sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — Svenskt Vatten Utveckling, rapport, 2018-09. matiskt arbete för att minska användning av och utsläpp till avlopp av oönskade ämnen från hushåll, industrier och andra verksamheter.2 Olika former av uppströmsarbete har bedrivits , bland annat under benämningen industriavloppskontroll. Inled- ningsvis inriktades arbetet främst mot att skydda ledningsnät och avloppsreningsverkens biologiska processer från direkta skador och störningar. Den ökade uppmärksamheten på avloppsslammets och det renade avloppsvattnets innehåll av skadliga ämnen har bidragit till ett starkare fokus på förebyggande insatser. Ökad tyngd har lagts på identifiering av förorenande punktkällor och informationsarbete för att reducera halten av föroreningar i inkommande avloppsvatten. Källa: Fältström, E. m.fl. (2018). Kommunperspektiv på uppströmsarbete i och . Svenskt Vatten Utveckling rapport, 2018-09. Traditionellt har uppströmsarbetet främst fokuserat på spillvatten och kontroll av verksamheters utsläpp till spillvattennäten. Naturvårdsver- ket ställde , efter beslutet om EU:s slamdirektiv, krav på reningsverken att bedriva ett aktivt uppströmsarbete och utvecklade tankar kring en anslutningspolicy för kommunala avloppsanlägg- ningar.3 Förhoppningarna om att skapa ett slam fritt från föroreningar var stora, hade satt 1995 som målår för en sådan utveckling. Arbetet utvecklades inom ramen för den slamöverenskommelse som 2Revaq (2019). Regler för certifieringssystemet, utgåva 5.0, , s. 8. 3Naturvårdsverket (1991). slöts 1994 (se kapitel 3), vilket bland annat innebar fokus på bilvårds- anläggningar och tandläkarmottagningar.4 Ett omfattande s.k. ”slamstopp” skedde 1998, då efter larm om organiska miljöföroreningar i slam gick ut och rekommenderade sina medlemmar att inte sprida slam på sina marker. Det blev även startskottet för ett systematiskt förbättrings- arbete, som senare resulterade i kvalitetssäkringssystemet Revaq. I detta arbete har flera nationella aktörer adjungerats och medverkat i dialog med Svenskt Vatten och företrädare för va-huvudmännen. Efter slamstoppet, gavs 2001 i uppdrag att utreda bland annat hanteringen av avloppsslam och möjligheterna att åter- vinna dess näringsämnen. Efterföljande och kompletterande upp- drag gavs också 2008 och 2012. I redovisningen av dessa regerings- uppdrag utgjorde uppströmsarbetet en viktig delaspekt. har även informationskampanjer till allmänheten utgjort en del av det uppströmsarbete som bedrivits. Önskemål har från flera håll har också lyfts om att vidga uppströmsarbetet, så att det kunde appliceras på fler områden och inkludera fler aktörer och substanser.5 I det utvecklingsarbete som pågår inom va-området om- fattas bland annat möjligheterna att minska påverkan från dagvatten. Här berörs såväl avloppsreningsanläggningar som dricksvattenpro- ducenter, som arbetar systematiskt uppströms för att säkra kvali- teten på sina råvattentillgångar.6 Arbetet för att nå generationsmålet och miljökvalitetsmålet Gift- fri miljö kan inte enbart ske med tekniska åtgärder. I samband med vattendirektivets genomförande ställs krav på god ekologisk och kemisk status i vattenmiljön utöver de kvalitetskrav som gäller slam från reningsanläggningar genom EU:s slamdirektiv och svensk lag- stiftning. Olika typer av styrning för att kontrollera utsläpp av hälso- och miljöfarliga ämnen från avlopp (spillvatten och dagvatten) har studerats forskningsmässigt. Strategier för att hindra spridningen av skadliga ämnen till miljö har utvecklats, värderats och jämförts. Åt- gärderna avser tre olika nivåer/skalor: 4Augustinsson, H. (2013). Slamöverenskommelsen 1994–2009. 5Amneklev, J. (2015). Diffuse emissions from goods – influences on some societal end products. , 229/2015. 