsekvens att personalen skapar rutiner och checklistor för att ha kontroll över elevgruppen. En annan strategi för att ha kontroll över stora elevgrupper kan vara att de aktiviteter som sker inom ramen för undervisningen be- gränsas utifrån organisatoriska förutsättningar som att vistas utomhus stor del av fritidshemstiden. Ett exempel är hur en personal i studie förklarade att ett argument för att alla elever skulle vara ute efter mellanmål var att det var lättare att ha överblick om alla elever är utomhus.17 I Andishmands studie var eleverna i ett av fritidshemmen ute på skolgården större delen av eftermiddagen. Enligt personalen var detta på grund av att ett stort antal barn var kvar efter mellanmål och lokalerna var bristfälliga och dåligt anpassade för verksamheten.18 15Karlsudd, P. (1999). Särskolebarn i integrerad skolbarnsomsorg. 16Karlsudd, P. (2011). ”Integreringsreservatet” – finns det kvar? 17Haglund, (2015). Everyday practice at the Sunflower: The staff’s representations and governing strategies as contributions to the order of discourse. 18Andishmand, C. (2017). Fritidshem eller servicehem? En etnografisk studie av fritidshem i tre socioekonomiskt skilda områden, Ett återkommande tema är professionellt handlingsutrymme i för- hållande till strukturella villkor. I (2013) beskrivs att det finns ett glapp mellan ideal och verklighet och om de krav som föreskrivs i styrdokumenten ska kunna efterlevas måste barngrup- perna minska.19 I en webbenkät som skickades ut till 11 109 personer som arbe- tade i fritidshem –2013 (svarsfrekvens 36 pro- cent) var syftet att undersöka hur personal i fritidshem uppfattade lärmiljöerna i fritidshemmet och vilka förutsättningar personalen har att bedriva undervisning i relation till styrdokumenten. Ett underliggande tema i svaren på de öppna frågorna i enkäten var att de stora barngrupperna i kombination med små lokaler, trånga ut- rymmen och få personal, gjorde det svårt att utveckla goda lär- miljöer, möta alla barns olika behov och arbeta utifrån läroplanens intentioner.20 Även i senare studier utrycker personal en frustration över att inte kunna arbeta på ett fritidspedagogiskt sätt.21 Utred- ningen menar att kvalitetsarbetet spelar en viktig roll i att synliggöra fritidshemmets förutsättningar och därtill även huvudmannens upp- följning av detta arbete. fokuserar i sin artikel Men dom flesta har en liknande situation på bristande personella resurser. Resultatet i artikeln visar en situation i fritidshemmet där personalen beskriver att de inte kan leva upp till de krav som formuleras i styrdokumenten. Likaså att kraven inte heller är rimliga utifrån de resurser och förutsättningar som ges. I studien framkommer också svårigheten att hitta hög- skoleutbildad personal, vilket inte lika tydligt lyfts fram som ett problem i tidigare studier. Andelen personal med rätt högskole- utbildning har minskat.22 19Hjalmarsson, (2013). Governance and Voluntariness for Children in : Leisure-Time Teachers Interpreting Their Task and Everyday Practices. 20Se , Hörnell, & Frykland (2015). (2016). Perselli, , & (2016). 21Andishman, C. (2017). Fritidshem eller servicehem? En etnografisk studie av fritidshem i tre socioekonomiskt skilda områden. 22Haglund, B. (2018). ”Men dom flesta har en liknande situation.”. 8.3.6De strukturella villkoren försvårar arbetet med sociala relationer I forskning om fritidshem framhålls betydelsen av god kvalitet i de pedagogiska relationerna mellan barn och personal. Även i annan forskning som rör skolväsendet framhålls detta. Gruppstorlek och personaltäthet är då av stor betydelse. Arbete med barns sociala relationer har varit och är ett centralt uppdrag i fritids- hemmets verksamhet. Goda eller positivt laddade relationer är det som eftersträvas men forskning visar att en stor andel av personalen i fritidshem upplever att förutsättningarna för att skapa god kvalitet i relationsarbetet med eleverna inte finns . I stora barngrupper tenderar kontakterna mellan personal och barn att minska och bli avpersonifierade. Få personal i relation till antalet elever gör det också svårt att möta alla elevers olika behov och förväntningar.23 visar i sin avhandling om fritidspedagogers arbete med barns relationer att handlingsutrymmet avseende barns olika relationer utmanas som en konsekvens av att barngrupperna har blivit större, trots att samma arbetsuppgifter kvarstår eller ökat. Pedago- gerna i Dahls studie beskriver att stora barngrupper ökar risken för kaos. Få pedagoger i förhållande till antal barn leder till att perso- nalen skapar regler och rutiner för att förebygga kaos, vilket i sin tur villkorar barns relationer på flera sätt.24 (2013) som i sin avhandling intervjuat lärare i fritids- hem påvisar hur förändrade villkor för yrkesutövningen lett till en förändrad praktik i fritidshemmet. De fritidspedagoger i studien som arbetat länge i yrket beskriver de stora barngrupperna som den största förändringen för deras yrkesutövning. Pedagogerna upplever att de inte kan erbjuda en meningsfull fritid i den utsträckning som styrdokumenten stipulerar och individualiserade insatser är något som fritidspedagogerna tvingats prioritera bort. Fri- tidspedagogerna i studien beskriver att de har svårt att vidmakthålla sitt relationsinriktade arbetssätt och upplever sig inte räcka till. I en studie av (2019) som bygger på intervjuer med lärare i fritidshem om hur de arbetar med sociala relationer i fritidshem framkommer att de strukturella villkoren försvårar arbetet. 23Haglund, B. (2015). Everyday practice at the Sunflower: The staff’s representations and governing strategies as contributions to the order of discourse. 24Dahl, M. (2014). Fritidspedagogers handlingsrepertoar: pedagogiskt arbete med barns olika relationer. personalen lyfter fram arbetets villkor i form av stora elevgrupper som problematiska för att genomföra planerade aktiviteter. De stora grupperna blir också ett hinder för att skapa djupare relationer med alla elever, vilket de framhåller är viktigt för det sociala lärandet. Små lokaler gör att inte hela barngruppen kan vara inne . Det upplevs frustrerande att inte kunna jobba på det sätt som man har utbildning för. Det finns studier som visar att det är svårt att överblicka stora grup- per med kanske 40 barn som befinner sig på olika platser, inomhus, utomhus och i flera olika rum . Möjligheten att se varje enskilt barn är också begränsad beroende på lokaler, uppdelning av an- svar mellan pedagogerna och innehåll i de olika aktiviteter barnen har.25 Stora barngrupper kan också ha en negativ inverkan, dels på rela- tionerna mellan personal och barn, dels för barnen. Detta blir spe- ciellt framträdande i ett av fritidshemmen som Andishmand studerat där personalen beskriver att ett stort antal barn har social problema- tik.26 Personalens fokuserar på att ingripa i stället för att föregripa och som exempel så blir samlingarna, med ett stort antal barn i rela- tion till få pedagoger, tillfällen som kan verka stigmatiserande och exkluderande för barnen. Sociala relationer mellan barn Relationerna mellan barn har nämnts ovan, men ett särskilt tema handlar om hur stora elevgrupper påverkar möjligheten till relations- skapande mellan barn. Stora grupper kan innebära både en möjlighet till att hitta kompisar men också en svårighet att orientera sig i mängden individer. I en studie av och (2019) har sociala relationer studerats där en utgångspunkt är att sociala relationer måste förstås i relation till fritidshemmets praktik som exempelvis känne- tecknas av rörlighet, stora barngrupper och större friutrymme i aktivi- teter. I studien analyseras i situationer där elever stängs ute (peer- rejection). Situationerna kan delvis relateras till de särskilda villkoren. Vissa områden kan vara svårare som till exempel i övergångar. För vissa elever kan stora elevgrupper innebära extra stora svårigheter.27 25Klerfelt, A. (2017). To author yourself. Teachers in Swedish school-age educare centres de- scribe their professional identity. 26Andishmand, (2017). Fritidshem eller servicehem? 27Lago, L. & Elvstrand, H. (2019). ”Jag har oftast ingen att leka med” Social exkludering på fritidshem. Det finns begränsat med studier som fokuserar på elevers perspektiv. Det finns således inte så mycket forskning som belyser grupp- storlekens betydelse för elevers möjlighet till meningsfull fritid, lärande och rättigheter. I forskning som gjorts framhåller elever också vikten av att fri- tidshem är något annat än skola. Fritidshemmet ska erbjuda valfrihet och kontrasteras ofta med skolans mer tvingande form. Elever be- skriver hur valfriheten begränsas av att de måste göra samma sak.28 och har i en pågående studie intervjuat elever i års- kurs tre om deras erfarenheter av att vara på fritidshem och övergången till att sluta på fritidshemmet. Ett av de dominerande svaren som ges av eleverna varför de vill sluta på fritidshemmet, är att de vill ha lugn och ro. Eleverna beskriver fritidshemmet som ett möjliggörande i många avseenden men också som ett ställe med många interaktioner och höga ljud vilket kan vara en anledning till att man vill sluta.29 I en norsk utvärdering av SFO (skolefritidsordning) framkom att en anledning till att