sou · H8B373 · 2020-11-30 00:00:00 — även svårt att sätta mål för och följa upp utvecklingen och försämrar även i hög grad möjligheten att konsekvensanalysera styrmedel inom området, då effekterna blir svårbedömda. Det finns såvitt utredningen kunnat bedöma relativt få studier som hanterar frågan om storleken på nuvarande eller potentialen för en ökad cirkulär bioekonomi. –2016 drev (), ett projekt affärsmodeller–stärkt konkurrenskraft. Ett delprojekt inom det pro- jektet behandlade frågan om insatsvaror och hur en ökad resurseffek- tivitet kan uppnås. –En branschrapport.52 I rapporten formuleras frågan om cirkulära respektive linjära materialflöden enligt följande: Dagens samhällen karakteriseras av linjära materialflöden snarare än cir- kulära. I linjära flöden nyttjar vi råvaror för att tillverka produkter, an- vända dem och sedan kassera dem. När vi anammar ett resurseffektivt tänkande bryter vi detta mönster, genom att öka effektiviteten i resurs- flöden, öka nyttjandegraden, hitta synergier mellan resursflöden eller använda mer resurseffektiva material. Arbetsgruppen valde att kartlägga flödet av biobaserade råvaror från skogen eftersom det finns ett intresse för en växande bioekonomi och för klimatarbetet. Enligt rapporten finns det en hög grad av materialåtervinning av papper men en sämre situation kring fasta träprodukter, där materialet främst energiutvinns. Enligt rapporten finns de största möjligheterna för ökad resurseffektivitet inom bio- baserade kemiprocesser tillsammans med en förlängning av råvaru- kedjan eftersom det skapar substitutionseffekter genom nya råvaror och produkter. I finns en hög potential för en ökad cirkulär bioekonomi. Detta genom ett aktivt och effektivt skogsbruk samt ett intresse bland svenska aktörer att öka resurseffektivitet och cirkularitet. Det förstärks ytterligare av den finansiella sektorns utveckling med egna åtaganden och regelverk inom klimatfrågan och andra hållbarhets- frågeställningar. Flera förslag har förts fram för att främja en cirkulär ekonomi som även har bäring på hållbar utveckling. Det inkluderar bland annat design för återvinning och återanvändning, ökad spårbarhet för resurser och produkter samt prissättning av uttag och påverkan på ekosystemresurser och ekosystemtjänster. 52IVA, Insatsvaror – En branschrapport, 2016. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Potentialen bör utvärderas ur ett systemperspektiv för att säker- ställa att mål, styrmedel och strategier uppmärksammar de synergier och målkonflikter som finns mellan begreppen. Bägge är värdefulla för en hållbar utveckling och dess bidrag bör därigenom ökas genom att hantera utvecklingen genom systemanalyser. I regeringens strategi för cirkulär ekonomi framgår att regeringen kommer att utveckla insatser för biobaserade material i en kom- mande bioekonomistrategi som ska bidra till ökad tillgång till bio- massa och sysselsättning i hela landet, samt skapa miljö- och klimat- nytta. 7.7Utbud och efterfrågan av skogsråvara 7.7.1Framtida ökad efterfrågan på skogsråvara Beräkningar av möjligt utbud och efterfrågan i det följande avsnittet bygger på en Future rapport räcker inte – hur ska vi prioritera?53 Det pågår en global utveckling där allt fler länder beslutar att ställa om sin ekonomi från fossilberoende till en mer biobaserad och cir- kulär ekonomi, vilket gör att efterfrågan på återanvända produkter och produkter från förnybara råvaror och återvunnet material kom- mer att öka. I det följande diskuteras efterfrågan och utbud av biomassa separat. Efterfrågan påverkas naturligtvis i realiteten av samhällets förmåga och vilja att öka cirkulariteten av material och produkter. Globalt är det främst två drivkrafter som bedöms vara de viktigaste för den framtida efterfrågan av biomassa från skogen; den ekonomiska utvecklingsnivån samt befolkningsutvecklingen i respektive land. En