sou · H8B346d2 · 2020-08-07 00:00:00 — SOU 2019:40, Jämlikhet i möjligheter och utfall i den svenska skolan. Bilaga 7 till . SOU 2019:42, Digifysiskt vårdval Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. SOU 2019:65, . SOU 2019:68, Modernare byggregler – förutsägbart, flexibelt och förenklat. SOU 2020:5, Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. SOU 2020:6, En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. SOU 2020:8, Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärds- uppdraget. SOU 2020:28, En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. SOU 2020:30, En moderniserad arbetsrätt. SOU 2020:37, Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen. Spika, D. et al. (2018): “What Do Demographics to Do with It? An Oaxaca-Blinder Decomposition of Changes over Time in Inequalities in Alcohol, Narcotics and Tobacco-Related Ill Health in ,” Working Paper 2018:27, , . Stafford, F.P., , M. (1996): ”Time out for childcare: Signalling and earnings rebound effects for men and women”, Labour 10, 609–629 Stanfors, M., , A. (2020): Det obetalda hem- och omsorgsarbetets fördelning mellan kvinnor och män – en fråga om jämställdhet med relevans för ekonomisk jämlikhet. Stansfeld, S.A. (2005): ”Aircraft and road traffic noise and children’s cognition and health: a cross-national study,” 365, 1942–49. (2010): Utvärdering av kommunala hyresgarantier och förvärvsgarantier. (2012): Bättre utnyttjande av bostads- beståndet – Ett norskt exempel. Statskontoret (2004): Avregleringen av sex marknader. Mål, medel och resultat. Rapport 2004:28, Statskontoret, . Statskontoret (2007): Den framtida arbetsmarknadsutbildningen –att blicka bakåt för att se framåt. Rapport 2007:106, Stats- kontoret, . Statskontoret (2015): Utvärderingar av stöd för yrkesintroduktions- anställningar. Rapport 2015:22, Statskontoret, . Statskontoret (2019 a): Ett nytt regelverk för etableringsuppdraget –genomförande och effekter för Arbetsförmedlingens verksamhet, Rapport 2019:1. Statskontoret (2019 b): Hur utvecklas nya organisation? (2019 a): ”Studie- och yrkesvägledningens funktion och betydelse för individens utbildningsval”, i , R., , L. (red.) (2019): Lika för alla? En ESO-antologi om skolans likvärdighet. Rapport 2019:1, Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi, . (2019 b): Kan utbildning för vuxna påverka jobbchanser och inkomster? Bilaga till Långtidsutrednigen . , A., , O. (2014): Utbildning vid arbetslöshet: en jämförande studie av yrkesinriktad och teoretisk utbildning på lång sikt. Rapport 2014:4, IFAU, . Sternberg, H. et al. (2015): Cabotagestudien. A study on trucking deregulation and cabotage in and beyond. , Division of , . Stiftelsen (2019): Fakta för förändring – en rapport om 61 utsatta områden. Stiglitz, J. et al. (2009): The measurement of economic performance and social progress revisited. N° 2009-33, . Stiglitz, J. et al. (eds.) (2018): For Good Measure. Advancing research on well-being metrics beyond GDP. (2019): Hemlös 2019. Tema: sociala bostäder – en svensk modell med inspiration från andra länder skulle ge oss nya, värdefulla verktyg mot hemlöshet. Stouffer, S.A. (1949): The American Soldier: Adjustment during Life. Ström, B. (2004): ” Student achievement and birthday effects,” Paper prepared for presentation at /PEPG Conference on “Schooling and Human Capital in the Global Economy: Revisiting the Equity- Efficiency Quandary,” , , 3–4, 2004. Strömbäck, J. et al. (2013): ”The dynamics of political interest and news media consumption: A longitudinal perspective,” Inter- national 25(4), 414–435. Studieförbunden (2017): Tillståndet i demokratin. Subramanian, S.V., Kawachi, I. (2004): ”Income Inequality and Health: What So Far?” Epidemiological Reviews 26, 78–91. (2010): Analys av de 288 avhandlingarna i pedagogik framlagda 1997–2006. , E. m.fl. (2018): Negativa konsekvenser av alkohol, narkotika och tobak – en studie med fokus på beroende och problem från andras konsumtion i . Susser, E., Ananth, C.V. (2013): ”Invited Commentary: Is Prenatal Related to Adult Health Outcomes? A Novel and Important for Epidemiology,” American Jourrnal of Epidemiology 177(8), 737–740. (2015): ”Urbanisering – från land till stad”, Välfärd 1(2015). Sverke, M. m.fl. (2016): Kvinnors och mäns arbetsvillkor – betydelsen av organisatoriska faktorer och psykosocial arbetsmiljö för arbets- och hälsorelaterade utfall, Kunskapssammanställning 2016:2, . (2009): utgiven av . : (distribution). (2020): Åldersdiskriminering och ålderism i arbets- livet. Underlagsrapport till Delegationen för senior arbetskraft. (2019): SFS Bostadsrapport . Szebehely, M. (2014): ”Anhörigomsorg, förvärvsarbete och för- sörjning”, kapitel 5 i SOU 2014:27. Lönsamt arbete – familje- ansvarets fördelning och konsekvenser. Szebehely, M. (2017): ”Omsorgsmönster bland kvinnor och män –inte bara en fråga om kön”, i , E., Szebehely, M. (red) i omsorgens vardag, . , M., Uusitalo, R., (2010): ”School Choice and Segregation: Evidence from an Admission Reform,” 112(1), 55–76. Taghizadeh, J.L (2015): ”Quality over Quantity? Technical information, interest advocacy and school closures in ,” 4(2), 101–119. Takter, M. (ed.) (2015): Vem ska betala för det obetalda omsorgs- arbetet? Om socialt hållbar utveckling. (2014): Migration and Regional Sorting of Skills. avh., Ekonomiska inst., . Task Force on Inequality and American Democracy (2004): ”American Democracy in an of Rising Inequality,” Perspectives on Politics 2, 651–666. Ter-Minassian, T.(ed.) (1997): Fiscal Federalism in Theory and Practice. Thakur, S. et al. (2003): ’s Welfare State: Can the Bumblebee Keep Flying? D.C: IMF. Thaler, R.H. (2015): Misbehaving: the making of behavioural economics. övers. Beslut och beteenden: Att förutsäga det oförutsägbara. , E. et al. (2017): ”Effects of increased alcohol availability during adolescence on the risk of all-cause and cause-specific disability pension: a natural experiment,” Addiction 112, 1004–1012. (1971): ”The Income Distribution as a Pure Public Good,” 85, 327–336. Tillväxtanalys (2016): Näringslivsdynamik, städer och agglomerations- ekonomier – forskningsöversikt och agenda. Tillväxtanalys (2020 a): Skattesubventioner riktade till branscher –vad ger de för sysselsättningseffekter. Tillväxtanalys (2020 b): Direkta och indirekta sysselsättningseffekter av ROT-reformen. Tinghög, P. et al. (2016): Nyanlända och asylsökande I . En studie av psykisk ohälsa, trauma och levnadsvillkor. Röda Korsets Högskolas rapportserie 2016:1, . (2018): ”DNA methylation as a mediator of the association between prenatal adversity and risk factors for metabolic disease in adulthood,” Science Advances 2018;4: eaao4364 (31 January 2018). Tomasello, M. (2019): Becoming Human. A Theory of Ontogeny. : Belknap/. Torp, E. (2018): Vi, skuggorna. Ett du inte känner till. Torssander, J., , R. (2010): ”Stratification and Mortality –A Comparison of Education, Class, Status, and Income,” 26(4), 465–474. Trafikanalys (2013): Vägtrafikskador 2012. Trafikanalys (2016): Vägtrafikskador 2015. (2018): Infrastruktur för snabbladdning längs större vägar. Svar på regeringsuppdrag, . (2020): Jämlikhet i transportsystemet. (2020): Corruption Perceptions Index 2019. , A. et al. (2018): “Placement Optimization in Refugee Resettlement,” Working Paper, Dept. of Economics, . Trägårdh, L. m.fl. (2013): Den svala svenska tilliten. Trägårdh, L. m.fl. (2019): Tillitsbarometern. Ett levande dokument. Turkheimer, E. et al. (2003): ”Socioeconomic Status Modifies Heritability of IQ in ,” Psychological Science 14(6), 623–628. Tyrefors Hinnerich, B., Vlachos, J. (2017): ”The impact of upper- secondary voucher school attendance on student achievement. Swedish evidence using external and internal evaluations”, Labour Economics 47, 1–14. Tyrefors Hinnerich, B. et al. (2011): ”Are Boys Discriminated in Swedish High Schools?” Economics of 30(4), 682–690. Tyrefors Hinnerich, B. et al. (2015): ”Discrimination against