sou · H8B31 · 2020-01-15 00:00:00 — Utbildningen till aktiveringspedagog är mer omfattande och är tvåårig med 75 procents studietakt. 28Östsvenska , och lärcenter (stödpedagog) och Campus (aktiveringspedagog). 29MYHFS 2019:1, Myndigheten för föreskrifter om utbildningar inom med inriktning stödpedagog inom funktionshinderområdet. Utbildning för personliga assistenter 6.5.4Högskolekurser för personliga assistenter – främst som uppdragsutbildningar anordnar en kurs för personliga assistenter (assistans 15 hp). Kursen vänder sig till dem som arbetar som personlig assistent och/eller har intresse för funktionshindersfrå- gor med speciell inriktning på personlig assistans enligt Lag om stöd och service till vissa funktionshindrade (LSS).30 Ur kursplanen31: Kursens huvudteman är ideologier och, för personlig assistans, relevant lagstiftning samt etik, makt, kommunikation och professionellt förhåll- ningssätt. Grundläggande teoretiska begrepp hämtade från handikapp- vetenskap, socialt arbete och vård/omsorg studeras. Personlig assistans diskuteras ur såväl professions-, arbetsgivar-, arbetstagar-, och använ- darperspektiv. I kursen introduceras forskning och utvecklingsarbete med relevans för personlig assistans. Högskolor gör även uppdragsutbildningar som fortbildning för assi- stenter. Ett exempel är som på uppdrag av anordnat en högskolekurs om 7,5 högskolepoäng som riktar sig till yrkesverksamma personliga assistenter. Högskolan har tidigare haft en grundkurs för personliga assistenter om 7,5 hp.32 Ur kursplanen: Kursens innehåll bygger vidare på och fördjupar kunskapen om teman som togs upp under grundkursen. Under kursen fördjupas kunskapen om till exempel lagstiftning, yrkesroll och professionella relationer inom funktionshinderområdet, perspektiv på livsvillkor, vardagsliv och självbestämmande för personer med funktionsnedsättning samt meto- der för samtal och att hantera grupprocesser i relationen brukare anhöriga, arbetskamrater och samverkanspersonal. Dessutom behand- las delaktighetsfrämjande metoder och arbetssätt som involverar såväl brukare som personal. subventionerar kurskostnaden för per- sonliga assistenter som jobbar i någon av 14 kommuner. 30https:///utbildning/kurs/745g43 31https:///studieinfo/kurs/745g43/ht-2019# 32www.fyrbodal.se/kurs/personliga-assistenter-fordjupning Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter I det här kapitlet redogör vi för hur arbetsförhållandena ser ut för personliga assistenter. Vi inleder med att redogöra för befintlig kun- skap om arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter. Vi lyfter sedan upp ett antal risker i arbetsmiljön. Vår beskrivning av risker baseras på statistik och inspektionsdata från , resultat från vår enkätundersökning till per- sonliga assistenter samt empiri från våra intervjuer och diskussioner om arbetsvillkor och arbetsmiljö med personliga assistenter, assi- stansanvändare, assistansanordnare, organisationer, myndigheter och forskare. 7.1Befintlig kunskap om arbetsförhållanden för personliga assistenter Personlig assistans har kartlagts och analyserats i olika statliga utred- ningar och i forskning över åren. Forskningen har ofta varit inriktad på assistansanvändarnas möjligheter att använda sig av sina rättig- heter; att leva ett liv som andra och ha självbestämmande och infly- tande i sin vardag. Här finns det studier som tar upp betydelsen av samspelet mellan assistansanvändare och assistent. Men vår kartlägg- ning visar att det behövs fler forskningsstudier som belägger vilka faktorer som påverkar personliga assistenters arbetsmiljö. De personliga assistenternas arbetsvillkor och arbetsmiljö har undersökts och beskrivits i olika rapporter och utredningar. Myn- digheter och organisationer har inom sina ansvarsområden samlat in och byggt upp kunskap inom området. Rapporterna från myn- digheter har ofta ett annat perspektiv än forskningen om personlig assistans. Myndigheternas rapporter har ofta ett brett arbetsmiljö- Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter perspektiv och omfattar en rad aspekter av lagstiftning, arbetsorga- nisation, anställningsförhållanden och ergonomi. Enligt en kunskapsöversikt från av finns det viss samstämmighet om arbetsmiljöproblemen i branschen även om utredningarna och forsk- ningen har olika fokus. Calleman framhåller i sin kunskapsöversikt att problem med arbetsvillkor och arbetsmiljö bara är en del av bilden och att personlig assistent är ett meningsfullt arbete som många trivs med.1 Det är också en bild som vår utredning bekräftar. 