fortsatt ökad levnadsstandard för en stor del av världens befolkning och en fortsatt befolkningstillväxt, tillsammans med en inriktning på hållbarhet, medför en ökad efterfrågan på mat, vatten, förnybara material och förnybar energi. Detta i sin tur ökar konkurrensen om marken vilket kan ses som en tredje påverkansfaktor. Marknaden för skogsindustriprodukter växer med i snitt 2–3 pro- cent globalt. Som ett exempel kan nämnas som har gått från att vara en obetydlig konsument av skogsproduk- ter till att vara världens största konsument av till exempel faner, 53SLU, , T, Skogen räcker inte – hur ska vi prioritera?, Future 2020:4. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen plywood, träfiberskivor, papper, returpapper och förpackningspap- per. konsumtion överstiger vida den inhemska produktionen och landet är därför nettoimportör av framför allt rundvirke, sågade trävaror, pappersmassa och returpapper. Även länder som och förväntas bli stora konsumentländer i takt med att BNP stiger i dessa länder. Efterfrågan på rundvirke för industriändamål bedöms öka mar- kant eftersom ökande konsumtion i tillväxtregioner är betydligt högre än den minskande konsumtionen av vissa produkter, som till exempel tidningspapper, i mogna ekonomier. var efterfrågan på rundvirke för industriändamål . Två globala scenarier, Låg respektive Hög utförda av Indufor 2012 och som analyserades av 201554 visar en efterfrågeökning på rundvirke för industriändamål på mellan 1,9 och fram . Både scenario Låg och scenario Hög utgår från antagandet att befolkningsutvecklingen och BNP-utvecklingen kommer att driva på framtida efterfrågan för rundvirke för indu- striändamål i alla världens länder. I scenario Hög antas även bland annat att åtgärder för att säkra en hållbar utveckling miljömässigt kommer att öka efterfrågan på rundvirke för industriändamål i mogna ekonomier. gör bedömningen att den mest troliga utvecklingen ligger i intervallet mellan Scenario Låg och Hög sam- tidigt som en rad osäkerhetsfaktorer redovisas. Den senaste redovisningen från FAO visar att den globala efter- frågan på biomassa från skog var , fördelat på 49 pro- cent rundvirke för industriändamål och för brännved (fuel wood). Eftersom det är tekniskt möjligt att ersätta betydligt mer av de fossilbaserade produkterna med produkter från skogsbiomassa än vad som görs , och ambitionen att minska fossila utsläpp bedöms öka, kommer den globala marknaden för biobaserade produkter san- nolikt öka med mer än 2–, men med en osäkerhet angående fördelning mellan länder och marknader. För att den globala efterfrågan på biomassa ska kunna tillgodoses på ett sätt som främjar hållbar utveckling kommer det vara nödvändigt att öka och effekti- råvaruproduktion, effektivisera tillverkningsprocesser och användning av produkter, öka cirkulariteten samt påverka konsum- tionsmönster. 54Skogsstyrelsen, Global framtida efterfrågan på och möjligt utbud av virkesråvara, rapport 4-2015. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Figur 7.5 Global efterfrågan på rundvirke – trendanalys Efterfrågan anges i miljoner m3 Källa: FAOSTAT och Hetemäki, L. m.fl. 2020. Seeing the wood in the , Knowledge to Action 01, . Prognos 2018 – 2050 baserad på trend för åren 2000–2018. Den totala biomassan från skogen kan räcka till en stor andel av den förväntade ökade efterfrågan. Produktmixen kommer att utvecklas och förändras vilket den även gjort historiskt. Forskning, innovation och utveckling pågår och bidrar ständigt till nya produkter, processer och affärsmodeller vilket även påverkar den totala efterfrågan. Figur 7.6 Global efterfrågan på tryckpapper – trendanalys Källa: FAOSTAT och Hetemäki, L. m.fl, 2020. Seeing the wood in the . Knowledge to Action 01, . Prognos 2018 – 2050 baserad på trend för åren 2007–2018 En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Det är svårt att med hög