sou · H8B342 · 2020-06-26 00:00:00 — Möjligen kan förslaget ha konsekvenser för brottsligheten eftersom en genomförd skolgång är en av de främsta skyddsfaktorerna mot ohälsa, kriminalitet och utanförskap senare i livet, enligt forskning.3 En förhoppning då resursskolor inrättas är att fler elever ska ges goda möjligheter att fullfölja en grundskoleutbildning. Om kommunala resursskolor kan bidra till att fler elever fullföljer en grundskoleutbildning kan det få långtgående konsekvenser för såväl individens framtid som en minskad risk för brottslighet 2Regeringens proposition 2008/09:1. Budgetpropositionen Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m. Utgiftsområde 13. 3Socialstyrelsen (2010). Mot bakgrund av att det saknas forskning som visar på effekterna av resursskolor är det emellertid osäkert vilka övriga konsekvenser förslaget kommer att få. 8.1Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) Kommunen får vid en viss skolenhet begränsa utbildningen till att avse elever i behov av särskilt stöd (resursskola). Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola. En sådan placering ska grundas på elevens behov och förutsätter elevens vårdnadshavares medgivande. Placeringen ska regelbundet följas upp och utvärderas. För en resursskola gäller inte reglerna i 29 § första stycket, 30 och Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om kommunala resursskolor. Enligt första stycket får en kommun vid vissa skolenheter begränsa utbildningen till att avse elever i behov av särskilt stöd, dvs. kommunen ges en lagstadgad rätt att inrätta så kallade resursskolor. Av första stycket följer också att det enbart är elever i behov av särskilt stöd som kan komma i fråga för placering i en resursskola. Ett beslut om att en elev ska ges särskilt stöd ska enligt 3 kap. 7 § skollagen föregås av en utredning. Om det inte är uppenbart obehövligt ska vid en sådan utredning samråd ske med elevhälsan. Visar utredningen att eleven i fråga är i behov av särskilt stöd ska eleven ges sådant stöd. Har kommunen valt att inrätta resursskolor kan en sådan elev således, om kommunen bedömer att det finns behov av det, komma i fråga för placering i resursskola. Enligt andra stycket är det kommunen som beslutar om placering av en elev vid en resursskola. En sådan placering ska grundas på elevens behov och förutsätter vårdnadshavares medgivande. För att klarlägga och ta ställning till elevens behov behöver dessa vara utredda. Eftersom det enbart är elever i behov av särskilt stöd som kan komma i fråga för placering i en resursskola kommer det i de fall där en sådan placering kan bli aktuell redan finnas en utredning om elevens stödbehov. I de fall den befintliga utredningen inte ger tillräckligt underlag för att bedöma elevens behov av placering i en resursskola kan den behöva kompletteras med ytterligare utredningsåtgärder. Det kan exempelvis finnas anledning att särskilt belysa de aspekter som är relevanta för att bedöma elevens behov av placering i resursskola och säkerställa att en sådan placering är rätt åtgärd för att kunna tillgodose elevens behov av stöd. Vidare ska en placering av en elev i en resursskola regelbundet följas upp och utvärderas. Enligt tredje stycket gäller inte reglerna i 29 § första stycket, 30 och 31 §§ för en resursskola. Det innebär att kommunerna vid utformningen av sina resursskolor inte är skyldiga att beakta vad som är ändamålsenligt från kommunikationssynpunkt för eleverna. Inte heller gäller för kommunala resursskolor skollagens regler om att en elev ska placeras där om elevens vårdnadshavare önskar det. Inte heller är reglerna i 10 kap. 31 § skollagen om att en elev som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där tillämpliga vad gäller de kommunala resursskolorna. Eftersom det inte är någon rättighet att placeras i en resursskola kan det inte heller finnas en rättighet att behålla en sådan plats. En elev som placerats i en resursskola har således inte rätt att gå kvar i resursskolan om behovet av en sådan placering inte längre föreligger. Paragrafen behandlas i kapitel 4. Varje fristående grundskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i . Utbildningen får dock begränsas till att avse 2.elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola), och 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 39 § tredje stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som avses i första stycket 3. Paragrafen reglerar mottagande i en fristående grundskola. I första stycket punkten 2 har ordet resursskola lagts till med anledning av att begreppet nu införts för de kommunala grundskolornas del. Ändringen innebär ingen förändring i sak. Kommunen får vid en viss skolenhet begränsa utbildningen till att avse elever i behov av särskilt stöd (resursskola). Kommunen beslutar om placering av en elev vid en resursskola. En sådan placering ska grundas på elevens behov och förutsätter elevens vårdnadshavares medgivande. Placeringen ska regelbundet följas upp och utvärderas. För en resursskola gäller inte reglerna i 28 § första stycket, 29 och Bestämmelsen, som är ny, behandlar en kommuns möjligheter att vid vissa skolenheter begränsa urvalet till elever i behov av särskilt stöd. Materiellt motsvarar bestämmelsen den i 10 kap. 31 a §. Se kommentaren till den bestämmelsen. Varje fristående grundsärskola ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i grundsärskolan. Utbildningen får dock begränsas till att avse 2.elever som är i behov av särskilt stöd (resursskola), och 3.vissa elever som utbildningen är speciellt anpassad för. Huvudmannen behöver inte ta emot eller ge fortsatt utbildning åt en elev, om hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för eleven enligt 38 § andra stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om sådana speciellt anpassade utbildningar som Paragrafen reglerar mottagande i fristående grundsärskola. I första stycket punkten 2 har ordet resursskola lagts till med anledning av att begreppet nu införts för de kommunala grundskolornas del. Ändringen innebär ingen förändring i sak. 8.2Förslaget om lag till ändring i lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800) I fråga om lärare eller förskollärare som saknar legitimation för att bedriva undervisning i skolväsendet och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före tillämpas för anställningen 2 kap. 3 § första och andra styckena eller 2 a kap. 3 § andra stycket skollag i stället för 2 kap. 13, 17 och 18 §§ i den nya skollagen, dock längst till utgången av eller, när det gäller undervisning i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Lärare som saknar legitimation för att besluta om betyg enligt 3 kap. 16 § i den nya skollagen och som har ingått avtal om anställning som lärare, förskollärare eller fritidspedagog före är för anställningen behöriga att besluta om betyg, dock längst till utgången av eller, när det gäller betyg i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna, längst till utgången av . Första stycket gäller inte lärare och förskollärare som avses i 2 kap. 17 § i den nya skollagen och som före har ingått avtal om anställning för att bedriva sådan undervisning som avses i samma paragraf. I fråga om en lärare som avses i 2 kap. 17 § första stycket 1 i den nya skollagen gäller detta dock bara om han eller hon uppfyller de krav som anges där. Andra stycket gäller inte lärare som har ingått avtal om anställning utan tidsbegränsning före för att bedriva sådan undervisning som avses i 2 kap. 20 § andra eller tredje stycket i den nya skollagen. Bestämmelsen innehåller övergångsbestämmelser som innebär undantag från krav på legitimation och behörighet för lärare som har ingått avtal om anställning före . I första och andra stycket har gjorts en ändring med innebörden att undantaget från kravet på legitimation och behörighet för lärare i grundsärskolan, specialskolan, gymnasiesärskolan eller särskild utbildning för vuxna förlängs till utgången av . (2017). Ett begrepp med många tolkningar i Chef och ledarskap, . Convention on the Rights of Persons with Disabilities (2006). /development/desa/disabilities/convention-on-the- rights-of-persons-with-disabilities.html. De globala målen (2015). /om-globala-malen/. (2004). Integrering/inkludering i svensk skola i , J. (red.). Integrering och inkludering. (1974). Utbildningshandikapp i långtidsperspektiv. Europeiska unionens råd (2018). Rådets rekommendation av om att främja gemensamma värden, inkluderande utbildning och en europeisk dimension i undervisningen. ?uri=CELEX:32018H0607(01)&from=EN. (2010). Från folkskola till grundskola 1842–1962. /sites//files/ artiklar/Från%20folkskola%20till%20grundskola_0.pdf. kommitté för rättigheter för personer med funktionsnedsättning (2014). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Sammanfattande slutsatser avseende första rapport . CRPD/C/SWE/CO/1. Förordningen 2011:326 om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Gidlund, U. (2018). Discourses of Including Students with Emotional and Behavioural Difficulties (EBD) in Swedish Mainstream Schools. Giota, J. (2013). Individualiserad undervisning i skolan – en forskningsöversikt. Giota, J. och , I. (2011). Specialpedagogiskt stöd, till vem och hur? Rektorers hantering av policyfrågor kring stödet i kommunala och fristående skolor. : Rapporter från specialpedagogik, nr 1. Giota, J. (2011). Förlorare på flera nivåer i Pedagogiska magasinet, nr 4. (2006). Lika rättigheter – likvärdig utbildning? En sammanfattning av studien – bidrag till ett kommunalt barnindex. : Rädda barnen. Heir, T. och , L. (2012). Effective Inclusive Schools: Designing Successful Schoolwide Programs. (2007). Elever på ett anpassat individuellt gymnasieprogram: skolvardag och vändpunkter. Hellqvist, R. (2011). Hyllad skola gav överbetyg i Skolvärlden, . , E. och Säljö, R. (2019). Teaching and learning in the special education setting: Agency of the diagnosed child i Emotional and Behavioural Difficulties. (2017). ADHD in the Classroom: a Pedagogy and it’s Paradoxes i Sangeeta Bagga-Gupta (Ed) Marginalization processes across different settings. Going beyond the mainstream. Newcastle-upon-Tyne: scholars publishing. , och , A-C. (2015). Reconstituting the ADHD girl: accomplishing exclusion and solidifying a biomedical identity in an ADHD class i , 19(6). , E. och Säljö, R. (2013). Att platsa i en skola för alla: elevhälsa och förhandling om normalitet i den svenska skolan. (2011). Livet i en särskild undervisningsgrupp i , A-L., , K. och Nilholm, C. (Red.) Specialpedagogisk verksamhet i . (2011). återupprättade hedern i Chef och ledarskap, . (2017). Trygga elever ställde krav på gymnasiet iPedagogiska Magasinet, . , J. och , D. (2012). Utmärkt undervisning: Framgångsfaktorer i svensk och internationell belysning. : Natur Kultur Akademisk. (2017). Dom i mål nr 3086-16. (2012). Dom i mål nr 4314-11. Ifous (2015). Att forma skolan efter eleverna: till inkluderande lärmiljöer i tolv svenska kommuner, 2015:1 –Styrgruppens rapport. (2007). Att inte vilja vara problem – social organisering och utvärdering av elever i en särskild undervisningsgrupp. Konventionen om barnets rättigheter (1989). (2020). Adhd hos flickor, en sammanställning av kunskapsutvecklingen –2010. en-sammanstallning-av-kunskapsutvecklingen-under-aren-2000- 2010-av-svenny-kopp/. Kungliga (1980). Läroplan för , Lgr 80. Kungliga (1969). Läroplan för , Lgr 69. Kungliga (1962). Läroplan för , Lgr 62. Kungliga (1955). Undervisningsplan för rikets folkskolor. Lagen (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Ljusberg, A-L. (2009). Pupils in remedial . , J. och Nilholm, C. (2016). The antithesis of inclusion? The emergence and functioning of ADHD special education in the Swedish school system i Emotional and Behavioural Difficulties, 21(3). (2012). Hemskola i stället för resursskola för ”Elever ISpecifika Skolsvårigheter”. () i . Myndigheten för delaktighet (2017). Konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Allmän kommentar nr 4 om rätten till inkluderande utbildning. Nilholm, C. och , K. (2019). –vad kan man lära sig av forskningen? Specialpedagogiska skolmyndigheten skriftserie nr 3 2014 rev. , B. och , E. (2016). Inkludering och socialt kapital: Skolan och ungdomars välbefinnande. , B. och , E. (2012). –att nå framgång med alla elever. , B. och , E. (2011). Inkludering för ökad måluppfyllelse ur elevperspektiv i PAIDEIA nr 2 02. (2008). On other people’s terms: schools’ encounters with disabled students i , 23 (4). Regeringens proposition 2017/18:182. Samling för skolan. Regeringens proposition 2015/16:134. Tilläggsbelopp för särskilt stöd till barn och elever. Regeringens proposition 2013/14:160. –lärares arbete med stöd, särskilt stöd och åtgärdsprogram. Regeringens proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Regeringens proposition 2008/09:1. Budgetpropositionen Förslag till statsbudget , finansplan och skattefrågor m.m. Utgiftsområde 13. Regeringens proposition 1992/93:220. En ny läroplan för och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Regeringens skrivelse 1996/97:112. Regeringens utvecklingsplan för förskola, skola och vuxenutbildning . The Salamanca Statement and Framework for Action on Special Needs Education, (1994). , O. (2016). Utbildning för elever med grav språkstörning En forsknings- och kunskapsöversikt i SOU 2016:46 Samordning, ansvar och kommunikation – vägen till ökad kvalitet i utbildningen för elever med vissa funktionsnedsättningar. Skolinspektionen (2014). Föreläggande vid vite efter tillsyn i . Skolinspektionen (2014). Särskilt stöd i enskild undervisning och särskild undervisningsgrupp. Skollagen (2010:800). Skollagen (1985:1100). (2020). , statistik hämtad . (2019). Lärarprognos 