students with foreign backgrounds: evidence from grading in Swedish public high schools,” Education Economics 23(6), 660–676. Tännsjö, T. (2000): ”Against sexual discrimination in sports,” I Tännsjö, T., , C., Values in sport: elitism, nationalism, gender equality and the scientific manufacture of winners. Ugreninov, E. (2013): ”Can Family Policy Reduce Mothers’ ? A Causal Analysis of the Norwegian Paternity Leave Reform,” Issues 34(4), 435–446. UHR (2017): Utbildning går i arv. Inställning till högre utbildning bland svenska folket. Rapport 2017:3, Universitets- och hög- skolerådet, . UHR (2019): Antagning till högre utbildning . Statistik från Universitets- och högskolerådet, . UKÄ (2017 a): Tidiga avhopp från högskolan Analyser av genom- strömning på de tio största yrkesexamensprogrammen. Rapport 2017:17, , . UKÄ (2017 b). Distansutbildning i svensk högskola. Redovisning av ett regeringsuppdrag. Rapport 2017:18, Universitetskanslers- ämbetet, . Ulmanen, P. (2013): ”Anhörigomsorgens pris för döttrar och söner till omsorgsbehövande äldre”, i , Szebehely, M. (red.) i omsorgens vardag. Ulmanen, P., Szebehely, M. (2015):”From the State to the Family –Consequences of reduced residential eldercare in ,” 24, 81–92. (2010): Education under Attack. : United Nations Educational, Scientific and . Unionen (2019): Unga tjänstemän 2019 – Om bostäder. Under- sökning genomförd av Novus. kommun (2016): Riktlinje för sociala investeringar. Nor- merande dokument beslutat av kommunstyrelsen . Uslaner, E. (2002): . Uslaner, E. (2008):”Where you stand depends upon where your grandparents sat,” Public Opinion Quarterly 72(4), 725–740. Uslaner, E. (ed.) (2018): The Handbook of Social and Political Trust. Uslaner, E., , M. (2005): ”Inequality, Trust, and Civic Engagement,” 33(6), 868–894. (2019 a): Bättre studiestöd för äldre. PM , dnr U2019/04318/UH. (2019 b): Offentlighetsprincipen hos börsnoterade skolföretag, PM dnr U2019/00336/GV. betänkande 2017/18:UbU10. Uunk, W. (2004): ”The Economic Consequences of Divorce for Women in Union: The Impact of Welfare State Arrangements,” 20(3), 251–285. Vassoler, F.M. et al. (2014): ”The Impact of Exposure to Addictive Drugs on Future Generations: Physiological and Behavioral Effects,” Neuropharmacology 76, Part B, 269–275. Veblen, T. (1934): Theory of the Leisure Class. : Modern Library. (2015): Ämnesöversikt 2014 utbildningsvetenskap. , J., van den , G. (2017): Långsiktiga effekter av arbets- marknadsutbildning. Rapport 2017:17, IFAU, . Vingård, E. (2019): Vad blir sämre och vad blir bättre när man blir äldre? Underlagsrapport till Delegationen för senior arbetskraft. , J., Checchi, D. (2009): ”Inequality and labor market: Unions,” i Salverda et al. ): The Handbook of Economic Inequality. Vlachos, J. (2010): Betygets värde – En analys av hur konkurrens på- verkar betygssättningen vid svenska skolor. Vlachos, J. (2012): ”Är vinst och konkurrens en bra modell för skolan?” Ekonomisk debatt 40(4), 16–30. Vlachos, J. (2018): ”Trust-Based Evaluation in a ,” IFN Working Paper No. Voitchovsky, S. (2005): ”Does the profile of economic inequality matter for economic growth? Distinguishing between the effects of inequality in different parts of the income distribution,” 10, 273–296. , F., Patriarca, F. (2011): ”Income inequality and the develop- ment of environmental technologies,” Ecological Economics 70, 2201–2213. (2018): Ekonomisk otrygghet: En deskriptiv analys av migranters överskuldsättning. Research Report in Sociology of law, . Vårdanalys (2015): Vårdval och jämlik vård inom primärvården. En jämförande studie mellan tre landsting före och efter vårdvalets införande. Rapport 2015:6, Myndigheten för vårdanalys. Vårdanalys (2020): Privata sjukvårdsförsäkringar. Ett kunskaps- underlag om möjliga konsekvenser för patienter och medborgare. Rapport 2020:3, Myndigheten för vårdanalys. Västerbro, M. (2018): Svälten. Hungeråren som formade . de Waal, F. (2007): Chimpanzee Politics. 