precision bedöma vilka framtida volymer av svensk biomassa som kommer att efterfrågas. Med tanke på att är en av världens största exportörer av skogsprodukter kan det ses som förvånande att det finns så få tillgängliga analyser av hur den framtida efterfrågan på skogsprodukter och bioenergi kan komma att utvecklas, var i världen efterfrågan uppstår samt var och hur mycket råvara som kan finns tillgänglig. De studier som finns pekar framför allt på svårigheten att förutsäga framtiden. Slutsatsen är dock nästa alltid att efterfrågan kommer att öka men att det inte går att närmare precisera med hur mycket. Bedömning- arna av ökad efterfråga varierar mellan och flera . Hur stort det totala behovet kommer att vara är alltså svårt att bedöma, men några studier har gjorts som kan ge en indikation på framtida behov av biomassa specifikt för energiändamål. Ökad efterfrågan på biobaserade produkter och råvara En omställning till ett klimatneutralt samhälle förutsätter tillgång på material och produkter som återanvänds, återvinns och som pro- ducerats från förnyelsebar råvara, på ett hållbart sätt med låga eller inga utsläpp. Biomassa från skogen utgör råvara för sådana produk- ter som producerats med låga utsläpp. Skogsråvaran används som nämnts ovan i störst utsträckning till traditionella produkter som sågade trävaror, pappersprodukter och kartong. Men även nya mate- rial och produkter som textilier, hygienprodukter, mediciner, färg, tillsatsmedel i betong, kemikalier, biobaserade barriärer i förpack- ningar, fordonsbränsle, köldmedium, spolarvätska och olika energi- produkter, kan den skogliga råvaran användas till, och gör så , om än i olika stor omfattning. Det pågår mycket forskning inom området biobaserade material och produkter och nya energi- och resurseffektiva lösningar pre- senteras löpande. Regeringen initierade under förra mandatperioden fem strategiska samverkansprogram för att möta olika samhällsut- maningar, där programmet Cirkulär biobaserad ekonomi har tyd- ligast koppling till utredningens frågeställningar. Programmet ska enligt regeringen leda till att öka möjligheterna för biobaserade pro- dukter att ersätta fossila produkter och att en resurseffektiv åter- användning och återvinning av produkter och material främjas. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen satsas i svensk forskning med direkt koppling till skog och skogsindustri. Knappt hälften, 1,7 mil- jarder kronor finansieras av staten och drygt hälften, , finansieras av näringslivet. De statliga resurserna är relativt jämnt fördelade mellan forskning om skogsbruk, befintliga proces- ser och produkter samt nya biobaserade produkter. Resurserna från näringslivet används främst till forskning och innovation inom befint- liga processer och produkter, men även forskning för nya biobase- rade produkter har stort fokus. I takt med att nya användnings- områden för biomassan utvecklas kommer efterfrågan av biomassa sannolikt öka än mer. Skogsindustrin i har gjort och planerar framtida stora investeringar. utgjorde skogsindustrins investeringar 21 pro- cent av svensk industris totala investeringar. låg siffran på . I absoluta tal investerade skogsindustrin för 15,4 mil- jarder kronor och för 2017. De senaste årens investeringar har framför allt legat inom tillverkning av massa och kartong samt i träbyggande, som en följd av en stor ökad efter- frågan på korslimmat trä som används till bjälklag, väggar och ytter- tak. Flera skogsindustriföretag bygger även nya anläggningar för industriellt träbyggande vilket också avspeglas i investeringarna. Dessa investeringar bygger på en ökade efterfrågan på skogsindu- strins produkter samt på förutsättningen att det går att förse indu- strin med i huvudsak inhemsk råvara. I den klimatpolitiska handlingsplanen presenteras åtgärder som kopplar till ökad användning av skogsråvara i produkter, bland