2019: Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. (2019). PM – Särskilt stöd i /19. (2016). En nationell studie av skolhuvudmännens arbete för grundskoleelever med funktionsnedsättning. (2014). Fristående skolor för elever i behov av särskilt stöd – en kartläggning. (2009). Vad påverkar resultaten i svensk grundskola? (2011). Läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet, Lgr 11. (1994). Läroplan för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet, Lpo 94. (2010). betänkande 2017/18:SoU5. Nationellt mål och inriktning för funktionshinderspolitiken. SOU 2020:28 En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning. SOU 2016:66 Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor. SOU 2016:59 På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik. SOU 1974:53 Skolans arbetsmiljö. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2019). Kunskapsunderlag om resursskola. Specialpedagogiska skolmyndigheten (2020). Skolan kan vara avgörande för flickor med adhd i Lika värde, nr 1 2020. (2007). Teachers, family and friends: Essays in economics of education. internationella överenskommelser SÖ 2008:26. Konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och fakultativt protokoll till konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Kommuner och Regioner (2017). Olika är : Att skapa inkluderande lärmiljöer i skolan. (2019). Kartläggning av tilläggsbelopp till elever i behov av omfattande särskilt stöd. (2018). Remissammanställning av yttranden över betänkandet Det stämmer! Ökad transparens och mer lika villkor (SOU 2016:66). U2016/04280/GV. Utredningen om en tioårig grundskola, U 2020:02. (2005). Guidelines for inclusion: Ensuring access to Education for All. /sites/default/files/Guidelines_for_Inclusion __2006.pdf. Vlachos, J. (2011). Är synvända en synvilla? I EKONOMISTAS, . , O. (1967). The efficacy of Special Education. A comparison of for slow learners i Studia Scientiae Paedagogicae Upsaliensia, (VII) : Svenska Bokförlaget/. (2018). Del 1: Stöd till elever – en tillbakablick Specialpedagogik – Grundskola åk 1–9. Modul: Inkludering och delaktighet – uppmärksamhet, samspel och kommunikation. Bättre möjligheter för elever i de obligatoriska skolformerna att nå de kunskapskrav som minst ska nås En särskild utredare ska bl.a. kartlägga och analysera skolornas stöd- och elevhälsoarbete och lämna förslag i syfte att skapa bättre förutsättningar för elever, såväl flickor som pojkar, att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås. •kartlägga och analysera brister i stödarbetet samt föreslå hur arbetet kan förbättras, •analysera hur elevhälsoarbetet kan utvecklas och föreslå insatser som kan bidra till att skapa ett mer aktivt och väl fungerande elevhälsoarbete och därmed stärka elevhälsans kompensatoriska roll, •analysera om beslut om att inte flytta upp en elev till närmast högre årskurs ska kunna överklagas, och •vid behov föreslå nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Alla elever får inte det stöd de behöver i skolan Utbildningen inom skolväsendet syftar till att barn och elever ska inhämta och utveckla kunskaper och värden. Den ska främja alla barns och elevers utveckling och lärande samt en livslång lust att lära. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Skolans huvuduppdrag är att ge alla elever förutsättningar att uppnå de nationella kunskapskraven och målen för utbildningen, dvs. tillräckliga kunskaper för att de ska klara framtida studier och yrkesliv (1 kap. 4 § skollagen [2010:800]). Trots det lämnade drygt 17 800 elever eller (12,av flickorna och av pojkarna) utan att ha blivit behöriga till ett nationellt program i gymnasieskolan. Att så många som av samtliga pojkar inte når behörighet är en utmaning ur ett jämställdhetsperspektiv och behovet av genusmedvetna insatser lyfts fram av bl.a. Delegationen för jämställdhet i skolan (SOU 2010:99) och Utredningen män och jämställdhet (SOU 2014:6). Statens skolinspektions tillsyn visar att det är vanligt förekommande att huvudmännen inte tillgodoser elevernas rätt till extra anpassningar och särskilt stöd. Tillsynen visar också att det är vanligt med brister i elevhälsoarbetet. En särskilt utsatt grupp är familjehemsplacerade barn och de barn och ungdomar som placeras på hem för vård eller boende (HVB). Många av dessa barn går igenom påfrestningar av olika slag och byter ofta skola. De löper därför extra stor risk att misslyckas i skolan. I budgetpropositionen aviserade regeringen att en läsa- skriva-räkna-garanti ska införas. Detta för att garantera att stöd och