7.1.1Arbetsrättsliga villkor ofta sämre än på övriga arbetsmarknaden Enligt forskare är personliga assistenters arbetsrättsliga villkor ofta sämre än vad som gäller på övriga arbetsmarknaden. har analyserat de olika kollektivavtal som gäl- ler för området personlig assistans. Hon pekar på att vissa av de avtal som gäller för området innebär att personliga assistenter har otrygga anställningar. Bestämmelserna om anställningsskydd varierar med arbetsgivare och kollektivavtal, men de har alla motiverats av prin- cipen om valfrihet för brukaren eller av att assistenter anställs särskilt för varje enskild brukare. I praktiken kan assistenten riskera att bli uppsagd om hen vägrar att utföra vissa arbetsuppgifter.2 menar att området personlig assistans kännetecknas av de ”lagkollisioner” som kan inträffa mellan arbetsmiljö- och social- rätt. Hon drar slutsatsen att personliga assistenters villkor präglas av en önskan att låta de enskilda hemmen vara den enskilda brukarens angelägenhet.3 Enligt social utvärdering (SBU) finns det forskning som visar att dåliga arbetsvillkor kan vara riskfaktorer för ohälsa. Personer som har en osäker anställning drab- bas i något högre grad av hjärtsjukdom och utvecklar mer symptom på depression och utmattningssyndrom än andra.4 1Calleman (2017), Arbetsmiljö i hushållstjänster och personlig assistans, , Professor i arbetsrätt, 2017. 2Calleman (2008), En flexibel arbetsrätt i personlig assistans, nr 5–6 2008. 3Schömer (2017), Personlig assistans – en arbetsrättslig limbo, Arbetsmarknad och arbetsliv, årgång 23, nr 3, . 4Statens beredning för medicinsk och social utvärdering (2017), Arbetsmiljö och ohälsa, frågor och fakta. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter 7.1.2Arbetsmiljöverket och har påtalat brister i arbetsvillkor och arbetsmiljö och publicerade flera rapporter om personliga assistenter . Arbetsmiljö- verket pekade på att deras inspektioner visade att det var oklart vad som ingick i assistentens arbete. fram- höll att otryggheten beträffande anställningsförhållanden förde med sig att många assistenter inte vågade påpeka brister och risker i arbetsmiljön och ställa krav, av rädsla för att bli oense med brukaren och då bli uppsagda. Detta försämrade i sin tur arbetsgivarens möj- ligheter att bedriva ett systematiskt arbetsmiljöarbete.5 förslag var bland annat en tydligare arbetsled- ning och mer stöd till assistenterna från assistansanordnarens sida, krav på utbildning, starkare anställningsskydd, bättre lönevillkor och förstärkt kompetensutveckling.6 övervägde vad som borde göras för att utveckla yrkesrollen personlig assistent. gjorde en omfattande genomgång av befintliga studier som skildrade personlig assistans. I en rapport framhöll att yrkes- rollen har särskilda svårigheter i jämförelse med andra omsorgs- eller serviceyrken. Det kan uppstå gränsdragningsproblem såväl mellan arbete och fritid som mellan vänskap och en professionell relation. Den personliga assistenten ställs inför en rad etiska frågor som måste hanteras i en ofta ensam arbetssituation.7 I en fortsatt studie fokuserade på de yrkes- mässiga problem som personliga assistenter möter. menade att det fanns brister som gav upphov till oro hos de person- liga assistenterna och som innebar en osäker arbetssituation. Assi- stenterna uppfattade ibland en oklar ansvarsuppdelning mellan ar- betsgivare och arbetsledning, vilket kunde innebära utsatthet och ett svagt stöd i arbetssituationen. Arbetsförhållandena för assistenterna varierade stort.8 pekade på att det fanns både risker för fysiska skador till följd av tunga lyft och psykosociala arbetsmiljörisker i 5Arbetsmiljöverket (2002), Personliga assistenters arbetsmiljö, Ett riksövergripande projekt, Rapport 2002:5. 