sou · H8B316 · 2020-04-01 00:00:00 — Ansvaret för verkställighet i säkerhetsärenden som avser brottsutvisade och i ärenden enligt lagen om särskild utlänningskontroll Säkerhetspolisen är enligt 12 kap. 14 § utlänningslagen verkställande myndighet i säkerhetsärenden och är verkstäl- lande myndighet i ärenden om utvisning på grund av brott. Utöver ansvaret för verkställigheten av själva avlägsnandebeslutet blir verk- ställande myndighet även handläggande och beslutande i fråga om uppsikt och förvar. Frågan om vilken myndighet som ska vara verk- ställande myndighet när ett ärende om utvisning på grund av brott utgör ett säkerhetsärende är inte reglerad och bör tydlig- göras. Att har ett inarbetat och väl fungerande arbetssätt för verkställighet talar för att bör vara verkställande myndighet avseende brottsutvisade även i säkerhets- ärenden. Av 13 § lagen om särskild utlänningskontroll följer att Säkerhets- polisen ska svara för verkställigheten av beslut om utvisning enligt lagen. Den beslutande myndigheten får dock bestämma att en annan myndighet ska ombesörja verkställigheten. Det finns skäl att se över och tydligare ange vilken eller vilka myndigheter som ska kunna an- svara för verkställighet av utvisningsbeslut enligt lagen. •analysera och föreslå vilken myndighet som ska vara verkstäl- lande myndighet i ärenden om utvisning på grund av brott som också är säkerhetsärenden, •analysera och ta ställning till vilken eller vilka myndigheter som ska kunna ansvara för verkställighet av utvisningsbeslut enligt la- gen om särskild utlänningskontroll, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppehållstillstånd på grund av anknytning Uppehållstillstånd ska ges till bl.a. make, sambo och barn till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , 5 kap. 3 § utlänningslagen. Enligt 5 kap. 17 a § får uppe- hållstillstånd för en sådan familjemedlem vägras i en rad olika situa- tioner, bl.a. om den anhörige utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet. Någon uttrycklig möjlighet att vägra uppehållstillstånd med hänvisning till rikets säkerhet finns inte enligt bestämmelsen. För anknytningar som avses i 5 kap. 3 a § utlänningslagen, såsom bli- vande sambor och nära anhöriga med hushållsgemenskap, är bestäm- melsen utformad på så sätt att uppehållstillstånd får beviljas under vissa förutsättningar. Det finns inte någon uttrycklig bestämmelse om i vilka situationer ett uppehållstillstånd inte ska beviljas. Det är dock inte alltid rimligt att bevilja uppehållstillstånd. I den juridiska doktrinen har exempelvis hot mot rikets säkerhet anförts som skäl för att inte bevilja uppehållstillstånd i dessa fall (se t.ex. lagkommen- taren till 5 kap. 3 a § utlänningslagen, Sandesjö m.fl.). Enligt har personer som omfattas av myndig- hetens kontraterroruppföljning använt ansökning- ar om uppehållstillstånd på grund av anknytning till personer i som en väg in i Schengenområdet. Det är alltså viktigt att det sker en noggrann utredning av anhöriga som ansöker om uppehålls- tillstånd. Som Säkerhetspolisen påpekar kan det finnas skäl att ut- tryckligen ange i lagtexten att uppehållstillstånd på grund av anknyt- ning kan vägras på grund av skäl som rör rikets säkerhet. En sådan ändring av lagtexten kan tjäna som en viktig signal om behovet av att noggrant utreda eventuella säkerhetshot även i denna ärendetyp. Eftersom det inte finns någon uttrycklig bestämmelse om när uppehållstillstånd ska beviljas enligt 5 kap. 3 a § utlänningslagen bör det dock beaktas att en ändring av den bestämmelsen kan komma att påverka reglernas nuvarande systematik och medföra behov av följd- ändringar. •analysera och ta ställning till om en uttrycklig lagregel bör införas med innebörden att uppehållstillstånd på grund av anknytning ska kunna vägras om den anhöriga utgör ett hot mot rikets säker- het, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Undantag från kravet på arbetstillstånd i säkerhetsärenden En utlänning som ska arbeta i ska ha ett arbetstillstånd. Om utlänningen har ett permanent uppehållstillstånd behövs dock inte ett arbetstillstånd. Även andra undantag finns. Av 5 kap. 4 § utlän- ningsförordningen framgår att den som ansökt om uppehållstill- stånd i och åberopat skyddsskäl såsom flykting, alternativt skyddsbehövande eller övrig skyddsbehövande, med vissa undantag, inte behöver ha arbetstillstånd för att få arbeta i under asyl- processen. Det är problematiskt att en utlänning som bedömts utgöra ett säkerhetshot och som fått ett beslut om utvisning som inte kan verk- ställas stärker sin etablering i genom att arbeta. Detta kan försvåra en framtida verkställighet av utvisningsbeslutet och kan även innebära ett ekonomiskt stöd till utlänningens säkerhetshotan- de verksamhet. Det bör därför övervägas om kravet på arbetstill- stånd bör upprätthållas i ärenden som handläggs enligt 1 kap. 7 § ut- länningslagen. •analysera om och, om det bedöms lämpligt, föreslå att undantaget från kravet på arbetstillstånd enligt 5 kap. 4 § utlänningsförord- ningen inte ska