25th Anniversary Edition. (2020): Jämlikhet i resurser. , D. m.fl. (2018): Kapitalbeskattningens förutsättningar, , , . (2020): ”Perspektiv på den ekonomiska ojämlik- heten i ,” Ekonomisk debatt 48(4), 13–25. Wallby, T., Hjern, A. (2011): ”Child health care uptake among low-income and immigrant families in a Swedish country,” (Doktorsavhandling, Artikel III) Acta paediatrica 100 (11), 1495–1503. (2010): ”Methodological Problems with Surveying Trust,” /mimeo, . Warnling-Nerep, W. (2010): Sanktionsavgifter – särskilt i närings- verksamhet. (1993): ”Trends in world urbanisation,” i Wildey, K.B., W.H. ), on . Watts, T.W. (2018): ”Revisiting the Marshmallow Test: A Conceptual Replication Investigating Links Between of Gratification and Later Outcomes,” Psychological Science 29(7), 1159–1177. Wehlander, C. (2020): Är offentligt finansierade tjänster i valfrihets- system för arbetsförmedling, skola och hemtjänst förenliga med EU-reglerna om statsstöd? Weisleder, A., Fernald, A. (2013): ”Talking to children matters: language experience strengthens processing and builds vocabulary,” Psychological Science 24(11), 2143–2152. (2000): ”Natural Selection and Sex Differences in Morbidity and Mortality in ,” 202, 65–76. Wenander, H. (2018): ”Underordning och självstyrelse. De svenska kommunernas konstitutionella roll i det europeiska flernivå- systemet”, Statsvetenskaplig tidskrift 2018/5, 43–59. Wennerås, C., , A. (1997). ”Nepotism and sexism in peer- review,” Nature 387 (6631): 341–343. Westenorp, R.G.J., Kirkwood, T.B.L. (1998): ”Human longevity at the cost of reproductive success,” Nature 396, 743–746. (2015): ”Avkastningskrav, affärsmässighet och sam- hällsansvar. Redovisningspraktiken i kommunalt ägda bostads- företag,” Kapitel 10 i antologin med allmännyttan. (Red.) (1994). ”Vår tids hjälte: så börjar moderna historia”, i Historien upprepar sig aldrig. (2016): Hyresgästinflytande vid förbättrings- och ändringsarbeten. Whitehouse, H. et al. (2019): ”Complex societies precede moralizing gods throughout world history,” Nature 20 2019, . (2017): ”Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel?” Working Paper 2017:6, Arbetsförmedlingen. (2019): Lägre andel nyanlända kvinnor kommer till etableringen – konsekvenser av tillfälliga uppehålls- tillstånd. Arbetsförmedlingen analys 2019:9. Widinghoff, C., , A. (2018): ”Spelberoende är en hög- aktuell diagnos”, 115, 1–6. Wigerfelt, B. (2010): Kroksbäck möter – en utvärdering av integration mellan två skolor i . , U., Manns, U. (red.) (2001): Det evigt kvinnliga –en historia om förändring. Wikforss, Å. (2017): Alternativa fakta. Om kunskapen och dess fiender. : Fri Tanke. , C., , S. (2017): ”Paternal incarceration and children’s risk of being charged by early adulthood: Evidence from a Danish policy shock,” Criminology 55(1), 32–58. , C. et al. (2012): ”Despair by association? The mental health of mothers with children by recently incarcerated fathers,” 77(2), 216–243. Wilkinson, R.G., Pickett, K. (2009): The spirit level: why more equal societies almost always do better. (1994): ”Fetal alcohol syndrome: Develop- mental characteristics and directions for further research,” Education & Treatment of Children 17, 86–97. (1980): ”Type A behavior, hostility and coronary arteriosclerosis,” Psychosomatic Medicine 42, 539–549. , R.J. et al. (2011): Gambling in : History, Current Status, and Socioeconomic Impacts. Final Report to the . April 2, 2011. . , R.J. et al. (2012): The Population Prevalence of Problem Gambling: Methodological Influences, Standardized Rates, Jurisdictional Differences, and Worldwide Trends. Report prepared for the and the Care. 8, 2012. . (2000): ”The new institutional economics: Taking stock, looking ahead,” (3), 595–613. Wimark, T. (2018): Boendesegregation i – en översikt av det aktuella forskningsläget. Rapport 5, Delegationen Bostad 2030. Windell,K. (2015): Samhällsnytta och affärsnytta i samspel? Kapitel 5 i Nyttan med allmännyttan, (Red.) Winson, G.C., , D.J. (2014): ”in