7Socialstyrelsen (2005), Personlig assistans – en inventering av forskningsläget 2005. 8Socialstyrelsen (2007), Personlig assistans som yrke. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter arbetet som personlig assistent. De psykosociala riskerna handlade om oklara arbetsbeskrivningar, kommunikationsproblem, oklarheter i kontakten med assistansanvändare eller anhöriga samt otillräckligt arbetsledarstöd. Ensamarbetet framstod som ett av de största arbetsmiljöproblemen, ibland i kombination med utsatthet för hot och våld. Det förekom även att brukarnas livsstil (till exempel rök- ning) kunde orsaka konkreta arbetsmiljöproblem för den personliga assistenten.9 genomförde –2009 en omfat- tande tillsynsinsats av vård och omsorg i ordinärt boende. Tillsynen visade på en rad arbetsmiljörisker förknippade med frånvaro av belast- ningsergonomisk arbetsutrustning, smitta och fordonsolyckor, men med även våld och hot från brukare och/eller anhöriga.10 Rapporterna från och visar att det har funnits och sannolikt fortfarande finns problem med arbets- villkor och arbetsmiljö inom personlig assistans. Calleman menar att det sammanfattningsvis handlar om svagt anställningsskydd, oklar ansvarsuppdelning mellan arbetsgivare och arbetsledning, ett svagt stöd i arbetssituationen, utsatthet för hot och våld samt ergono- miska problem med tunga lyft.11 7.1.3Assistentens arbetsuppgifter kan vara otydliga De behov som ska täckas av assistansen är ofta omfattande vilket innebär att en personlig assistents arbetsuppgifter är vidsträckta och ibland otydliga. har pekat på att frågan om vilka typer av arbetsuppgifter som en personlig assistent är skyldig att göra orsakar en hel del diskussioner. Assistansanvändaren, assistenten och arbetsgivaren hamnar ofta i förhandlingar om vad assistansen ska innehålla.12 har visat att påfrestande situatio- ner och konflikter inte sällan uppstår därför att assistenterna, assi- stansanvändarna och/eller anhöriga har olika uppfattning om assi- stansens innehåll och omfattning.13 9Socialstyrelsen (2007), Personlig assistans som yrke. 10Arbetsmiljöverket (2009), Vård och omsorg i ordinärt boende – särskilt tillsynsområde, Rap- port 2009:2. 11Calleman (2017), Arbetsmiljö i hushållstjänster och personlig assistans, , professor i arbetsrätt, 2017. 12Riksrevisionen (2004), Personlig assistans till funktionshindrade, RiR 2004:7. 13Arbetsmiljöverket (2002), Personliga assistenters arbetsmiljö, Ett riksövergripande projekt, Rapport 2002:5. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter Svårt att sätta gränser för assistenternas uppgifter Ett synsätt på arbetsskyldigheten som har fått stort genomslag representeras av Independent Living-rörelsen. Enligt det synsättet ska assistenten träda in i alla de situationer där brukaren skulle ha varit aktiv om hen inte hade haft sin funktionsnedsättning. Assisten- ten ska vara ”brukarens armar och ben”. Detta synsätt är inte alltid helt lätt att kombinera med en tydlig och dokumenterad arbets- beskrivning av assistenternas uppgifter. Assistansanvändarens fak- tiska behov är svårt att dokumentera på förhand, och detaljerade arbetsbeskrivningar kan innebära en risk för att assistansanvända- rens rättigheter enligt LSS i praktiken begränsas. Att känna sig tvingad att utföra alla arbetsuppgifter som assistans- användaren bestämmer innebära att assistenten kan hamna i moraliskt och personligt komplicerade situationer.14 Det kan exempelvis handla om att sätta på erotiska filmer och behöva stanna kvar i rummet, gå med i politiska demonstrationer eller hjälpa en tonåring att tjuvröka.15 Det kan vara oklart vem som är arbetsledare Oklarheter kring arbetsskyldigheten uppstår också för att arbetet utförs i ett privat hem och i en familj. När assistansanvändaren inte är arbetsgivare kan det vara oklart vem som är arbetsledare – arbets- givaren, assistansanvändaren eller familjemedlemmarna? Om bru- karen har svårt att uttrycka sina behov får familjen en stor roll. Gränsdragningen mellan assistentens och familjemedlemmarnas arbetsuppgifter kan också vara oklar. Det kan vara svårt att avgöra hur arbetsfördelningen skulle ha sett ut utan brukarens funktions- nedsättning. Assistenten kan uppleva det som att hen får utföra upp- gifter som andra familjemedlemmar borde ha utfört.16 I och med att arbetet utförs i brukarens hem blir det svårt för assistenten att fråga arbetsgivaren om sin arbetsskyldighet. 14Här kan föreskrifter (AFS 2015:4) om organisatorisk och social arbets- miljö vara tillämpliga: Arbetsgivaren ska vidta åtgärder för att motverka att arbetsuppgifter och arbetssituationer som är starkt psykiskt påfrestande leder till ohälsa hos arbetstagarna. Det finns allmänna råd som anger vilka åtgärder som bör vidtas. 15Callemans intervju med anställd på (). 16Callemans intervju med anställd på (2007). Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter Osäkra anställningar gör det svårare för assistenter att ifrågasätta om det är rimligt att de utför en arbetsuppgift. Enligt inne- bär de osäkra anställningarna att personliga assistenter sällan vågar vända sig till facket för att få hjälp med att ta ställning till vad de är skyldiga att göra.17 7.1.4LSS-kommittén bekräftade tidigare påtalade utmaningar för arbetsmiljön kom slutbetänkande, som förutom att redogöra för befintlig kunskap om personliga assistenters arbetsför- hållanden även redovisade resultat från egna enkäter och fokusgrup- per med personliga assistenter. Kommitténs studier bekräftade i stora delar den bild av yrket personlig assistent som framkommit i tidigare studier. Kommittén slog fast att den personliga assistansen inte ger obegränsade möjligheter för assistansanvändaren att bestämma över stödet. Det finns regler inom till exempel arbetsmiljöområdet som måste följas, och den valda anordnarens arbetsgivaransvar måste respekteras.18 7.1.5Personliga assistenter mindre stressade än personal i hemtjänst och på äldreboenden I ett pågående forskningsprojekt på , Om- sorgsyrken på olika arenor: organisation, arbetsinnehåll, relationer och arbetsmiljö, jämför man hur olika omsorgsyrken upplever sin arbets- situation.19 En ännu inte publicerad studie, baserad på enkäter till personal inom funktionshindersverksamheten och äldreomsorgen, visar att personliga assistenter i vissa avseenden upplever sin arbetssituation annorlunda än personal i och på äldreboenden. Per- sonliga assistenter uppger i betydligt lägre grad än personal i hem- 17En facklig organisation har genom medbestämmandelagen tolkningsföreträde om det finns kollektivavtal och det uppkommer en tvist om en medlems arbetsskyldighet. 18SOU 2008:77, Möjlighet att leva som andra. Ny lag om stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning. 19www.socarb.su.se/forskning/forskningsprojekt/omsorgsyrken-på-olika-arenor- organisation-arbetsinnehåll-relationer-och-arbetsmiljö, . Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter tjänst och på äldreboenden att de ofta har för mycket att göra. Studien från visar att det även finns andra skillnader mellan hur personliga assistenter och personal i hemtjänst och på äldreboenden upplever sina arbetsförhållanden.20 •är mer oroliga att förlora jobbet, •är minde oroliga för att låg bemanning innebär risk för hjälp- tagarna, •är mindre kroppsligt trötta, •är mindre oroliga för egen hälsa eller säkerhet, •känner sig mindre otillräckliga. •Vidare visar studien att det är vanligare att personliga assistenter har icke fasta anställningar jämfört med personal i och på äldreboenden. 7.2Belastningsskador och problem med relationer på arbetsplatsen () arbetsskadestatistik visar förekomsten av anmälda arbetsolyckor och arbetssjukdomar i olika yrken och vad anmälaren har uppgett som orsaker till dem. Den sammantagna bilden av arbetsskadestatistiken är att personliga assistenter är utsatta för belastningsskador förknippade med tunga lyft och obekväma arbets- ställningar. Sociala och organisatoriska orsaker till arbetsskador är också relativt vanliga och handlar framför allt om problem med rela- tioner med personer utanför företaget. När det gäller personliga assi- stenter kan dessa personer vara assistansanvändare eller deras närstå- ende.21 Vi kommenterar arbetsskadestatistiken närmare i kommande avsnitt om risker i arbetsmiljön för personliga assistenter. Se bilaga 2 för en mer utförlig genomgång av arbetsskadestatistiken. 20Stockholms universitet, , , Presentation: Arbetsmiljö och arbetsvillkor inom personlig assistans. Studien är inte publicerad. 21Arbetsmiljöverket (2018), Arbetsmiljön 2017, Arbetsmiljöstatistik Rapport 2018:2. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter 7.3Höga sjuktal för personliga assistenter men lägre än i hela gruppen omsorgsyrken Uppgifter om sjuktal kan vara en indikator på arbetsmiljön i ett yrke. En jämförelse av sjukfrånvaron i olika branscher visar att sjukfrån- varon är högst inom vård, omsorg och sociala tjänster som sysselsätter många kvinnor, och inom bygg- och transportbranscherna som syssel- sätter många män. Inom branschen vård, omsorg och sociala tjänster finns i hög grad organisatoriska och sociala arbetsmiljöbelastningar, men även fysiska belastningar samt hot och våld. Personliga assistenter har fler sjukfall än genom- snittet. Medelantalet dagar är också högre. Precis som för arbets- marknaden i stort har kvinnor som är assistenter fler sjukfall än män. Jämfört med hela gruppen omsorgsyrken har yrket personlig assi- stent färre sjukfall: 120 jämfört med 160 per 1 000 förvärvsarbe- tande. Se tabell 7.1. Enligt är risken för sjukskrivning lägre i yrkesgrup- per där fast anställning är mindre vanligt. Ett skäl kan vara att en svag ställning på arbetsmarknaden gör att arbetstagarna undviker sjuk- skrivning för att inte riskera arbetet. En annan orsak kan vara att arbetstagarna saknar avtalsförsäkring eller har ett mer osäkert försäk- ringsskydd och undviker sjukfrånvaro av ekonomiska skäl.22 Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter Enligt våra intervjuer och fokusgrupper är det inte ovanligt att assistenter hos samma assistansanvändare byter pass med varandra för att undvika sjuknärvaro och sjukskrivningar, ibland på uppma- ning av arbetsgivaren. 7.3.1Kommunerna ansvarar för sjuklönen för privat anställda assistenter Om den ordinarie assistenten blir sjuk har kommunen ett basansvar för insatsen personlig assistans. Det innebär bland annat att kom- munen ansvarar för tillfälliga utökningar av assistansen, till exempel när den ordinarie personliga assistenten är sjuk. Med tillfällig utök- ning avses såväl att rent faktiskt tillhandahålla en vikarie som att lämna ekonomisk ersättning om den försäkrade själv ordnar en vikarie.23 Kommunerna ersätter snarare kostnaden för sjuklön än till- handahåller vikarien. I praktiken fungerar det så att anordnaren skickar en faktura på kostnader i samband med assistents sjukdom till kommunen.24 7.3.2Svagare incitament för att skapa en god arbetsmiljö Både kommuner och privata assistansanordnare ifrågasätter att kom- munerna ska ha ansvar för merkostnader i samband med den ordi- narie assistentens sjukdom. Det visar vår kartläggning och även LSS- utredningen . Flera argument har framförts mot att kommunerna ska ha ansvar för sjuklönerna. Faktureringen av sjuklönekostnaderna medför en administrativt tung hantering, som också försvåras av att reglerna inte är helt tydliga. Kommunerna hanterar dessutom administratio- nen av sjuklöner olika, vilket gör det krångligt för anordnare som finns i flera kommuner. Att anordnarna får full kompensation för sina sjuklönekostnader medför att de inte behöver bära samtliga kostnader för sin personals sjukdom, vilket medför en risk för att incitamenten minskar att skapa en god arbetsmiljö eller på andra sätt motverka sjukfrånvaro. 1992/93:159, s. 72–73. 24SOU 2018:88, Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, s. 512–513. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter Frågan om ersättning för sjuklön rör gränsdragningen mellan å ena sidan kommunens ansvar och å andra sidan arbetsgivarens ansvar för sina anställda. 7.4Både fysiska och psykosociala risker finns kvar I det här avsnittet redovisar vi olika risker som vår kartläggning har påvisat när det gäller personliga assistenters arbetsförhållanden och arbetsmiljö. 7.4.1Tunga lyft fortfarande en risk för personliga assistenter AV konstaterade i rapporten att det skett förbättringar på området belastningsergonomi efter verkets tidigare insatser. Verket hade tidigare noterat att det fanns ett motstånd hos många brukare mot att ”göra om hemmet till en institution” genom att installera hjälpmedel som taklyftar eller vidga dörröppningar.25 Vår kartläggning visar att tunga lyft och belastningsskador fort- farande är ett problem i branschen personlig assistans. Förutsätt- ningarna att förebygga skador och olyckor är sämre än i andra vård- och omsorgsyrken på grund av att arbetsplatsen är ett hem. Även om arbetsplatsen i hemmet är ergonomiskt anpassad rör sig assistans- användare och assistent även ofta utanför hemmet, där det inte finns till exempel lyfthjälpmedel. Överbelastning vanligaste orsaken till arbetsskador Ett sätt att beskriva vilka risker det finns i personliga assistenters arbetsmiljö är att se på AV:s arbetsskadestatistik. I myndighetens statistikdatabas finns uppgifter om antal anmälda arbetsolyckor26 och vad som uppges ha orsakat dem (så kallade avvikelser). I data- basen finns också uppgifter om anmälda arbetssjukdomar27 och vad som uppges ha orsakat dem (så kallade exponeringsfaktorer). 25SOU 2018:88, Översyn av insatser enligt LSS och assistansersättningen, s. 512–513. 26Olycksfall till följd av plötslig händelse, fysisk eller psykisk skada som inträffat på arbets- platsen eller på annan plats där den skadade vistats i eller för arbetet. 27Arbetsskada som uppkommit genom annan skadlig inverkan än arbetsolycka. Exempelvis genom återkommande ensidiga rörelser eller psykiskt påfrestande förhållanden i arbetet. Arbetsvillkor och arbetsmiljö för personliga assistenter Yrkeskoden personlig assistent finns inte i databasen utan yrket ingår i en grupp med flera yrken. AV har genom att söka på yrkes- texter tagit ut uppgifter om det antal anmälningar om arbetsskador och arbetssjukdomar som avser personliga assistenter. Uppgifterna är dock inte heltäckande, vilket innebär att det finns risk att inte alla anmälningar som avser personliga assistenter kommer med. Därför avråder AV från att vi redovisar relativa risker för arbetsskador för personliga assistenter, det vill säga att vi sätter antalet anmälningar i relation till det totala antalet personliga assistenter. Däremot kan vi redovisa vilka orsaker till arbetsskador och olyckor som är vanligast för personliga assistenter. AV:s arbetsskadestatistik visar att personliga assistenter fortfa- rande är utsatta för belastningsskador. Det är den vanligaste orsaken till arbetsolyckor för personliga assistenter (), en något vanligare orsak än i hela gruppen vård- och omsorgsyrken (34 pro- cent). Antalet arbetsolyckor beroende på överbelastning har dock minskat något –2018. Belastningsskador är även den vanligaste orsaken till arbetssjuk- domar för personliga assistenter: jämfört för hela gruppen vård- och omsorgsyrken. Den enskilt vanligaste orsaken är ”lyft och förflyttningar av bördor” (jämfört för hela gruppen vård- och omsorgsyrken).28 Många assistenter behöver göra tunga lyft Vår enkät till personliga assistenter visar att hälften () mycket eller ganska ofta behöver göra tunga lyft med ergonomisk arbetsutrustning under ett arbetspass. En tredjedel av assistenterna () behöver ofta göra lyft utan ergonomisk utrustning.