sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Effects of School Characteristics on Grades in . , 55:6, 587–608. Klapp Lekholm, A. & , C. (2008). Discrepancies between school grades and test scores at individual and school level: effects of gender and family background. , 14:2, 181–199. Klapp Lekholm, A. & , C. (2009). Effects of student characteristics on grades in compulsory school. , 15:1, 1–23. Klapp, A. (2015). Does grading affect educational attainment? A longitudinal study. Assessment in Education: Principles, Policy & Practice, 22:3, 302–323. Klapp, A., . & , J-E. (2016). The effect of being graded on later achievement: evidence from 13-year olds in Swedish compulsory school. Educational Psychology, 36:10, 1771–1789. , S.P., Stecher, B.M., Shavelson, R.J., McCaffrey, D., Ormseth, T., , R.M., Comfort K. & , A.R. (1998). Analytic Versus Holistic Scoring of Science Performance Tasks. Applied Measurement in Education, 11:2, 121–137. , C., , M., Klapp, A., & Mickwitz, L. (2015). Betygens geografi – forskning om betyg och summativa bedömningar i och internationellt. , C., , M. & Tveit, S. (2016). Betygssystem i inter- nationell belysning [Elektronisk resurs]. , C., , M. & Tveit, S. (2017). The power of teacher- assigned grades in outcome-based education. in Educational Policy, 3:1, 56–66. Mickwitz, L. (2015). Den professionella lärarens existensvillkor. Utbildning och Demokrati, 24:2. & , D. (2010). Left behind by design: Proficiency counts and test-based accountability. & Statistics, 92(2), 263–283. (2012). Grade Expectations: How and Education Policies Shape Students’ Ambitions. (2015a). Det kontrollera(n)de klassrummet- Bedöm- ningsprocessen i svensk grundskolepraktik i relation till införandet av nationella skolreformer. Doktorsavhandling, , . (2015b). Changes in the assessment process in Swedish compulsory school classrooms. In Proceedings of (Vol. 191, pp. 424–431). Reardon, (2011). The widening academic achievement gap between the rich and the poor: New evidence and possible explanations. In . . Murnane (eds. ), Whither Opportunity, , pp. 91–116. Sadler, D. (2005). Interpretations of criteria-based assessment and grading in higher education. Assessment & Evaluation in Higher Education, 30:2, 175–194. Sadler, D. (2009). Indeterminacy in the use of preset criteria for assessment and grading. Assessment & Evaluation in Higher Education, 34:2, 159–179. , C.& , M. (2018). The question of teaching talk: Targeting diversity and participation. In: , Transnational curriculum standards and classroom practices: the new meaning of teaching, pp. 83–97. , M., , Å. & , E. (2018). Kvalitativa skillnader i lärares samtal om bedömning och elevers kunnande i naturvetenskap. Skolinspektionen (2013). Tillsyn av bedömning och betygssättning. Tillsynsrapport, rapport . Skolinspektionen (2017). Bedömningsprocessernas betydelse för likvärdigheten: ombedömning av nationella prov. (1996). Grundskola för bildning: kommentarer till läro- plan, kursplaner och betygskriterier. (2001). Bedömning och betygssättning: kommentarer med frågor och svar. (2011). Kunskapsbedömning i skolan – praxis, begrepp, problem och möjligheter. (2012). Betygsinflation – betygen och den faktiska kun- skapsutvecklingen. [PM], Dnr 2012:387. (2015). Bild, musik och slöjd i . En samman- fattande analys av de nationella ämnesutvärderingarna. (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning. (2017). Vad ungdomar gör efter gymnasieskolan Gy 2011. [PM], Dnr 2017:809. (2018a). Slutbetyg i , . [PM], Dnr 2018:1513. (2018b). Relationen mellan provresultat och betyg i årskurs 6 och årskurs 9 2017. [PM], Dnr 2018:130. (2018c). Från gymnasieskola till högskola – en register- studie. (2018d). Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor En kvantitativ studie av utvecklingen i slutet av . (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor: Jämförelser mellan betyg och nationella prov i årskurs 9. Betänkande med utredning och förslag angående betygssättningen i folkskolan. (2018). Curriculum Standardisation: What Does It Mean for Classroom Teaching and Assessment Practices?. In: , Transnational curriculum standards and classroom practices: the new meaning of teaching, pp. 116–132. & , N. (2012). Standards-Based Curricula in a Denationalised of Education: The Case of . , 11(3), 342–356. & , N. (2018). From Transnational Curriculum Standards to Classroom Practices: The New Meaning of Teaching. In: , Trans- national curriculum standards and classroom practices: the new meaning of teaching, pp. 133–150. Svennberg, L. (2017). Grading in physical education (PhD dissertation). Gymnastik- och , . (2006). Att kunna klara sig i ökänd natur: en studie av betyg och betygskriterier – historiska betingelser och imple- mentering av ett nytt system. (2014). Dimensions of norm-referenced compulsory school grades and their relative importance for the prediction of upper secondary school grades. , 58(2), 127–146. & , C. (2012). Teachers' grade assignment and the predictive validity of criterion-referenced grades. , 18:2, 153–172. Tolgfors, B. (2017). Bedömning för vilket lärande? : En studie av vad bedömning för lärande blir och gör i ämnet idrott och hälsa. Tolgfors, B. (2018). Different versions of assessment for learning in the subject of physical education. Physical Education and Sport Pedagogy, 23(3), 311–327. Torrance, H. (2007). Assessment as learning? How the use of explicit learning objectives, assessment criteria and feedback in post– secondary education and training can come to dominate learning. Assessment in Education: Principles, Policy & Practice, 14:3, 281–294. Tyrefors Hinnerich, B., , E. & , M. (2015). Discrimination Against Students with Foreign Backgrounds: Evidence from Grading in Swedish Public High Schools. Education Economics, Volume 23 – Issue 6. Tyrefors Hinnerich, B. & J. Vlachos. (2016). Skillnader i resultat mellan gymnasieelever i fristående och kommunala skolor. IFAU Rapport 2016:10. Vallberg , A. C., Gunnemyr, P., Londos, M. & , B. (2016). Lärares förtrogenhet med betygssättning. Vlachos, J. (2010). En analys av hur konkurrens på- verkar betygssättningen vid svenska skolor. : Konkurrens- verket. Vlachos, J. (2018). Trust-Based Evaluation in a . In: , M & Fejes, F (ed.) Neoliberalism and Market Forces in Education: Lessons from . , UK: Routledge. (2016). Läroplansteori och didaktik. (2018). When transnational curriculum policy reaches classrooms – teaching as directed exploration. , 50:5, 654–668. & , D. (2015). En teoribaserad utvärdering av läroplanen Lgr 11. IFAU Rapport 2015:7. & , D. (2018). Transnational curriculum standards and classroom practices: the new meaning of teaching. & , M. (2005). Grade Inflation and : An Empirical Analysis Based on the Swedish Upper Secondary Schools. 309–322. Yocarini, I.E., Bouwmeester, , Smeets, A.A.C.M. & Arends, L.R. (2018). Systematic Comparison of Decision Accuracy of Complex Compensatory Decision Rules Combining Multiple Tests in a Higher Education Context. Educational Measurement: Issues and Practice, 37 (7), 24–39. , O. & , C. (2015). Teaching for learning or teaching for documentation? music teachers’ perspectives on a swedish curriculum reform. , 32(1), 37–50. Sammanställning av aktuellt kunskapsläge gällande betygsinflation och likvärdighet i betygssättningen Den här promemorian sammanställer kunskap om betygsinflation och likvärdighet i betygssättning i grund- och gymnasieskolan från ett urval av studier inom området.1 I centrum står begreppet betygs- inflation, promemorian sammanfattar vad utvalda tidigare studier om betygsinflation i nämnda skolformer visat. Men promemorian redo- gör även för tidigare studiers resultat om likvärdighet i betygsättningen. På följande sätt används de två begreppen i denna text: •Betygsinflation är ett fenomen som uppstår om det upp- kommer ett gap mellan kunskapsutvecklingen och betygsutveck- lingen. Med betygsinflation avses relationen mellan betygsutveck- ling och elevernas faktiska kunskapsutveckling där lärarnas genomsnittliga krav för ett visst betygssteg sjunker över tid.2 •Likvärdighet i betygssättningen avser om lärare tillämpar bestäm- melserna om betygssättning på ett likvärdigt sätt och om de sätter rättvisande betyg i relation till en elevs kunskaper. 1Kunskapsöversikten är sammanställd av (PhD), , på uppdrag av (U2018:03). Den lista på litteratur som ligger till grund för samman- ställningen är upprättad i dialog med utredningen. Enbart artiklar publicerade i vetenskapliga tidskrifter och rapporter från myndigheter och etablerade forskare ingår. Men det har i sam- band med promemorians framtagande inte gjorts någon bedömning av studiernas kvalitet, exempelvis i fråga om metod. Promemorian är framtagen i nära dialog med utredningen, bland annat diskuterades innehållet vid ett seminarium i . 2Se exempelvis (2012), Grade Expectations: How and Education Policies Shape Students’ Ambitions. , , s. 59 och (2012). Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 1. ska inte bero på till exempel vilken skola eller klass eleven går i eller vilken lärare eleven har.3 Promemorian delas in i sex avsnitt: Det första avsnittet ger en bak- grund till begreppet betygsinflation med hjälp av de inkluderade tidi- gare studierna. Bland annat genom att definiera vad betygsinflation är och hur betygsinflation studerats i svensk och internationell forsk- ning och utvärdering. Det andra avsnittet redogör för tidigare studiers övergripande resultat om förekomsten av betygsinflation i den svenska skolan och lyfter fram orsaker till betygsinflation som iden- tifierats av den tidigare litteraturen. Det tredje och fjärde avsnittet fördjupar bilden av betygsinflation och likvärdigheten i betygssättning i . Den förra beskri- ver vad de analyserade tidigare studierna säger om betygsinflation i på systemnivå, den senare beskriver vad studierna säger om likvärdigheten i betygssättningen inom . De två sista avsnitten fördjupar på motsvarande sätt resultaten om gymnasieskolan. Det femte avsnittet beskriver alltså vad studierna säger om betygsinflation i gymnasieskolan på systemnivå. Det sjätte beskriver slutligen vad studierna säger om likvärdigheten i betygs- sättningen inom gymnasieskolan. Betygsinflation har studerats i flera länder Betygsinflation är ett fenomen som både forskare och analytiker inom utbildningsområdet har intresserat sig för. Detta gäller i såväl som andra länder. Internationellt har exempelvis studerat betygsinflation och betygsdeflation i olika länder och eko- nomier.4 Enligt finns det bevis som pekar mot att betygs- inflation är vanligt internationellt och har ökat , åtminstone i USA.5 Enligt egna analyser av betygsinflation baserat på data från 2009 var betygsinflation vanligast i bland annat , , och Slovakien.6 m.fl. konsta- 3Definitionerna kan ibland skilja sig något från hur definitioner görs av andra forskare eller skribenter som redovisas i denna promemoria. 4OECD (2012). Grade Expectations: How and Education Policies Shape Students’ , , s. 11. terar att betygsinflation finns i många länder.7 De pekar också på resultat från där andelen elever med toppbetyg ökade –2016 som poängen i det amerikanska hög- skoleprovet (SAT) minskade.8 Betygsinflation har studerats i viss utsträckning också i ISverige har både forskare och myndig- heter med ökad intensitet studerat och diskuterat betygsinflation. Inom den svenska forskningen kom betygsinflation att uppmärk- sammas i studier av bland andra vid dåvarande Hög- skolan /respektive och vid universitet.9 och är exempel på myndig- heter som återkommande har tagit upp fenomenet.10 Sammantaget är antalet studier av betygsinflation i ändå tämligen begränsat enligt forskare inom området. sammanfattade med flera forskningen om betygsinflation i och konstaterade då att betygsinflation bara har studerats ”i viss utsträckning”.11 Betygsinflation kan vara problematiskt på flera sätt Tidigare studier lyfter fram flera problem med betygsinflation. Exempelvis anser att betygsinflation kan vara problematisk eftersom i skolor som systematiskt blåser upp betygen får elever fel- aktig information om sina resultat och sina potentiella utbildnings- 7Nordin, , Heckley, Gawain och , (2019). The impact of grade inflation on higher education enrolment and earnings. 8Scholastic Assessment Test eller SAT är ett amerikanskt nationellt urvalsprov som skall pröva kunskaper och färdigheter som behövs vid högre studier. Testet kontrollerar bland annat eng- elska, matematik och samhällskunskap. Det kan jämföras med det svenska Högskoleprovet. 9Cliffordson, (2004). Betygsinflation i de målrelaterade gymnasiebetygen. Pedagogisk Forskning i årg 9 nr 1 s. 1–14 och , C. & , M. (2005). Grade Inflation and : An Empirical Analysis Based on the Swedish Upper Secondary Schools. 309–322. 10Se exempelvis (2006). Vad händer med likvärdigheten i svensk skola? Rapport 275, (2012). Betygsinflation ‑ betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387 och IFAU (2014) Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. 11Gustafsson, , , och , (2014). Likvärdig kun- skapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter, s. 34. karriärer.12 påpekade tidigt att eftersom konsekvenserna av betygsinflationen medför allvarliga orättvisor och dessutom inne- bär stora kostnader för såväl samhället som för den enskilde individen behöver åtgärder vidtas.13 Vlachos har gjort gällande att betygsinfla- tion är problematisk av flera skäl.14 Han menar att minskad likvärdig- het i betygssättningen kan göra att betygsintagningen till högre studier förlorar sin legitimitet. Då betyg är en bättre indikator på framtida studieframgång än andra urvalsinstrument är detta ett be- tydande problem. Vidare tenderar elever att lära sig mindre när det är lätt att uppnå höga betygsnivåer. Slutligen försvåras, enligt Vlachos, kvalitetsutvärderingen av enskilda skolor om betygen inte är jämför- bara. Betygsinflation gör också att yngre elevkullar har en konkur- rensfördel i antagningen till högre utbildning jämfört med äldre elev- kullar. har på liknande sätt lyft fram potentiella problem med betygsinflation. Enligt myndigheten kan betygens legitimitet och pro- gnosförmåga äventyras.15 Betygsinflation är enligt allvar- ligt också därför att den skapar orättvisor, till exempel mellan års- kullar. Betygsinflation ger också missvisande underlag för analyser och kan i sig ha negativa effekter på kunskapsutvecklingen eftersom de faktiska kunskapskraven sänks, hävdar . Betygsinflation är ett svårfångat fenomen Tidigare studier definierar betygsinflation som ett fenomen som upp- står om det uppkommer ett gap mellan kunskapsutveck- lingen och betygsutvecklingen. Exempelvis menar att betygs- inflation uppstår när betygen sätts systematiskt högre än de för- värvade färdigheter och förmågor som betygen normalt sett skulle förtjäna.16 12OECD (2012). Grade Expectations: How and Education Policies Shape Students’ , , s. 55. 13Cliffordson, (2004). Betygsinflation i de målrelaterade gymnasiebetygen. Pedago- gisk Forskning i årg 9 nr 1 s. 1–14, s. 13. 14Vlachos, (2010). En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor. : , s. 6. 15Skolverket (2012). Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 10. 16OECD (2012). Grade Expectations: How and Education Policies Shape Students’ , , s. 55. anger att med betygsinflation avses relationen mellan betygsutveckling och elevernas faktiska kunskapsutveckling där lärar- nas genomsnittliga krav för ett visst betygssteg sjunker över tid.17 Betygsinflation kan alltså – skriver myndigheten – råda oavsett om betygen stiger, är oförändrade eller sjunker. IFAU definierar betygs- inflation genom att konstatera att betygsutvecklingen under perio- den –2010 gått stick i stäv med utvecklingen av kognitiva för- mågor och ämneskunskaper som myndigheten konstaterar sjunker kraftigt under samma period.18 Enligt IFAU kan skillnaderna i utveck- lingen mellan betyg och kunskaper ses som tecken på betygsinflation. som tidigare studier är eniga om hur betygsinflation bör definieras på en konceptuell nivå har bland andra återkommande påpekat att fenomenet i praktiken är svårfångat. Det beror främst på två saker: dels är det svårt att hitta indikatorer på elevernas faktiska kunskapsutveckling, dels är det svårt att beskriva betygsutvecklingen eftersom betygssystemen ändras. I exem- pelvis promemorian Betygsinflation – betygen och den faktiska kun- skapsutvecklingen konstaterade att betygsinflation är svår att mäta.19 Att strikt empiriskt bevisa förekomsten eller från- varon av betygsinflation skulle enligt myndigheten kräva omfattande kunskapsmätningar designade just för detta syfte. Att betygsinflation är ett svårfångat fenomen konstaterade återigen i samband med myndighetens utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning.20 För att kunna fastställa förekomst och omfattning av betygsinflation krävs enligt , utöver jämförbara mått på betygsutvecklingen (det vill säga helst samma betygsskala), även mått på elevernas faktiska kunskapsnivå.21 konstaterar att detta är något som inte är helt okomplicerat att få fram. Att det saknas bra indikatorer på både betygsutveckling och fak- tisk kunskapsutveckling har sannolikt varit en viktig orsak till att det 17Skolverket (2012). Betygsinflation ‑ betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 1. 18IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 129. 19Skolverket (2012). Betygsinflation ‑ betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 5–9. 20Skolverket (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning. inte finns något etablerat sätt att mäta betygsinflation. Det gör i sin tur att det är svårt att med säkerhet veta om betygsinflation (eller betygsdeflation) finns, och hur omfattande den i så fall är. Det gör det också svårt att analysera vad eventuell inflation beror på. I av- saknad av kunskapsmätningar designade just för att mäta betygs- inflation återstår enligt att använda de indikationer på betygsinflation som föreligger och de strukturella faktorer som gör det troligt eller mindre troligt att betygsinflation existerar.22 Betygsinflation mäts och analyseras på olika sätt Eftersom betygsinflation är svårt att fånga empiriskt använder tidi- gare studier olika strategier för att undersöka fenomenet. Som regel bygger dessa studier på statistiska metoder där kvantitativa data om elevers betyg respektive faktiska kunskaper eller kunskapsutveckling analyseras. Studierna inkluderar som regel data om betyg men det finns en mångfald av metodologiska angreppsätt för att fånga den faktiska kunskapen eller kunskapsutvecklingen. Flera olika mått på faktisk kunskap har använts, påpekar att resultat på natio- nella prov, resultat i internationella studier eller externa underlag, har utgjort empiri i studier och använts som argument i diskussioner om betygsinflation.23 Enligt tidigare studier är de internationella studierna de relativt sett bästa verktygen för att följa elevernas kunskapsutveckling . Inom forskning och utvärdering av skolsystemet råder det en utbredd enighet om att svenska nationella prov inte kan användas för att mäta kunskapsutveckling, då de inte är konstruerade för att mäta trend. med flera slår fast att betyg och nationella prov inte ger pålitlig information om kunskapsutvecklingen över tid.24 I avsaknad av nationell information om skolsystemets utveck- ling har enligt dem de internationella undersökningarna av kunskaper och färdigheter kommit att få en central roll som informationskälla om kunskapsutvecklingen. Även IFAU framhåller att en styrka med 22Skolverket (2012). Betygsinflation ‑ betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. [PM], Dnr 2012:387, s. 9. 23Skolverket (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning. 24Gustafsson, , , och Vlachos, . (2016). Policyidéer för svensk skola. : , s. 17. de internationella studierna är att de senare årens undersökningar går att jämföra , och att det därmed går att uttala sig om utveck- lingen av de absoluta ämneskunskaperna i svensk skola.25 Enligt är det säkraste sättet att komma åt betygsinflation att jämföra resultatutvecklingen i internationella studier och betygs- utvecklingen i landet.26 Genom att jämföra resultatutvecklingen i de internationella stu- dierna med utvecklingen i meritvärde går det att analysera betygs- inflation på systemnivå i . Men för att få en bild av betygsinflation på olika nivåer inom skolan fungerar det inte att använda de internationella studierna. Det beror på att de är urvals- undersökningar som alltså enbart omfattar ett urval av elever. Det går därför enbart i begränsad omfattning att bryta ned resultaten från de internationella studierna och det går inte att jämföra resultat mellan kommuner, huvudmän och klasser. I gymnasieskolan är dess- utom antalet internationella studier få, där har andra strategier fått användas (se vidare avsnitt 1.2.6). Att använda nationella prov som jämförelsepunkt har varit ett sätt att analysera likvärdigheten i betygsättningen mellan exempelvis olika kommuner, elevgrupper, huvudmän, skolor och lärare inom skol- systemet.27 Det är dock ett angreppsätt som är behäftat med minst två problem. För det första visar Skolinspektionens återkommande omrättningar av nationella prov att många lärare sätter högre betyg på de nationella proven än de lärare som myndigheten anlitat för att göra omrättningen.28 har sättet på vilket Skolinspektionen gör omrättningen kritiserats av och arna menar att upplägget på Skolinspektionens analys inte är sådant att det tillåter slutsatser om brister i rättning (”bias”) mellan vare sig skolor eller lärare. De drar slutsatsen att det finns flera alternativa för- 25IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola. Rapport 2014:25, s. 119. 26Skolverket (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning. 28Skolinspektionen (2017). Bedömningsprocessernas betydelse för likvärdigheten. Se även , , , och , (2014). Likvärdig kun- skapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter s. 26. 29Gustafsson, och , (2013). To Trust or Not to Trust?–Teacher Marking versus External Marking of National Tests. Educational Assessment, Evaluation and Accountability, 25(1), 69–87. Se även , , , och , (2014). Likvärdig Kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – Problem och möjligheter s. 26–18. klaringar till varför Skolinspektionens omrättning visar att lärarna sätter högre betyg än de externa bedömarnas. IFAU konstaterar att det faktum att Skolinspektionen visar att det förekommer avvikelser mellan lärares bedömning av elevers resultat på nationella prov och Skolinspektionens bedömning av samma provresultat gör att en jäm- förelse av betyg och resultat på nationellt prov kan underskatta betygs- inflationen.30 För det andra konstaterar tidigare studier att det är problematiskt att använd de nationella proven som jämförelsepunkt eftersom de nationella proven inte konstruerats för att mäta kunskapsutveckling på nationell nivå.31 drog slutsatsen att med tanke på metodologiska begränsningar är den sammantagna bedöm- ningen att de nationella proven inte bör användas som referens för kunskapsutvecklingen över tid.32 Sammanfattningsvis går det att konstatera att betygsinflation stu- derats i flera länder och att det finns ett antal studier om betygs- inflation i . Tidigare studier beskriver betygsinflation som ett fenomen som föreligger om betyg stiger mer än den faktiska kunskapsutvecklingen.