Higher Education,” i Hoxby, C. ), College Choices: The Economics of Where to Go, When to Go, and How to Pay For It. Wisman, J.D. (2011): ”Inequality, social respectability, political power, and environmental devastation,” 45(4), 877–900. Wondratschek, V. et al. (2013): ”The short- and long-term effects of school choice on student outcomes: evidence from a school choice reform in ,” IFAU Working Paper 2013:20, IFAU, . (2005): 2006. (2006): Where is the Wealth of Nations? (2011): The Changing Wealth of Nations 2011. (2017): 2018. Learning to Realize Education’s Promise. (2018): The Changing Wealth of Nations 2018. (2019): 2019. The Future of Work. (2020): Doing Business 2020. Regulation in 190 Economies. WSIPP (2018): Benefit-Cost Technical Documentation. Xuan, Z. et al. (2016): ”Alcohol policies and suicide: A review of the literature,“ Alcoholism: Clinical and 40(10), 2043–2055. You, J.-S. (2018): ”Trust and Corruption,” i Uslaner (ed.) (2018). Yourstone, J. m.fl. (2018): Hedersrelaterat våld och förtryck – mot förbättrad kunskap om förövarna. , P.J., Knack, S. (2001): ”Trust and growth,” 111 (April), 295–321. Zenou, Y. m.fl. (2006): Hur viktig är närheten till jobb för chanserna på arbetsmarknaden? Rapport 2006:1, IFAU, . , , , M. (2016): Nyanlända barn och den svenska mottagningsstrukturen – Röster om och en kunskapsöversikt. för hälsa, arbetsliv och välfärd (FORTE). , F. (2018): Det tillåtande och det begränsande. En studie om pojkars syn på studier och ungdomars normer kring maskulinitet. avh., . , D. et al. (2014): ”Time preferences and criminal behaviour,” No. 8168, (), . , O. et al. (2011): ”Peers, Neighborhoods, and Immigrant Student : Evidence from a Placement Policy,” : Applied Economics 3(2), 67–95. , O. et al. (2018): ”Education and criminal behavior: insights from an expansion of upper secondary school,” Labour Economics 52 (), 178–192. (2016): Värdet av internationell kompetens: arbetskraftsinvandringens bidrag till produktion och välfärd, . Östh, J. et al. (2013): ”School choice and increasing performance difference: A counterfactual approach,” 50(2), 407–425. En kommitté för ökad ekonomisk jämlikhet En kommitté för ökad ekonomisk jämlikhet – en jämlikhetskommis- sion – får i uppdrag att lämna förslag som syftar till att långsiktigt öka den ekonomiska jämlikheten och öka möjligheterna till social rörlig- het. Kommissionens förslag ska sammantaget bidra till ökad jämställd- het och en förbättrad integration. Den ekonomiska jämlikheten ska framför allt främjas genom åt- gärder som bidrar till en så jämn fördelning av marknadsinkomsterna som möjligt. Kommissionen ska mot denna bakgrund: •Föreslå åtgärder som kan bidra till att utjämna skillnader i uppväxt- förhållanden, samt i möjligheter till god utbildning och arbete med goda arbetsvillkor. •Överväga åtgärder som stärker den enskildes rätt i förhållande till starka ekonomiska intressen. •Lämna förslag till andra typer av jämlikhetsskapande åtgärder. Förslagen ska främja jämlikhet på ett sådant sätt att ekonomins funk- tionssätt och tillväxtpotential stärks. Kommissionen ska vidare verka för en bred diskussion om hur ekonomisk jämlikhet och social rörlighet kan främjas. Kommissionen ska löpande hålla (Finansdeparte- mentet) informerat om sitt arbete och regelbundet presentera förslag och andra resultat av arbetet. Kommissionens arbete ska slutredovisas till regeringen () . Jämlikhet handlar ytterst om att människor ska betraktas som lika mycket värda och ha samma förutsättningar, möjligheter och villkor i samhället. Ekonomisk jämlikhet utgör en central del av den över- gripande jämlikheten. Den ekonomiska jämlikheten påverkas av en rad faktorer, t.ex. skillnader i humankapital, dvs. enskilda individers produktiva förmåga, maktförhållanden, ett samhälles demografiska situation, den tekniska utvecklingen och internationaliseringen av ekonomin. På grund av variationer i dessa faktorer kommer det alltid att finnas en viss ekonomisk ojämlikhet. På kort sikt kan fördelningen av marknadsinkomster, dvs. inkoms- ter från arbete och kapital, främst förändras genom utformningen av skatter och transfereringar. På är det även möjligt att på- verka den ekonomiska jämlikheten genom åtgärder som ökar och ut- jämnar humankapitalet, liksom förhållandena på arbetsmarknaden. En långsiktigt jämlik fördelning av humankapital uppnås därför dels genom mer jämlika uppväxtvillkor i hemmet, dels genom insatser i det omgivande samhället som kompenserar för ojämlika uppväxtvillkor. Det är också möjligt att påverka den ekonomiska jämlikheten genom insatser som påverkar kapitaltillgångarnas fördelning och åtgärder som motverkar korruption och stärker demokratin och rättssäkerheten. Konsekvenser av ekonomisk ojämlikhet Vissa ekonomiska skillnader kan vara både legitima och nödvändiga för att ekonomin ska fungera väl och det samlade välståndet växa. Om inkomstskillnaderna blir alltför stora tenderar de dock att motverka andra viktiga mål i samhället, som sammanhållning, tillit och allas lika möjlighet att påverka samhällsutvecklingen. Ekonomisk ojämlikhet, och i synnerhet ekonomisk utsatthet, har även betydelse för möjligheterna att uppnå en jämlik hälsa. Trygga inkomst- och försörjningsmöjligheter stärker människors möjlig- heter att skapa resurser som är positiva för deras hälsa. Inkomster och försörjningsmöjligheter utgör därför ett av de åtta målområden som fastställts för folkhälsoarbetet med fokus på jämlik hälsa (prop. 2017/18:249). Stora inkomstskillnader kan vidare påverka den sociala rörligheten. Om de ekonomiska skillnaderna blir alltför stora mellan grupper är det svårare att ge alla individer samma möjligheter från start. Barn från hushåll med sämre socioekonomiska förutsättningar får då inte samma möjligheter som andra att utveckla sin egen potential. Inkomstskillnaderna kan även ha betydelse för den ekonomiska tillväxten. Det råder inte någon konsensus om hur sambandet mellan inkomstskillnader och ekonomisk tillväxt ser ut. Det finns teoretiska argument för att en jämn inkomstfördelning kan ha både positiva och negativa effekter på ekonomisk tillväxt. Likaså är resultaten av den empiriska forskningen inte entydiga när det gäller vilka effekter som inkomstfördelningen har på tillväxten, vilket återspeglar att det rör sig om komplexa samband. Det finns undersökningar som visar på att inkomstskillnader påverkar den ekonomiska tillväxten negativt, medan andra undersökningar visar att sådana skillnader har en mot- satt effekt. Det finns dock få undersökningar som identifierar vilka av de möjliga sambanden mellan inkomstskillnader och ekonomisk tillväxt som påverkar resultaten. Sambandet mellan inkomstfördelning och ekonomisk tillväxt är nära kopplat till frågan om sambandet mellan storleken på den offent- liga sektorn och ekonomisk tillväxt, eftersom en mer jämlik fördelning av resurser ofta kräver utjämning via transfereringar och offentligt finansierade verksamheter. Inte heller på detta område har man inom den empiriska forskningen kunnat hitta något starkt och entydigt samband. Å ena sidan har skatter och transfereringar i allmänhet sned- vridande (negativa) effekter på incitamenten för t.ex. arbete, vilket minskar den samhällsekonomiska effektiviteten. Å andra sidan utgör den offentliga sektorn ett viktigt instrument för att utjämna skillna- derna i individernas förutsättningar och stärka den samlade produk- tiva förmågan i ekonomin, t.ex. genom att tillhandahålla utbildning och sjukvård. Det är därför inte bara omfattningen av utgifter och skatter som är av betydelse för ekonomins funktionssätt, utan också hur och till vad utgifterna används, liksom hur skatter och transfe- reringar utformas. Även om det finns teoretiska och empiriska skäl för att en jämn inkomstfördelning kan påverka tillväxten både negativt och positivt har flera internationella bedömare, bl.a. (IMF) och , pekat på de negativa tillväxteffekter som mer ojämna inkomstfördelningar har.