6Norrvatten (2016). /Press/Nyhetsarkiv/Nyheter-2016/Norrvatten- initierar-aktivt-uppstromsarbete, . •Förebyggande insatser – gäller t.ex. substitution av farliga ämnen till mindre farliga eller ofarliga ämnen i produkter och processer, genomförande av lagstiftning som förhindrar produktion eller an- vändning av vissa farliga ämnen samt frivilliga åtgärder från bland annat näringsliv och hushåll som gör att föroreningar inte sprids. •Före utsläpp till recipient – avser insatser som avancerad rening och behandling av avloppsvatten i reningsverk eller särskild re- ning hos verksamhetsutövare innan avloppsvattnet släpps ut på det allmänna ledningsnätet. •Efter utsläpp till recipient eller miljö – kan t.ex. avse dagvattenre- ning i form av våtmarker och reningsdammar för renat avlopps- vatten, insamling och hantering av förorenande sediment i dam- mar, vattendrag och sjöar. Det kan även avse särskild hantering av avloppsslam med höga halter av föroreningar. Ett utvecklat uppströmsarbete kopplat till avlopp och slamkvalitet utgör en viktig komponent i det förebyggande arbetet och för att bryta förekomsten av skadliga ämnen i kretsloppet. Åtgärder behövs på olika nivåer och av olika karaktär. Det gäller såväl institutionella, organisatoriska som tekniska åtgärder.7 Va-branschen och de kommunala aktörerna har utvecklat ett certifieringssystem, Revaq, som verkar för att minska flödet av farliga ämnen i avloppssystemen, skapa hållbar återföring av växt- näring och hantera riskerna på vägen dit. Inom Revaq finns en styr- grupp, en regelkommitté, ett vetenskapligt råd och ett sekretariat. I styrgruppen ingår företrädare för Svenskt Vatten, Livsmedelsföre- tagen, , , samt en avloppsreningsan- läggning. har adjungerats till gruppen. Sekretaria- tet sköts av extern konsult anlitad av Svenskt Vatten.8 uppdrog 2017 åt sin förbundsstyrelse att utreda medverkan i alla 7Eriksson E. m.fl. (2011). Water management in cities of the future using emission control strategies for priority hazardous substances. ., 64(10)2109–2118. 8Svenskt vatten (2017). Beslutsordning för Revaq. Kvalitetsrutin A&M Revaq 01. certifieringssystem som rör kretslopp och skapa dialog kring detta i organisationen. Arbetet resulterade i fortsatt diskussion kring LRF:s roll i denna typ av verksamheter, vikten av att kunna ställa krav på system och produkter samt behoven av ett mer aktivt myndighets- arbete inom området.9 Revaq ställer krav på att certifikatsinnehavaren ska bedriva ett lö- pande och systematiskt uppströmsarbete för att minska utsläpp till avlopp av oönskade ämnen från hushåll, industrier och andra verksam- heter. Det ska finnas en kvalitetspolicy som beskriver ambitionerna med avseende på uppströmsarbete och slamkvalitet. Fokus ska ligga på att förbättra avloppsslammets värde som växtnäring. Ett aktivt uppströmsarbete, ständiga förbättringar av slamkvaliteten och stora krav på spårbarhet är centralt i arbetet. Verksamheten inriktas mot ständig förbättring, främst avseende halterna av kadmium, icke essen- tiella spårelement och oönskade organiska ämnen. Uppströmsarbetet är viktigt för att hindra störningar i de biologiska reningsprocesserna, förbättra arbetsmiljön, minska behovet av nya reningssteg och redu- cera energiförbrukningen samt minimera föroreningarna till såväl re- cipient som slam.10 Revaq bedriver även nationella informationskampanjer. Syftet med dessa kampanjer är att via ett lätt tillgängligt faktamaterial och god medial täckning väcka för Revaq-arbetet avgörande uppströms- frågor. Målgrupper är framför allt handeln, där man vill uppnå frivil- lig utfasning av produkter som innehåller skadliga ämnen, samt riks- politiken där man vill ha föreslagna åtgärder genomförda nationellt eller inom EU. Kampanjer har bland annat omfattat konstnärsfärger, silver i sportkläder, högfluorerade ämnen i konsumentprodukter och triclosan i taxfreeförsäljningen.11 Revaq-systemet behandlas närmare i avsnitt 3.4.5. 9Lantbrukarnas (2018). Pm om underlag och förslag till beslut om LRFs med- verkan i certifieringssystem för kretsloppsprodukter. 10Revaq (2019). Regler för certifieringssystemet, utgåva 5.0, . 11Se bland annat Revaq och Svenskt Vatten (2012), Kadmiumgult är fult – en rapport om farliga konstnärsfärger, Meddelande M 136. Revaq och Svenskt Vatten (2018), Silverläckan – En rapport om silver i sportkläder, Meddelande M 145, Revaq och Svenskt Vatten (2015), Pfasa ut Pfas! – En rapport om högfluorerade ämnen i konsumentprodukter. Meddelande M 142, Revaq och Svenskt Vatten (2013), Taxfree Taxfree – En rapport om giftiga deo- doranter i taxfreeförsäljningen, Meddelande M 139. Det finns även ett certifieringssystem för källsorterade fraktioner, SPCR 178. Det behandlas närmare i avsnitt 5.1.5. I villkoren för certifiering nämns inte begreppet uppströmsar- bete, däremot begreppet förebyggande åtgärder. Det omfattar bland annat åtgärder i produktionen för att undvika eventuella kvalitets- brister, återinfektion av smittämnen samt tillförsel av oönskade äm- nen i inkommande material. Det ställs som krav att aktiviteter som bedrivs i syfte att fortlöpande minimera förekomsten av oönskade ämnen från hushållen och minska vattenanvändningen ska beskri- vas.12 Exempel på detta är en kontinuerlig utfasning av hushållskemi- kalier som innehåller miljöstörande ämnen, korrekt hantering av läkemedel som inte använts och att enbart urin, fekalier och toalett- papper tillförs till klosettavloppet. Ytterligare en försiktighetsprin- cip är att vissa avloppsfraktioner inte medges certifiering, som slam från slamavskiljare och BDT-vatten som inte bedöms hålla tillräck- ligt bra kvalitet vad gäller innehåll av oönskade ämnen.13 Det kommunala perspektivet på uppströmsarbete speglades i en om- fattande enkät- och intervjustudie –18 som berörde inemot en tredjedel av landets kommuner.14 Resultaten pekar på att upp- strömsarbetet i de medverkande kommunerna prioriteras och i regel fungerar bra. Det var dock i första hand kommuner som arbetat aktivt med uppströmsarbete som medverkade i undersök- ningen. Åtskilliga kommuner framhöll att arbetet skulle kunna ut- vecklas ytterligare, tillgängliga resurser satte dock gränserna för vad som kunde åstadkommas. Det framhölls också att det saknas tydliga riktlinjer för vad som menas med ett bra uppströmsarbete och att det är svårt att följa upp eller mäta effekterna av det arbete som görs.15 12RISE (2019). Certifieringsregler för Kvalitetssäkring av källsorterade avlopps- fraktioner, . 13RISE (2019). Certifieringsregler för Kvalitetssäkring av källsorterade avloppsfraktioner – SPCR 178, . 14Fältström, E. m.fl. (2018). Kommunperspektiv på uppströmsarbete i och . Svenskt Vatten Utveckling rapport, 2018-09. Svenskt Vattens Hållbarhetsindex, ett verktyg för analys, stöd och förbättring av kommunala va-organisationers arbete, speglar även uppströmsarbetet. Index bygger på ett antal frågor som åter- kommande ställs till landets kommuner. deltog 161 kom- muner, med viss tyngdpunkt i svarsfrekvensen från de större kom- munerna. Källa: Svenskt Vatten (2019). Resultatrapport för hållbarhetsindex 2018. Ovanstående figur redovisar genomsnittliga skillnader mellan olik- stora kommuner i förmågan att enligt egna bedömningar kunna utföra uppströmsarbete. Större kommuner redovisar bättre förutsättningar än mindre. Mindre kommuner anger ofta lika många anläggningar som större kommuner, men har färre personalresurser och representerar också i större utsträckning glesbygdsområden. Det är tydligt att stora reningsanläggningar med många anslutna abonnenter är de som har störst möjligheter att lägga resurser på uppströmsarbete. Detta åter- speglas också i vilka kommuner som är medlemmar i . Svenskt Vatten har utifrån anläggningsstorlek tagit fram särskilda nyckeltal för reningsanläggningar för de personalresurser som krävs för uppströmsarbete. En genomsnittlig mindre kommun skulle en- ligt dessa nyckeltal behöva mellan en kvarts och en dryg halvtids personalresurs enbart för uppströmsarbetet. En sådan prioritering kan vara svår att få till stånd med tanke på de omfattande krav på planerings- och investeringsunderlag som ställs på verk- samheten. Det kan också vara svårt att upprätthålla den kompetens- nivå som krävs, med de 2–3 personer som genomsnittligt arbetar med ledning, utredning och projektering.16 Uppströmsarbetet kan struktureras och bedrivas på olika sätt. Nedanstående figur åskådliggör en modell i fyra steg, utvecklat inom ramen för ett projekt initierat av . Källa: Fältström E. (2017). Uppströmsarbete: Detektivarbete för ett renare vatten. Vatten 73:51 –52. Exempel på kommunalt uppströmsarbete Kommunalt uppströmsarbete med bas vid reningsanläggningar bedrivs ofta med utvecklad systematik och metodik, särskilt gäller det landets Revaq-certifierade anläggningar. En sådant systematisk Revaq-verksamhet för att förbättra kvaliteten på avloppsvattnet har bedrivits av GRYAAB i . Arbetet i en storstad som med särskilda lokala förutsättningar är inte represen- tativt för en genomsnittlig kommun. Det skiljer sig med avseende på tillgängliga resurser och ambitionsnivå från många mindre kommu- ner, men är mer jämförbart med andra Revaq-certifierade kommuner då det gäller systematik och angreppssätt. GRYAAB renar avloppsvatten från stora delar av Göteborgsregio- nen. Arbetet bedrivs som förebyggande verksamhet, genom upp- följning och kontroll i projekt och i dialog med målgrupperna – abonnenter, allmänhet, myndigheter och konsulter. Den egna per- sonalen organiseras i en särskild enhet med uppströmsarbete som huvuduppgift. Målsättningen är att kvaliteten på inkommande av- loppsvatten till reningsverket inte bör avvika från sammansättningen på hushållsspillvatten. 16Svenskt vatten (2019). Resultatrapport för hållbarhetsindex 2018. Uppströmsarbetet kan huvudsakligen delas in i förebyggande åt- gärder, uppföljning, spårning eller projekt. Uppströmsenheten foku- serar främst på ämnen som kan förekomma i inkommande spill- vatten, men också i andra typer av vatten som huvudsakligen går till recipient. En stor del av de ämnen som kan ha negativ miljöpåverkan kommer från hushållsspillvatten samt dag- och dränvatten, där GRYAAB saknar rådighet. Viss påverkan kan ändå ske genom in- formationskampanjer och gemensamma va-aktiviteter med stöd av berörda branschorganisationer. Effekter och verkningsgrad för olika åtgärder och möjligheter att kontrollera föroreningar och förhindra utsläpp varierar beroende på var och i vilken del av samhället de sätts in. Effektiviteten var enligt en tidigare svensk studie störst vid full implementering av EU:s re- gelverk tillsammans med kompletterande frivilliga åtgärder från in- dustri, näringsliv, hushåll och andra aktörer.17 De åtgärdsscenarier som syftade till mer avgränsade insatser, som rening av industriut- släpp, dagvatten och bräddavlopp eller avancerad behandling i re- ningsverk, visade sig inte vara lika effektiva. Insatserna innebar för de substanser som studerades i hög grad endast att föroreningar flyt- tades mellan olika delar av samhällssystemet, i stället för att helt föras ut ur samhället och kretsloppet. Uppströmsarbetet inom va-sektorn berör i betydande utsträck- ning städer och tätorter. Det kan därför ses som en del av ett större arbete i enlighet med målformuleringarna inom Giftfri miljö och Hållbara städer. Genom ett minskat flöde av skadliga ämnen kan vat- tenkvaliteten höjas i råvattentäkter och bättre kvalitet kan uppnås på avloppsvatten och avloppsslam med minskade utsläpp av miljö- och hälsoskadliga ämnen till recipient. Positiva effekter kan även uppstå inom andra områden, som arbetsmiljö och skyddet av ledningsnät och processer. Uppströmsarbetet har bland annat resulterat i påtagligt minskade halter av tungmetaller i inkommande avlopps- vatten, t.ex. för kadmium.18 I och har mätningar genom- förts i återkommande kampanjer i utvalda bostadsområden. Syftet har varit att skapa en aktuell bild av sammansättningen av hushåll- spillvattnet. Hushållen i bidrog med av 17Eriksson E. m.fl. (2011). Water management in cities of the future using emission control strategies for priority hazardous substances. Water Science & Techn., 64(10)2109–2118. närsalter och organiska samlingsparametrar vid lågflöde /2018. Bidraget av metaller i det inkommande avloppsvattnet var med undantag för koppar och eventuellt zink dock lägre. Det betyder att det fanns andra viktiga bidragskällor för dessa metaller, t.ex. tillskottsvatten och industrier. Resultaten visade också att det trots fortfarande förekommer vissa förbjudna ämnen i hushållspillvatten. Det tyder på att produkter med sådana ämnen fortfarande finns kvar och nyttjas i samhället. Analysresultaten från provtagningen dessa år har jämförts med data från samma referensområden och 2006/2007. Resultaten påvisar en minskning för flera tungmetaller och andra väl kända miljöföroreningar . Troliga orsaker är såväl ut- vecklad regelstyrning som framgångsrika kampanjer. ökade mängden kväve med medan fosfor minskade med . BOD varierade med en totalt ökning på cirka 40 procent.19 och Avfall har i sina undersökningar främst lagt fokus på organiska föroreningar i hushållsspillvatten. I ett bo- stadsområde i har prover tagits på spillvatten två gånger för att undersöka hushållens bidrag till avlopps- strömmarna av metaller, närsalter och organiskt material. De data som sammanställts –2013 visar att hushållen står för en stor andel fosfor och många tungmetaller, mer än hälften av bland annat zink, koppar, antimon och tenn. Från hushållen kommer också cirka hälften av förekommande bly och kadmium.20 –2016 togs prover i två olika områden med avseende på organiska förore- ningar. Stora variationer påvisades i hushållens spillvatten, mätning- arna tyder dock på att hushållen bidrog med en stor andel av flertalet undersökta ämnen, främst klorparaffiner, EOX, flera ftalater samt även bromerade flamskyddsmedel och nonylfenol. Vissa ämnen kom till betydligt mindre del från hushållen, som oktylfenol, några hög- fluorerade ämnen och PAH. Skillnader påvisades mellan de områden som omfattades av mätningarna. Det kunde sannolikt förklaras av att PVC nyttjats vid nybyggnation inom ett område med höga vär- den för ftalater, tennorganiska föreningar och kortkedjiga klorparaf- 19Press, C. m.fl. (2019). Provtagningar i referensområden /2018. GRYAAB, Rapport 2019:5. 20Eriksson, M. och , R. (2015). Hushållsspillvatten från – Samman- ställning av mätdata 1995–2013. Ett område byggt på ett tidigare flygfält visade höga halter av PFOS.21 Många va-huvudmän bedriver ett aktivt och utvecklingsinriktat uppströmsarbete. VASYD och NSVA i har tillsammans med näringslivsaktörer och stöd från utvecklat verktyget Source Analytics. Det är ett kartbaserat webbverktyg för substansflö- desanalys av föroreningar i avloppsnäten. Med verktyget beräknas föroreningsmängder från områden som är kopplade till en avlopps- reningsanläggning. Det övergripande syftet är att underlätta spår- ning och kvantifiering av föroreningskällor inom upptagningsområ- det, för att kunna sätta in väl anpassade åtgärder. Förhoppningen är att fler va-organisationer ska använda verktyget, vilket kan bidra till fortsatt standardisering av metodiken inom uppströmsarbetet.22 Det saknas en vedertagen definition för begreppet uppströmsarbete. Ett konkret uttryck för hur begreppet avgränsats är va-branschens arbete med att förhindra och minska miljöföroreningar till råvatten- täkt, till spillvatten eller i dagvatten. Detta avsnitt inleds med en beskrivning av de möjligheter som finns i lagstiftningen för ett sådant arbete. En vidare behandling av begreppet uppströmsarbete rör ett stort antal lagstiftningsområden med syfte att minska föroreningar i mil- jön. Det gäller främst lagstiftning om vattenförvaltning, havsförvalt- ning, avfall, kemikalier och växtskyddsmedel, miljöhänsyn i jordbru- ket och miljöövervakning. Lagen om allmänna vattentjänster och gäller parallellt. De verksamheter som är anslutna till en allmän va-anläggning ska följa båda lagarna. får ställa krav enligt lagen om allmänna vattentjänster medan tillstånds- och tillsynsmyndigheter kan ställa krav med stöd av . 21Wahlberg, C. (2018). Organiska miljöföroreningar från hushåll till reningsverk. vatten och avfall. 22Makie, H. och , C. (2019). An interactive tool to support upstream work. Presentation på , . /p/verktyg-for-uppstromsanalys- utveckling, . verksamhet enligt för viss ansluten verksamhet hindrar inte va-huvudmannen att ställa krav med stöd av lagen om allmänna vattentjänster för att skydda den egna anläggningen eller för att kunna följa miljökrav som ställs på den. Ett väl fungerande samar- bete mellan myndigheterna och va-organisationen blir därför av stor betydelse för att få till stånd ett effektivt uppströmsarbete som kan minska föroreningar i vattenmiljö och slam. Även i Helcoms rekommendationer för hantering av avloppsslam betonas vikten av uppströmsarbete. Det sker genom att tillämpa produktvalsprincipen för att minska belastningen med skadliga äm- nen till avloppsreningsanläggningar och genom att obligatorisk re- ning av avloppsvatten sker innan det leds till anläggningen.23 Lagen om allmänna vattentjänster Lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster ger stöd för va-huvud- mannen att begränsa tillförseln av skadliga ämnen till ledningsnät och avloppsreningsanläggningar. Det finns även möjlighet för kom- mun att föreskriva om spillvattnets kvalitet och för va-huvudman att sluta avtal med enskilda abonnenter. Möjlighet att begränsa förekomsten av skadliga ämnen Va-huvudman är inte skyldig att koppla in en abonnent eller låta abonnent vara inkopplad om en fastighets va-installation har väsentliga brister.24 I förarbeten till lagen anges att det med tanke på huvud- mannens stora ansvar för vattentjänsterna framstår som ett rimligt krav att huvudman ska kunna vägra anslutning av installationer som kan riskera säkerheten i va-försörjningen eller sådana som inte uppfyller nödvändiga förutsättningar för ett varaktigt användande. Med hänsyn till att användningen inte bör försvåra huvudmannens möjligheter att uppfylla de krav som från miljö- och hälsoskyddssynpunkt ställs på va- anläggningen, kan en anslutning av avloppsvatten ibland förutsätta att avloppsvattnet genom avskiljare eller på annat sätt först undergår viss rening innan det kan tas emot av den allmänna anläggningen.25 23HELCOM Recommendation 38/1, . 2005/06:78, s. 70. En fastighetsägare får inte använda en allmän va-anläggning på ett sätt som innebär att avloppet tillförs vätskor, ämnen eller föremål som kan inverka skadligt på ledningsnätet eller anläggningens funktion eller på annat sätt medför skada eller olägenhet. Anläggningen får inte heller användas på ett sätt som innebär att huvudmannen får svårt att uppfylla de krav som ställs på va-anläggningen och driften av den eller att i övrigt uppfylla sina skyldigheter, eller som innebär andra olägenheter för hu- vudmannen eller någon annan.26 Bestämmelsen är relativt vid och ger va-huvudmannen omfattande möjligheter att begränsa sådant avlopps- vatten som skapar problem i anläggningen och för slamproduktionen. För den ambitiösa va-organisationen finns det, enligt Svenskt Vatten, därmed utrymme att bedriva ett långtgående uppströmsarbete.27 En möjlig begränsning utgör i detta avseende det reglerade begreppet ”nödvändiga kostnader” och hur detta uttolkas. Sådana nödvändiga kostnader ska ligga till grund för va-taxan. Va-arbetet får inte leda till att va-kollektivet debiteras för åtgärder som inte har ett starkt naturligt samband med en rationellt bedriven va-verksamhet.28 Begreppet nöd- vändiga kostnader behandlas närmare i avsnitt 12.3.1. Reglering i föreskrifter (ABVA) och avtal Kommunen har möjlighet att ställa krav på inkommande vatten till en allmän va-anläggning. Detta regleras i de ”Allmänna bestäm- melser för brukande av den allmänna vatten- och avloppsanlägg- ningen”(ABVA) som kommunen har bemyndigande att föreskriva om.29 Enligt Svenskt Vattens grundförslag till ABVA är kommunen inte skyldig att ta emot spillvatten som väsentligt avviker från inne- hållet i hushållsspillvatten.30 Formuleringen av denna begränsning kan variera från kommun till kommun.