särskilt stöd sätts in redan i tidiga årskurser, vilket kan förebygga problem som kan växa och försvåra för den enskilde eleven (prop. 2016/17:1 utgiftsområde 16, s. 197). En viktig grund för arbetet med denna garanti är de förslag som lämnas i betänkandet På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik (SOU 2016:59). Regeringen bedömer dock att det behövs ytterligare åtgärder för att säkerställa att elever får de olika former av stöd som de behöver för att uppnå kunskapskraven. Utöver den aviserade läsa-skriva-räkna-garantin och gällande stödbestämmelser har regeringen tagit initiativ för att stimulera huvudmän att utanför ordinarie undervisningstid anordna verksamhet med syftet att öka andelen behöriga till gymnasieskolans nationella program. Huvudmännen kan söka statsbidrag dels för hjälp med läxor och annat skolarbete, dels för att bedriva lovskola. träder bestämmelser i skollagen i kraft om att huvudmän ska vara skyldiga att i vissa situationer erbjuda elever lovskola. Uppdraget att utreda hur elever kan få bättre stöd Arbetet med stödinsatser behöver förbättras så att fler elever får förutsättningar att nå kunskapskraven Elever ska skyndsamt ges extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen när det framkommer att det kan befaras att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås (3 kap. 5 a § skollagen). Om det, trots extra anpassningar, kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås ska detta anmälas till rektorn. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Behovet av särskilt stöd ska även utredas om eleven uppvisar andra svårigheter i sin skolsituation. Om utredningen visar att eleven är i behov av särskilt stöd, ska hon eller han ges sådant stöd (3 kap. 8 § skollagen). Som har nämnts aviserade regeringen ibudgetpropositionen att en läsa-skriva-räkna-garanti ska införas för att garantera att stöd och särskilt stöd sätts in redan i tidiga årskurser. En viktig grund för arbetet med denna garanti är de förslag som lämnas i betänkandet På goda grunder – en åtgärdsgaranti för läsning, skrivning och matematik (SOU 2016:59). Trots att skollagen är tydlig är det som tidigare nämnts vanligt att skolor brister i sitt arbete med extra anpassningar och särskilt stöd. Av Skolinspektionens årsrapport framgår att det fanns brister iarbetet med extra anpassningar och särskilt stöd i av de grundskolor som genomgått regelbunden tillsyn av myndigheten. Bristerna består vanligtvis i att elevernas stödbehov inte utreds eller att de inte får det stöd de behöver. Det förekommer att lärare vid kartläggning eller utredning pekar på insatser som man bedömer som möjliga att ge snarare än på insatser utformade efter elevens faktiska stödbehov. I flera fall då Skolinspektionen granskat skolors insatser för elever som fått betyget F framgår att det är vanligt att betyget satts utan föregående insatser och att rektorn eller elevhälsan inte har informerats om elevernas svårigheter i undervisningssituationen. Även har noterat liknande problem. I PM – Betyg och stöd från årskurs 6 till 9 (2017) påpekar att en stor andel av de elever som uppvisade bristande kunskaper i årskurs 6 också saknade godkända betyg i alla ämnen då de avslutade årskurs 9. Totalt sett hade drygt 15 600 elever inte uppnått godkända betyg i alla ämnen i årskurs 6 och av dessa hade närmare 9 100 inte heller uppnått godkända betyg i alla ämnen i årskurs 9. Bland de 8 800 av dem som även kan koppla till uppgifter om särskilt stöd ser myndigheten att närmare hälften, 4 200 elever, har fått särskilt stöd under årskurs 8 eller 9. Det är därmed närmare 4 600 elever med F eller uteblivet betyg i både årskurs 6 och 9 som varken fått särskilt stöd i årskurs 8 eller i årskurs 9. Det är fler pojkar än flickor som fått betyget F. Erfarenheter visar även att elever i behov av särskilt stöd i flera ämnen endast ges särskilt stöd i ett fåtal av dessa, oftast i engelska, matematik och svenska. Stödbehoven kopplas ofta till ett specifikt ämne, trots att problematiken kan påverka elevens möjligheter i flera ämnen. Det förekommer att den som undervisar saknar kunskap om hur undervisningen ska anpassas för att tillmötesgå behoven liksom att undervisningen genomförs av obehöriga lärare eller av personal utan någon pedagogisk högskoleutbildning överhuvudtaget. Slutligen framgår av Skolinspektionens tillsyn att det förekommer att skolor inte följer upp och utvärderar om de vidtagna åtgärderna varit effektiva. Exempelvis har elever placerats i en särskild undervisningsgrupp utan att ställning tagits till om placeringen är nödvändig.