gälla i säkerhetsärenden, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att överväga hur kontrollen av personer som bedömts utgöra ett säkerhetshot på ett rättssäkert sätt kan förstärkas Det är angeläget att Säkerhetspolisen har effektiva verktyg för att kunna vidta lämpliga åtgärder för att följa upp individer som har be- dömts utgöra ett säkerhetshot men av olika anledningar stannar kvar i . När verkställighet av ett beslut om utvisning enligt lagen om sär- skild utlänningskontroll inte kan genomföras kan utlänningen ställas under anmälningsplikt. Om utvisningsbeslutet grundas på 1 § 2, dvs. det kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott, finns också möjlighet att besluta om tvångsmedel i spaningssyfte. Detsamma gäller enligt 11 a § lagen om särskild ut- länningskontroll om ett beslut om avvisning eller utvisning enligt 8 eller 8 a kap. utlänningslagen, eller motsvarande äldre bestämmelser, inte kan verkställas och utlänningen har bedömts utgöra en risk för rikets säkerhet eller det kan befaras att han eller hon kommer att begå eller medverka till terroristbrott. Regeringen anser att det finns skäl att överväga om och hur kon- trollen av utlänningar som bedömts utgöra säkerhetshot kan moder- niseras och underlättas. Detta är också i enlighet med överenskom- melsen om åtgärder mot terrorism, enligt vilken det ska utredas hur kontrollen av personer som har bedömts utgöra säkerhetshot på ett rättssäkert sätt kan förstärkas. Ett exempel som nämns är elektro- nisk övervakning med fotboja som ett komplement till dagens verk- tyg. Elektronisk övervakning skulle t.ex. kunna användas ensamt eller kombinerat med anmälningsplikt för att ha viss kontroll över en utlänning som fått ett beslut om utvisning i ett säkerhetsärende, men där det finns hinder mot att verkställa utvisningsbeslutet. Ut- ökade möjligheter till övervakning och kontroll av personer som är föremål för utvisning enligt lagen om särskild utlänningskontroll eller som utgör säkerhetsärenden enligt utlänningslagen, skulle inne- bära ett ökat skydd för säkerhet men också innebära ett större ingrepp i enskildas fri- och rättigheter. Erfarenheter av detta kan finnas att inhämta från andra länder. Eventuellt utökade möjlig- heter till övervakning och kontroll måste analyseras noga utifrån regeringsformens och bestämmelser och vara i enlighet med gällande bestämmelser för att få begränsa sådana fri- och rättigheter. •analysera behovet och nyttan av en förstärkt kontroll av personer som bedömts utgöra säkerhetshot, t.ex. genom elektronisk över- vakning, •väga resultatet av den analysen mot det intrång i enskildas fri- och rättigheter samt andra eventuella konsekvenser en sådan förstärkt kontroll skulle innebära, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska särskilt redovisa vilka konsekvenser lämnade förslag på författningsändringar innebär för rättssäkerheten och skyddet av den personliga integriteten. Om förslagen har ekonomiska konsekvenser för staten, kommu- ner, landsting, företag eller andra enskilda ska en beräkning av dessa konsekvenser redovisas i betänkandet. Om förslagen innebär sam- hällsekonomiska konsekvenser i övrigt, ska dessa redovisas. När det gäller kostnadsökningar för staten, kommuner eller landsting ska ut- redaren föreslå en finansiering. Konsekvensanalysen ska löpa parallellt med det övriga arbetet. En redovisning och motivering ska göras av vilka förslag som har över- vägts men avfärdats. Utredaren ska i enlighet med kommittéförord- ningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning ange kostnadsberäkningar och andra konsekvensbeskrivningar. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla () infor- merat om det löpande arbetet. Utredaren ska beakta relevant arbete som pågår inom och kommittéväsendet. Utredaren ska också, i den utsträck- ning som bedöms lämplig, samråda med och inhämta upplysningar från de myndigheter och andra organisationer som berörs av frå- gorna. Utredaren ska genomgående ha ett jämställdhetsperspektiv i den analys som görs. Om förslagen inte bedöms ha betydelse för jäm- ställdheten mellan kvinnor och män enligt 15 § kommittéförord- ningen, ska detta motiveras. Uppdraget ska, i den del som avser uppdraget att föreslå en för- längning av tidsgränsen för verkställighetsförvar enligt lagen om sär- skild utlänningskontroll, redovisas och i övrigt . Tilläggsdirektiv till Utredningen om utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (Ju 2018:08) Förlängd tid för del av uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om effektivare regelverk för utlänningsärenden med säkerhetsaspekter (dir. 2018:89). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget, i den del som avser att föreslå en förlängning av tidsgränsen för verkstäl- lighetsförvar enligt lagen (1991:572) om särskild utlänningskontroll, redovisas och uppdraget i övrigt redovi- sas . Utredningstiden för delredovisningen förlängs och hela uppdraget ska i stället redovisas . 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS.