sou · H8B340 · 2020-06-24 00:00:00 — Fortbildningen ska vända sig till de som har deltagit i den gemensamma grundutbildningen inom statsförvaltningen, vilket innebär att exempelvis ordinarie domare som inte omfattas av lagen inte heller behöver ges fortbild- ning. Det finns i princip inget som hindrar att den statliga förvalt- ningsmyndigheten eller domstolen anpassar fortbildningen efter myndighetens verksamhet och behov, så länge fortbildningen över- ensstämmer med syftet med utbildningen och de föreskrifter om utbildningen som meddelas. Enligt andra stycket är syftet med fortbildningen att den som har deltagit i grundutbildningen ska upprätthålla och utveckla de kun- skaper och erfarenheter som han eller hon har fått genom utbild- ningen. Avsikten med fortbildningen är alltså dels att repetera tidi- gare förvärvade kunskaper, dels att fördjupa sådana kunskaper genom exempelvis mer ingående diskussioner och djupgående studier. Utbildningens innehåll och form 9 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får med- dela föreskrifter om utbildningens innehåll och formerna för utbildningen. Paragrafen, som innehåller bemyndigande i fråga om utbildningens innehåll och form, behandlas i avsnitt 7.4.1. Den gemensamma utbildningen inom statsförvaltningen består av dels en grundutbildning, dels fortbildning. Skyldigheten för den som omfattas av lagen att delta i grundutbildningen regleras i 5 §. Av 8 § framgår att den som har deltagit i grundutbildningen ska ges fortbildning. Vad den gemensamma utbildningen ska innehålla och formerna för den regleras inte i lag. Av 11 § framgår dock att det är Rådet för utbildning inom statsförvaltningen som beslutar om inne- hållet i utbildningen. Det gäller såväl grundutbildningen som fort- bildningen. Rådet är ingen egen myndighet och kan därför inte ut- färda föreskrifter. Genom denna paragraf ges i stället regeringen, eller den myndighet som regeringen bestämmer, möjlighet att meddela föreskrifter om utbildningens innehåll. På så sätt kan det som rådet beslutar i fråga om innehållet komma till uttryck i bindande före- skrifter. Det kommer att regleras i förordning vilken myndighet som får meddela föreskrifter om det som rådet har beslutat om angående innehållet i utbildningen. I paragrafen ges regeringen, eller den myn- dighet som regeringen bestämmer, också möjlighet att meddela före- skrifter om formerna för den gemensamma utbildningen. Det kan till exempel handla om hur utbildningen ska tillhandahållas och på vilket sätt den som ska gå grundutbildningen ska delta. Även det kommer att regleras i förordning. 10 § Den eller de myndigheter som regeringen bestämmer ska tillhanda- hålla utbildningen. Paragrafen, som reglerar tillhandahållandet av utbildningen, behand- las i avsnitt 7.4.1. Det ankommer enligt paragrafen på regeringen att bestämma vilken eller vilka myndigheter som ska tillhandahålla den gemen- samma utbildningen inom statsförvaltningen. Det avser både den grundutbildning som alla som omfattas av lagen är skyldiga att delta i och den fortbildning som ska ges till alla som har deltagit i grund- utbildningen. Ett råd för utbildning inom statsförvaltningen 11 § Det ska finnas ett råd för utbildning inom statsförvaltningen som har till uppgift att besluta om innehållet i den gemensamma utbildningen inom statsförvaltningen. Paragrafen innehåller allmänna bestämmelser om det råd som ska finnas för den gemensamma utbildningen. Paragarafaren behandlas i avsnitt 7.4.2. Rådet ska inrättas som ett särskilt beslutsorgan som har till upp- gift att besluta om innehållet i den gemensamma utbildningen inom statsförvaltningen. Det innebär att rådet exempelvis kan bestämma vilka delmoment som ska ingå i utbildningen och vad varje delmoment ska bestå i. Innehållet i utbildningen ska bestämmas på ett sådant sätt att syftet med utbildningen kan förväntas bli uppnått. Det förutsätts att rådet följer upp hur utbildningen fungerar och vid behov beslutar om ändringar i utbildningens innehåll. Det är enligt 9 § regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer som sedan meddelar föreskrifter om utbildningens innehåll. 12 § Rådet ska bestå av lika många ledamöter som väljs av som ledamöter som utses av regeringen. Rådet utser inom sig en ordförande. Paragrafen reglerar rådets sammansättning och val av ordförande. Den behandlas i avsnitt 7.4.3. Enligt första stycket ska rådet bestå av ledamöter som väljs av och ledamöter som utses av regeringen. Det ska vara lika många ledamöter som är valda av som ledamöter som är utsedda av regeringen. Det framgår inte av lagen hur många leda- möter rådet totalt ska ha. Enligt 13 § får dock regeringen meddela ytterligare föreskrifter om rådet. Antalet ledamöter kommer att regle- ras i förordning. Av andra stycket framgår att rådet inom sig utser en ordförande. Det är alltså upp till rådet att bestämma vem av ledamöterna som ska inneha rollen som ordförande. Regeringen eller har inget inflytande över det valet. 13 § Regeringen får meddela ytterligare föreskrifter om rådet. I paragrafen regleras en föreskriftsrätt för regeringen i fråga om rådet. Paragrafen behandlas i avsnitt 7.4.2. Bestämmelsen i paragrafen ger regeringen möjlighet att meddela närmare föreskrifter om rådet. Det kommer i förordning till exempel att regleras hur många ledamöter som ska finnas i rådet och för vilken tid dessa utses, när rådet är beslutsfört och vilka andra än ledamöterna som får delta i rådets sammanträden. 15.2Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) 2 a § Sekretess gäller för uppgift som hänför sig till myndighets verksamhet som består i tillhandahållande av en grundutbildning inom statsförvaltningen om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att det skadar landets försvar eller på annat sätt vållar fara för rikets säkerhet. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . Om det finns särskilda skäl, får dock regeringen meddela föreskrifter om att sekretessen ska gälla . Paragrafen, som är ny, reglerar sekretess på försvarsområdet med an- ledning av grundutbildningen inom statsförvaltningen. Den behand- las i avsnitt 7.8. I första stycket anges att sekretessbestämmelsen omfattar upp- gifter som hänför sig till myndighets verksamhet som består i till- handahållande av en grundutbildning inom statsförvaltningen. Med en grundutbildning inom statsförvaltningen avses främst den grund- utbildning som föreskrivs i 5 § lagen (202X:000) om en gemensam utbildning inom statsförvaltningen, men även motsvarande utbild- ning som tillhandahålls med stöd av bestämmelser i förordning. Sekre- tessbestämmelsen kan tillämpas av alla myndigheter som hanterar uppgifter som en del av ett tillhandahållande av grundutbildningen. Bestämmelsen omfattar såväl militära som civila delar av försvaret. Den omfattar även totalförsvaret i övrigt, däribland den ekonomiska försvarsberedskapen, folkförsörjningen och det psykologiska försva- ret. Enligt stycket gäller ett så kallat omvänt skaderekvisit, vilket innebär en presumtion för sekretess. En uppgift får inte lämnas ut om det inte står klart att uppgiften kan röjas utan att skada uppstår. Sammanställningar av uppgifter som kan användas för att kartlägga den svenska statsförvaltningen kan nämnas som exempel på när sekre- tess normalt ska gälla. Av andra stycket framgår att tidsgränsen för sekretessen är . Denna huvudregel kompletteras med ett bemyndigande för reger- ingen att föreskriva att sekretessen ska gälla för än . Det får användas bara i fråga om klart avgränsade grupper av handlingar för vilka det finns ett påtagligt behov av sekretess . Det följer av att det enligt stycket krävs särskilda skäl för att förlänga sekretesskyddet. 6 § Den tystnadsplikt som följer av 1 § inskränker rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihets- grundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter, när det är fråga om uppgift vars röjande kan antas sätta rikets säkerhet i fara eller annars skada landet allvarligt. Den tystnadsplikt som följer av 1 b § inskränker rätten enligt 1 kap. 1 och 7 §§ tryckfrihetsförordningen och 1 kap. 1 och 10 §§ yttrandefrihets- grundlagen att meddela och offentliggöra uppgifter. Att den tystnadsplikt som följer av 2 och 2 a §§ inskränker rätten att meddela och offentliggöra uppgifter i vissa fall följer av 7 kap. 10, 12–18 §§, 20 § 3 och 22 § första stycket 1 och andra stycket tryckfrihetsförordningen samt 5 kap. 1 § och 4 § första stycket 1 och andra stycket yttrandefrihets- grundlagen. Paragrafen behandlar inskränkningar i rätten att meddela och offentlig- göra uppgifter enligt tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen. Den behandlas i avsnitt 7.8. Första och andra styckena är oförändrade. Det tredje stycket innehåller en bestämmelse som upplyser om att tystnadsplikten enligt 2 § inskränker rätten att meddela eller offentlig- göra uppgifter enligt vissa särskilt angivna bestämmelser i tryckfrihets- förordningen och yttrandefrihetsgrundlagen. Ändringen innebär att upplysningsbestämmelsen även omfattar den nya 2 a §. Behörighetslag (1923:249). Tryckhetsförordning (1949:105). Tjänstemannalag (1965:274). Jordabalk (1970:994). Lag (1973:188) om arrendenämnder och hyresnämnder. Kungörelse (1974:152) om beslutad ny regeringsform Lag (1975:1339) om justitiekanslerns tillsyn. Lag (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet. Lag (RFS 1980:4) (1980:607) om beslutande organ i frågor om disciplinansvar m.m. beträffande arbetstagare hos och dess myndigheter. Lag (1982:80) om anställningsskydd. Lag (1986:765) med instruktion för ombudsmän. Lag (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga. Yttrandefrihetsgrundlag (1991:1469). Högskolelag (1992:1434). Lag om offentlig anställning (1994:260). Lag (1994:261) om fullmaktsanställning. Lag (1998:714) om ersättning vid frihetsberövande och andra tvångsåtgärder. Lag (2000:192) om allmänna pensionsfonder (AP-fonder). Lag (2000:193) om . Lag (2000:625) om arbetsmarknadspolitiska program. Lag (2002:1022) om revision av statlig verksamhet m.m. Lag (2002:1023) med instruktion för . Aktiebolagslag (2005:551). Offentlighets- och sekretesslag (2009:400). Skollag (2010:800). Lag (2010:1390) om utnämning av ordinarie domare. Lag (2013:353) med instruktion för . Riksdagsordning (2014:801). Förvaltningslag (2017:900). Lag (2018:1937) om tillgänglighet till digital offentlig service. Högskoleförordning (1993:100). Anställningsförordning (1994:373). Förordning (1996:377) med instruktion för . Förordning (1996:378) med instruktion för . Förordning (1996:379) med hovrättsinstruktion. Förordning (1996:380) med kammarrättsinstruktion. Förordning (1996:381) med tingsrättsinstruktion. Förordning (1996:382) med förvaltningsrättsinstruktion. Förordning (1996:1515) med instruktion för . Förordning (1998:1218) med instruktion för för och . Kommittéförordning (1998:1474). Förordning (1998:1647) med instruktion för . Förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program. Myndighetsförordning (2007:515). Förordning (2007:755) om det allmänna myndighetsregistret. Förordning (2007:824) med instruktion för Kammarkollegiet. Förordning (2007:827) med instruktion för Statskontoret. Förordning (2007:828) med instruktion för Verket för Förvaltningsutveckling. Förordning (2007:829) med instruktion för . Förordning (2007:1073) med instruktion för . Förordning (2007:1119) med instruktion för för . Förordning (2007:1161) med instruktion för . Förordning (2008:748) med instruktion för för europapolitiska studier. Förordning (2010:184) med instruktion för . Förordning (2010:1764) med instruktion för . Förordning (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande lednings- funktion i skola, förskola och fritidshem. Förordning (2012:810) med instruktion för Universitetskansler- sämbetet. Förordning (2012:811) med instruktion för Universitets- och hög- skolerådet. Förordning (2014:115) med instruktion för Utrikesrepresentationen. Förordning (2019:502) med instruktion för . och rådets förordning (EU) 2016/679 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgif- ter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Propositioner, skrivelser och framställan Maj:ts proposition med förslag till ny regerings- form och ny riksdagsordning m.m. 1975/76:52 Förslag till lag om justitiekanslerns tillsyn m.m. 1975:78 Regeringens proposition om lagstiftning angående ansvar för funktionärer i offentlig verksamhet m.m. 1977/78:100 Budgetproposition . 1978/79:133 Om organisation för arbetsmiljöfrågor, företags- hälsovård samt personalutbildning och personaladministrativ konsultation m.m. inom statsförvaltningen. 1979/80:176 Om ändring i (spioneri m.m.). 1984/85:219 Om den statliga personalpolitiken. 1985/86 Meritvärdering i statlig tjänst m.m. 1988/89:113 Om ändring i (tjänstefel). 1991/92:100 Budgetproposition . 1992/93:100 Förslag till statsbudget för /94. 1993/94:65 En ändrad lagstiftning för statsanställda m.fl. Prop. 1997/98:136 Statlig förvaltning i medborgarnas tjänst. 2008/09:1 Budgetproposition . 2009/10:80 En reformerad grundlag. 2010/11:1 Budgetproposition . 2011/12:1 Budgetproposition . 2012/13:1 Budgetproposition . 2013/14:169 Nämndemannauppdraget – stärkt förtroende och högre krav. 2015/16:1 Budgetproposition . 2016/17:1 Budgetproposition . 2016/17:180 En modern och rättssäker förvaltning –ny förvaltningslag. 2017/18:299 Förslag till lag om tillgänglighet till digital offentlig service. 2018/19:1 Budgetproposition . 2019/20:1 Budgetproposition . Riksdagsskrivelse 2017/18:230 Riksdagsbeslut om offentlig för- valtning. Skrivelse 2018/19:140 redogörelse för förslag med statligt ägande. Riksdagsstyrelsens framställning 2019/20:RS5, Översyn av Riks- revisionen – övriga lagändringar. (2018), Uppdrag till statliga myndig- heter att fortsatt ta emot personer med funktionsnedsättning som medför nedsatt arbetsförmåga för praktik 2019 och 2020 m.m. (A2018/00925/A), . (2003), Departementsserien 2003:7 Förtjänst och skicklighet – om utnämningar och ansvarsutkrävande av generaldirektörer. (2005), Regleringsbrev för avseende Verket för förvaltningsutveckling (Fi 2005/6390) (delvis), . (2016), Regeringsbeslut om inledning i kategorier av styrelser, nämnder och råd m.m. (Fi2016/04701/), . (2018), Uppdrag till statliga myndigheter att fortsatt ta emot nyanlända arbetssökande för praktik 2019 och 2020 m.m. (Fi2018/01701/). (2019), Regleringsbrev för budgetåret (2020) avseende Länsstyrelserna (Fi 2019/04079/SFÖ), . (2019), Uppdrag till Statskontoret att utvärdera den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten (Fi2019/03818/), . (1983), Departementsserien 1983:7 Tjänste- ansvar i offentlig verksamhet. (2014), Regeringsbeslut om uppdrag till Dom- stolsverket att ta fram instruktions- och repetitionsutbildning för nämndemän (Ju2014/5297/DOM), . Kommittédirektiv (dir. 1996:2), Utvärdering av den arbetsgivar- politiska delegeringen till myndigheterna. Kommittédirektiv (dir. 2006:5), Avveckling av statens kvalitets- och kompetensråd. Kommittédirektiv (dir. 2016:51), Tillit i styrningen (Fi2016:03). Kommittédirektiv (dir. 2017:119), Tilläggsdirektiv till Tillits- delegationen (Fi 2016:03). Kommittédirektiv (dir. 2019:6), Tilläggsdirektiv till Tillits- delegationen (Fi 2016:03). Kommittédirektiv (dir. 2019:64), Säker och kostnadseffektiv it-drift för den offentliga förvaltningen (I 2019:03). Kommittédirektiv (dir. 2020:11), Förstärkt skydd för demokratin och domstolarnas oberoende (Ju 2020:04). Kommittédirektiv (dir. 2020:49), Tilläggsdirektiv till Tillits- delegationen (Fi 2016:03). Kommittédirektiv (dir. 2020:54), Ett förstärkt straffrättsligt skydd för vissa samhällsnyttiga funktioner och några andra straffrättsliga frågor (Ju 2020:12). (2017), Regeringsbeslut om uppdrag till angående kompetensutveckling om mänskliga rättigheter för statligt anställda (Ku2017/00254/DISK), . (2017), Redovisning av regeringsuppdrag angående kompetensutveckling om mänskliga rättigheter för statligt anställda (Ku2017/00961/DISK), . (2019), Riksdagsskrivelse (rskr. 2019/20:84) Med överlämnande av betänkande 2019/20:KU1 Utgiftsområde 1 (Ku2019/02002/LS) (delvis), . (2011), Regleringsbrev för avseende för utvecklingen i staten (S2011/9861/), . (2012), Regeringsbeslut om tillsättning av en arbetsgrupp inom , Värdegrundsdelegationen (S2012/9080/), protokoll IV:10, . betänkande 2017/18:KU37 Offentlig förvaltning. betänkande 2019/20:KU4 Översyn av ombudsmän (). SOU 1966:57 Centralt statligt personalutbildningsorgan. SOU 1978:41 Statlig personalutbildning. SOU 1997:57 I medborgarens tjänst. SOU 2004:23 Från verksförordning till myndighetsförordning. SOU 2004:65 En statsförvaltning i utveckling och förnyelse. SOU 2005:32 Regeringens stabsmyndigheter. SOU 2008:22 Ett stabsstöd i tiden. SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – vad händer med medarbetarnas handlingsutrymme? SOU 2018:38 Styra och leda med tillit – Forskning och praktik. SOU 2018:47 Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn. SOU 2018:48 En lärande tillsyn – Statlig granskning i vård, skola och omsorg. SOU 2019:43 Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning i staten. Värdegrundsdelegationen (2016) Att säkerställa en god statsförvaltning. Myndighetsbeslut och rapporter m.m. Arbetsdomstolen (2017). Regeringen har beslutat att omlokalisera Fastighetsmäklarinspektionen från till . Tvisten gäller om arbetstagare hos myndigheteten är skyldiga att stadigvarande arbeta i efter omlokaliseringen, (dom AD 2017 nr 59). (2020). (2002). En handledning om redovisning av immateriella anläggnings- tillgångar vid statliga myndigheter. (2015). Handledning personalkostnader, Redovisning av olika personalkostnader i statliga myndigheter. (2016). (2020). (2019). 2019/00646. (2018). Kännedom och arbete med den statliga värdegrunden inom . PM daterat , Dnr 007558. (2019). , Molntjänster i samhällsbärande verksamhet – risker, lämplighet och vägen framåt. (2020). (2011). Övergripande redovisning av iakttagelser /11. (2013). Beslut kritiseras för sin tillämpning av efterfrågeförbudet. Dnr 5734–2012, Datum . (2017). Övergripande redovisning av iakttagelser /17. (2017). Kritik mot lagmannen och en rådman vid för handläggningen av en jävsinvändning. Ämbetsberättelse JO 2018/19 s. 48. (2019). Övergripande redovisning av iakttagelser /19. (2019). En rådman vid Förvalt- ningsrätten i kritiseras för att i ett mål om beredande av vård av unga ha förordnat om verkställigheten utan stöd i lagen. Ämbetsberättelse JO 2019/20 s. 93. Länsstyrelserna (2019:23). Kartläggning av statlig närvaro och service i länen. Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (2020). (2019). Utvärdering Att arbeta i staten 22–. (Odaterad). Regeringens chefspolicy för myndighetschefer i den statliga chefsförsörjningen Kvalificerat statligt ledarskap och krav på mångsidighet. (2018:20). Staten som inköpare av konsulttjänster –tänk först och handla sen. (2016). Slutredovisning av uppdrag att svara för utbildning (Dnr 2011:643). (2019). Request For Information – Lärportal, , Dnr 2.7-11730/2019. (2020). Obligatoriskt introduktions- program för konsulter. Intern promemoria, uppdaterad . Statens servicecenter (2017). En gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift. (2018). Temarapport 2018:1 utbildning, Vuxnas deltagande i utbildning – personalutbildning och andra former av utbildning. Statskontoret (2001:13). Konsulter – Hur, varför och till vad? Statskontoret (2010). Värdegrunden i staten – en nulägesbild. Rapport nr 8 i serien ”Om offentlig sektor”. Statskontoret (2015). Att göra eller köpa? Om outsourcing av statlig kärnverksamhet. Rapport nr 23 i serien ”Om offentlig sektor”. Statskontoret (2015). Att styra mot ökat förtroende – är det rätt väg? Rapport nr 25 i serien ”Om offentlig sektor”. Statskontoret (2015). Vägen till en effektiv och lärande förvaltning Utvecklingsområden och prioriteringar 2015–2016. Statskontoret (2016:08). –ett samlat underlag. Statskontoret (2019). Myndigheternas introduktionsutbildningar En kartläggning och analys, 2019. Statskontoret (2019). Den statliga värdegrunden – gemensamma principer för en god förvaltning. Statskontoret (2020). Statlig förvaltningspolitik för 2020-talet – En forskningsantologi. Statskontoret (2020). för europapolitiska studier (Sieps) (2019). Sieps årsredovisning 2019. Domstolar (2020). Kommuner och Regioner. Personal- och lönestatistik per . Säkerhetspolisen (2020). (2019). Redovisning av uppdrag angående kompetensutvecklingsinsatser i mänskliga rättig- heter för statligt anställda (Dnr UVF 2019/270). (2020). Redovisning av uppdrag angående kompetensutvecklingsinsatser i mänskliga rättig- heter för statligt anställda (Dnr 2020/18). , (2009). Att återställa ordningen: könsmönster och förändring i arbetsorganisationer. , , teknik och samhälle, Arbetsvetenskap. och (2018). “– An Ceiling? and Wages Among in ”, Artikel införd i WES – Work, Employment and Society 2018, Vol. 32 (2). , , , och , A. (2017). Utvärdering av Läslyftet. Delrapport 4: Erfarenheter av Läslyftet i gymnasieskolan 2016/17. , , Evaluation Report. Kompetens, utbildning och lärande i arbets- livet: Problem, begrepp och teoretiska perspektiv. , och , A.T (2018). På spaning efter etik. Etisk kompetens och ansvarstagande för ledning och styrning av hälso- och sjukvården. Förlag: Appell Förlag. Illeris, K. (Ed.) (2018). Contemporary Theories of Learning: Learning Theorists…In Their Own Words. Förlag: and . (2011). Den lärande hjärnan. Förlag: Natur Kultur Akademisk. Lombardo, M. M & Eichinger, R.W. (1996). The Career Architect Development Planner. . och , S. (2016). ”Mellanmänsklig tillit i ”. forskarantologi nr 66 Ekvilibrium. Trägårdh, L. (2009). Tilliten i det moderna – Den dumme svensken och andra mysterier. (2002). Kanslern – Axel i sin tid, del 2. Wikforss, Å. (2018). Alternativa Fakta: Om kunskapen och dess fiender. Förlag: Fri tanke förlag. (2003). Förordning om skyldighet för myndigheter att lämna uppgifter om anställdas kompetenskategorier (AgVFS 2003:7 A 2). /globalassets/avtal- skrifter/agvfs/agvfs-2003-7-a-2kompetenskategorier.pdf (hämtad ). (2007). Den arbetsgivarpolitiska delegeringen inom staten. /globalassets/avtal- skrifter/skrifter/delegering.pdf (hämtad ). (2017). Webbutbildning för ledare i staten. /ledare-i-staten/ledareistaten/ledare-i- staten/ (hämtad ). (2019). /om-arbetsgivarverket/organisation-- uppdrag/vara-medlemmar2/ (hämtad ). (2020). Rapportserie 2, Löneutveckling på det statliga avtalsområdet Statistikperioden – . /globalassets/avtal- skrifter/rapporter/loneutvecklingsrapport-2018-2019.pdf (hämtad ). och rådets direktiv /46/EG av , om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter. EX:31995L0046&from=SV (hämtad ). Europeiska kommissionen för demokrati genom lag, (Venedigkom- missionen) (2019). Principles on the protection and promotion of the ombudsman institution (”The principles”). /webforms/documents/default.aspx?pdffile =CDL-AD(2019)005-e (hämtad ). (2016). Framtidsjobb i staten – Prognos över rekryteringsbehov och jobbchanser –2020, _i_staten_2016.pdf (hämtad ). (2019). Kompetensutveckling – stärker anställ- ningstryggheten på en dynamisk arbetsmarknad. /globalassets/dokument/material-och- presentationer/kompetensutveckling/kompetensutvecklingsrapport _2019.pdf (hämtad ). (2017). Developing and Reforming Ombudsman – An IOI Guide for Those Undertaking These Tasks (IOI Best Practise Papers – Issue 1 – 2017. /downloads//BPP_Issue%201_Developing %20and%20reforming%20OM%20institutions_%202017. pdf (hämtad ). Audit Institutions (INTOSAI) (2019). ISSAI 130, Code of Ethics. /fileadmin/downloads/documents/open_access /ISSAI_100_to_400/issai_130/ISSAI_130_en.pdf (hämtad ). (2011). I statens tjänst – en roll med många bottnar. 2011/15.