personalen valde bort aktiviteter eller såg dem som mindre viktiga, såsom matlagning och kulturaktiviteter i lokal- samhället, var när det var ett stort antal barn på SFO. I en studie av Elvstrand & kring väljandets praktik framkommer också val- friheten och elevers möjlighet att få välja aktiviteter kan begränsas av antalet elever.30 Exemplet bygger på data från opublicerat datamaterial av Elvstrand i fritidshem. deltagande i grupper ut- gör ett exempel på hur en elevs kan se ut i fritidshem och förskoleklass. som kommer till fritidshemmet kl. 7.00 och går hem är under sin dag med i flera olika grupperingar. Villkoren för hur förskoleklass, fritidshem och skola organiseras ser olika ut. 28Elvstrand, H. & Närvänen, AL. (2016). Children’s own perspectives on participation in Leisure-time centers in . Elvstrand, H. & , L. (2019). Do they have a choice? : pupils’ choices at LTCs in the intersection between tradition, values and new demands. 29Lago, L. & Elvstrand, H: (kommande). A space of one’s own: Children’s negotiated space for self-determination when leaving . 30Elvstrand, H. & , L. (2019). Do they have a choice? : pupils’ choices at LTCs in the intersection between tradition, values and new demands. Tabell 8.1 En elevs lämnas 07.00 till frukost i matsalen. Då är det morgonfritids vilket innebär att alla elever som kommer till fritidshemmet innan skolan börjar är samlade i matsalens lokaler. är det ingen av fritidslärare som börjar . äter frukost tillsam - mans med 72 elever och 4 personal. 7.40–8.10 ska alla elever vara utomhus. Skolgården fylls på med elever som kommer direkt till skolgården för skolstart, 320 elever på skolgården. 8.10–9.30 har förskoleklass Stjärnan (24 elever) undervisning med f-klasslärare . Resursen är också med. 9.30–9.50 Uterast, då har alla 4 förskoleklasserna rast tillsammans cirka 100 elever. Läraren i fritidshem har hand om rastskoj för de som vill. måste man vilja vara med. 9.50–10.50 är det idrott som idrottslärare har hand om. Idrotten sker i halvklass till - sammans med en annan halvklass från f-klassen Månen. Månens resursperson är med. 10.50kommer och hämtar eleverna efter idrotten och de går till matsalen. sitter förskoleklassbarnen med sina faddrar i årskurs 2 och äter lunch. 46 elever och 3 personal. 11.15–11.45 Rast på skolgården. har alla elever mellan f -2 rast på samma gång cirka 180 elever. 11.45–13.00 Förskoleklass. har lektion sen har som är lärare i fritidshem klassen. 13.00Start av fritidshemmet. Alla förskoleklasselever har fritids tillsammans (c irka 100 barn). Då det inte finns lokaler och för att förskoleklasslärarna vill använda klassrummen måste alla elever vara ute . 14.00Mellanmål i matsalen. Barnen sitter i sina spår. tillhör det gröna spåret där förskoleklass och ettor är tillsammans. I gröna spåret är det 84 barn. 14.30Samling i gröna spåret, introduktion av dagens aktivitet. 14.30–15.30 Skogsutflykt i gröna spåret halva gruppen 38 elever i f-klass och 1:an. 16.00Storfritids i stora skolhuset då slås gröna och gula spåret ihop. skoldag karaktäriseras av övergångar och flera olika grupper- ingar. I flera av grupperingarna utgörs grupperna av ett stort antal elever, 70 eller fler. Hon möter också ett stort antal vuxna som har olika pass eller lektioner. Bristen på kontinuitet och många olika grup- peringar kan leda till svårigheter att skapa och upprätthålla sociala relationer. En skoldag likt innebär också en stor skillnad mot hennes tidigare erfarenheter från förskolan där barnen går i samman- hållna grupper och möter ett litet antal personal . Utredningens förslag: Huvudmannen ska utöver kravet att se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö också ha ända- målsenliga lokaler. ska ta fram riktlinjer för utformning och funk- tionalitet av fritidshemmens lokaler. Skälen för utredningens förslag Fritidshemmet och förskoleverksamheten samreglerades i gamla skollagen (1985:1100). Förskoleverksamhet avsåg omsorg om för- skolebarn och skolbarnomsorgen avsåg omsorg om skolbarn. De båda omsorgsformerna reglerades gemensamt i 2 a kap. skollagen (1985:1100). Av 2 a kap. 3 § andra stycket framgick att: För bedrivande av förskoleverksamhet och skolbarnsomsorg skall det finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Barn- grupperna skall ha en lämplig sammansättning och storlek. Lokalerna skall vara ändamålsenliga. Bestämmelsen är i sin tur hämtad från gamla socialtjänstlagen (1980:620) 13 b §, och genomgick när den flyttades över till skollagen en mindre redaktionell förändring. Ändringen i socialtjänstlagen till- kom genom prop. 1993/94:11, SOU 1991:54 Skola – skolbarnomsorg, en helhet. Av förarbetena framgår inte riktigt vad en ändamålsenlig lokal är. Ett resonemang i SOU 1991:54 s. 66 anger emellertid att lokaler och miljö bör utformas så att barn och ungdomar får möjlighet att pröva olika uttrycksformer. Deras behov av tid och rum för sitt lärande och sin utveckling bör särskilt betonas, tid och rum som inte alltid fylls av vuxenledd strukturerad verksamhet, utan ger möjlighet till lek och fritt skapande. 1993/94:11 framgår att lokalernas ändamålsenlighet var en faktor som skulle spela in vid kommunernas tillståndsgivning om etablering av en enskild förskola eller ett enskilt fritidshem. Ett avslag fick inte ske på andra grunder än sökandens lämplighet för uppgiften samt lokalernas ändamålsenlighet. Skollagen (2010:800) innehåller två bestämmelser avseende loka- ler. Av 2 kap. 35 § följer att för utbildningen ska de lokaler och den utrustning finnas som behövs för syftet med att utbildningen ska kunna uppfyllas. Bestämmelsen är av generell karaktär. Bestämmelsen innebär bland annat att det för utbildningen ska finnas ändamålsenliga lokaler och den utrustning som behövs utifrån elevers varierande be- hov avseende kommunikation, information och informationsteknik så att syftet med utbildningen ska kunna uppfyllas. Bestämmelsen blir tillämplig i alla skolformer och för fritidshemmet och för alla huvudmän (prop. 2009/10:165 s. 283 f.). Fritidshemmet har en egen bestämmelse, 14 kap. 9 §, avseende elevgrupperna och miljön, den tillkom bland annat mot bakgrund av det inte ansågs nödvändigt att utvidga arbetsmiljölagstiftningen att gälla även eleverna i fritidshemmet (prop. 2009/10:165 s. 406). I be- stämmelsen stadgas att huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansättning och storlek och att eleverna i övrigt erbjuds en god miljö. Av skollagspropositionens författningskom- mentar framgår att 14 kap. 3 § i huvudsak motsvarar den ovan refe- rerade bestämmelsen från gamla skollagen (1985:1100), det vill säga 2 a kap. 3 § andra stycket. Men med tillägget att huvudmannen åläggs ett generellt ansvar för miljön i verksamheten. Det uttryckliga kravet angående lokalernas ändamålsenlighet togs bort i och med nuvarande skollagens införande. I fråga om 14 kap. 9 § skollagen framgår av skollagspropositionen att bestämmelsen är en viktig markering och bildar utgångspunkt i det dagliga pedagogiska arbetet samt i det systematiska kvalitets- arbetet. Även för kommunernas övergripande planeringsarbete ska bestämmelserna kunna användas som riktmärke att utgå från för en flexibel resurstilldelning till olika verksamheter. De båda refererade paragraferna har till syfte att sammantaget reglera tillgängligheten av lokaler och utrustning så att syftet med verksamheten ska kunna uppfyllas samt att förebygga ohälsa och i övrigt skapa en god inne- och utemiljö för eleverna i fritidshemmet. Av allmänna råd för fritidshemmet (2014) framgår att huvudmannen och rektorn bör se till att eleverna har tillgång till lokaler som möjliggör en varierad pedagogisk verksamhet samt stöd- jer elevernas lärande och utveckling såväl enskilt som i grupp. Loka- lernas storlek och utformning, faktorer såsom luft, ljud och ljus samt valen av material behöver vara sådana att personalen i fritidshemmet kan bedriva en god pedagogisk verksamhet i en säker och hälsosam miljö. En god pedagogisk miljö väcker elevernas nyfikenhet, intresse och lust att lära. Det är värdefullt att lokalerna utformas på ett sådant sätt att de gör det möjligt för eleverna att bryta med stereotypa före- ställningar och normer, till exempel invanda könsmönster. Det har under utredningens kartläggning och möten visat sig att lokalernas beskaffenhet är en viktig förutsättning som krävs för fritidshemmets måluppfyllelse. Detta förhållande framgår också av avsnitt 9.1 och 9.2 i detta kapitel. Den fysiska lärmiljön och mate- rialiteten är således också en viktig del i det systematiska kvalitets- arbetet. I dagens lagstiftning finns inte frågan om ändamålsenlighet direkt utskrivet i lag, utan framgår av förarbetena (prop. 2009/10:165 s. 283 f.). Fritidshemmets lokaler är emellertid av sådan betydelse för måluppfyllelsen att kravet på ändamålsenlighet behöver föras in i lagen. Det handlar här inte om en dubbelreglering, utan om ett förtydligat krav på ändamålsenlighet i förhållande till fritidshemmets lokaler. Av den anledningen föreslår utredningen ett tillägg till 14 kap. Den nya bestämmelsen ska ha lydelsen: Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansätt- ning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö och ändamålsenliga lokaler.