annat framgår att byggande i trä ska öka. Det ska enligt planen även införas klimatdeklarationer för klimatsmart byggande ur ett livscykelper- spektiv , vilket sannolikt också bidrar till att fler hus med trästomme byggs. Träbyggsektorn har tagit fram en Färdplan för Industriellt Trä- byggande . Där anges bland annat att ”Sektorn för Industriellt träbyggande har som mål att bygga upp en kapacitet som kan tillgodose av flerbostadsbyggandet och minst 30–av övriga byggnader (kontor, skolor, äldreboenden, sjukhus, fabriker, bodar etc). Eftersom därutöver av småhusen byggs i trä innebär detta att trä blir det klart domi- nerande stommaterialet i svensk byggindustri.” På utredningens be- gäran har Träbyggnadskansliet och Skogsindustrierna, som står bakom En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen färdplanen, analyserat vilket råvarubehov som målsättningen inne- bär. Förbrukningen av sågtimmer är på motsvarande nivå som den förväntade avverkningspotentialen för den nästkommande tioårsperioden. I praktiken innebär det dock att det är en hög kon- kurrens om råvaran. För att uppnå målsättningen i färdplanen gäll- ande industriellt byggande av flerbostadshus så bedöms råvarubeho- vet kunna öka med upp till sågad vara. Volymbehovet för målsättningen i färdplanen avseende övrig byggnation vid en grov uppskattning vara i storleksordningen 100 000–sågad vara. Det är därmed Skogsindustriernas uppskattning att 400 000– 700 000 sågad vara motsvarar en övre gräns av intervallet om poten- tiellt behov av ökat råvarubehov för att uppnå färdplanens målsätt- ningar till 2025, Det faktiska råvarubehov kan dock visa sig vara lägre beroende bland annat av vilket byggnadssystem som dominerar.55 Färdplanens råvarubehov kan översättas till cirka 0,8 till 1,4 miljoner m3fub, vilket motsvarar en bruttoavverkning på 1–1,7 miljoner m3sk. För att färdplanen för industriellt trähusbyggande ska kunna genom- föras krävs därför antingen en ökad tillgång till råvara eller en minska export av industrins produkter.56 Globala analyser visar, som nämnts ovan, på en tillväxtökning inom skogsindustrin på 2–. Vilket antagande man gör om industrins tillväxtökning är naturligtvis avgörande för hur stort det totala ökade behovet av råvara är. Det finns skäl att anta att det finns utrymme för effektivisering både vad avser råvaruanvändning och energianvändning vilket gör att ett visst ökat uttag av råvara från skogen kan medföra en ännu högre tillväxt för industriproduktionen. Den förmodade globala omställningen för att minska fossilbero- endet skulle kunna förutsätta en än större ökning. Det är dock svårt att bedöma var i världen som utbyggnaden av skogs- industrin kommer att ske – en utbyggnad som förmodligen kommer att påverkas av var det finns tillgång på konkurrenskraftig råvara. 55Exempelvis har ett industriellt byggande i trä med regelstomme har en lägre förbrukning per lägenhet än byggnation i korslimmat trä (KL-trä). Vidare innebär KL-trätekniken också en möjlighet att öka förädlingsvärdet av tillgänglig råvara, genom att kunna använda sågade trä- varor av kvaliteter som normalt inte hade kunnat användas till byggnation av trästomme. 56I dagsläget exporteras av skogsindustrins produkter. Ett ökat inhemskt trä- husbyggande skulle därmed kunna uppnås genom att exportandelen sjunker till cirka 65 pro- cent, vilket då kräver att den inhemska marknadens betalförmåga kan konkurrera mot den globala, som trä som byggmaterial kan kostnadsmässigt kan konkurrera mot andra alternativ. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen I det följande görs en beräkning av ökad efterfrågan på skogs- råvara för industrianvändning fram till Antaganden vid beräkningen är: •Utgångspunkt är dagens råvaruanvändning, vilket omfattar netto- avverkning på 90,1 miljoner m3sk tillsammans med nettoimport som omfattar cirka 5 miljoner m3sk.57 •Skogsindustrin fortsätter att vara en exportbransch, där merpar- ten av produkterna exporteras. •Det finns fortsatt en möjlighet att importera råvara för att täcka en del av industrins behov. Det totala råvarubehovet vid 1 procents årlig tillväxtökning inom industrin blir cirka 128 miljoner m3sk . Under förutsättning att importen också kan öka på motsvarande sätt, till cirka 7 miljoner m3sk, medför detta ökat behov av inhemsk skogsråvara om cirka 31 miljoner m3sk eller större behov jämfört med . Vid ett högre antagande om tillväxten inom skogsindustrin, tillväxtökning blir det totala råvarubehovet cirka 172 miljoner m3sk 2050. Med en fortsatt möjlighet till ökad import i samma omfattning, till cirka 9 miljoner m3sk, behöver uttaget i detta antagande vara cirka 73 miljoner m3sk, eller högre jämfört med . Dessa tillväxtökningar inom industrin skulle också innebära ökade möjligheter till större produktion av bioenergi eller andra produkter från industrins restströmmar. Beräkningar om energi redovisas i föl- jande avsnitt. Ökad efterfrågan på bioenergi och biodrivmedel Världens energianvändning behöver ställas om från fossila bränslen till förnybar energi om vi ska nå globala mål för hållbar utveckling. Även energieffektiviteten behöver öka inom alla sektorer för att omställningen ska vara möjlig. En kombination av styrmedel har 57Nettoimporten är beräknad som ett medelvärde av export respektive import med hjälp av data från SCB:s utrikeshandelsstatistik. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen bidragit till att avsevärt har minskat utsläppen av koldioxid och ökat andelen förnybar energi. Inom initiativet Fossilfritt har flera branscher tagit fram färdplaner och där beskrivit vad de kan göra på egen hand för att bli fossilfria och vad de behöver politiska beslut och styrning för att åstadkomma. En mängd olika åtgärder presenteras. För att åstad- komma stora utsläppsminskningar av koldioxid kommer en över- gång till bioenergi och elektrifiering att spela en central roll enligt merparten av branscherna. En analys av de nio först presenterade färdplanerna, som gjorde på uppdrag av , visar på ett ökat årligt energibehov av el på cirka 35–och i form av bioenergi på , inom branschernas industriprocesser och för nationella transporter58 . Detta avser transportsektorn utom sjöfart samt viss industri, vilket indikerar att samhällets totala ökade behov av bioenergi sannolikt är betydligt högre. Det framgår av den klimatpolitiska handlingsplanen59 att en ökad svensk produktion av hållbara biodrivmedel skulle kunna vara önsk- värd ur fler aspekter. Det skulle kunna öka försörjningstryggheten, minska den svenska drivmedelsmarknadens sårbarhet mot omvärlds- händelser, skapa jobb och bidra till regional utveckling. Det skulle också öka den totala tillgången på hållbara förnybara drivmedel på den europeiska marknaden vilket också främjar klimatomställningen i andra medlemsländer i EU. Pågående utveckling och implemen- tering av nya tekniker medför att råvarubasen för biodrivmedels- produktion breddas och ökar möjligheten att restprodukter från jord- och skogsbruk kan användas. Enligt den klimatpolitiska handlingsplanen framgår vidare att krav på obligatorisk inblandning av förnybart bränsle för flyget ska införas, vilket talar för en ytterligare ökad efterfrågan på biomassa för energiändamål tidigare än till 2045 eller 2050. Det följande räkne- exemplet utgår dock från ett ökningsbehov av biobränslen om . Som beskrivits ovan var totala användning av biobräns- len , och av detta kommer eller 75 pro- cent från skogen, resten från jordbruk, importerade biodrivmedel om , hushållsavfall och övriga biobränslen. 58Avser vägtrafik, järnväg, inrikes och utrikes flyg samt arbetsmaskiner. 2019/20:65 s. 86. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Vid ett antagande om att fördelningen av biobränsleproduk- tionen kommer vara ungefär densamma som och biobränslen med skogligt ursprung även framgent står för 75 pro- cent av efterfrågeökning på , enligt färdplanerna, skulle det tyda på ett ökat årligt behov av bioenergi från skogen som motsvarar . För att producera krävs cirka 0,5 miljoner m3sk om det är fråga om direkt bränsleavverkning. Att stamved skulle avverkas för energiproduktion är dock knappast realistiskt. När energiproduktion i stället sker inom skogsindustrin och utgår från dess restprodukter blir råvaruåtgågen i stället den dubbla, det vill säga kräver 1 miljon m3sk. Det innebär att för att producera de som anges ovan, krävs det ytterligare 28–56 miljoner m3sk, vilket ska ses som en indikation på storleksordning av det ökade årliga behovet av biomassa för energiändamål. är det inte sannolikt att hela utrymmet av restströmmar som uppstår vid en ökad avverkning kommer att användas till energiändamål. Det finns en mängd andra produkter och kemikalier, ofta med högre förädlingsvärde, som kan tillverkas av dessa restströmmar. För enkelhetens skull görs dock i det följande några olika anta- ganden för att beräkna hur den ökade efterfrågan på biobränsle från skogsnäringen skulle kunna mötas. Vissa av dessa är förenklingar av verkligheten. •Ungefär hälften av den volym som avverkas kan nyttjas som bio- energi, antingen som biobränsle från skogsbruket eller som rest- och sidoströmmar från industrin. Det betyder att för varje miljon m3 som avverkas kan bioenergi produceras. Den ökade förbrukningen av råvara, vid 1 procents tillväxtökning i industrin, på , ökar således tillgången på bioenergi med . En ökad förbrukning av råvara vid 2 procents tillväxtökning i industrin ger på motsvarande sätt en ökad bio- energitillgång på . •Ökat möjligt uttag av grenar och toppar (grot) enligt Skogssty- relsens beräkning på om ekonomiska incitament för till- varatagande skapas.60 Denna beräkning bygger på dagens tillväxt och avverkningsnivå. Med en ökad skogstillväxt och avverkning kommer möjligheten att ta ut grot att öka i motsvarande grad. 60Skogsstyrelsen, Rundvirkes- och skogsbränslebalanser för , i SKA 15. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen •Inget uttag av stubbar görs eftersom de bedöms ha en större betydelse som kollager och för den biologiska mångfalden. •Fortsatt import av biodrivmedel för en del av behovet. Ett ökat behov av bioenergi om , kan till relativt stor del mötas av ökat uttag av grenar och toppar, , samt ytterligare från industrins restströmmar vid 1 procents tillväxtökning inom industrin, genom ökad avverkning och enligt antagandena om import av råvara i övrigt enligt ovan. Vid 2 procents industriell till- växt överstiger tillgången på bioenergi den beräknade efterfrågan. Figur 7.7 Scenarion för framtida efterfrågan av biomassa från skogen Nuvarande avverkning och energiproduktion från skogen samt scenarier för tillväxt inom skogsindustrin Diagrammet visar råvarubehovet vid en ökad tillväxt inom skogsindustrin industriell tillväxt fram utan att importens andel ökar, samt de restströmmar i form av bioenergi som kan förväntas, genom de antaganden som presenterats ovan. Behoven för Fossilfritt bygger på de färdplaner som presenterats och antagandet att samma bioandel so m kommer från skogsråvara. Om beräkningen i stället görs för att hela det ökade behovet av bio- energi som antagits, , enbart ska komma från skogen inklu- sive ökat uttag av grenar och toppar, och ingenting kommer från jordbruk etc. krävs en avverkningsnivå på 155 miljoner m3sk . En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Om ska vara oberoende av fossila insatsvaror och import av bioråvara och biobränslen (motsvarande 7–impor- terat rundvirke och importerade biobränslen) ökar det uthål- liga avverkningsbehovet med ytterligare cirka 27–30 miljoner m3sk. För att möta behoven enligt antagandena ovan behöver nettotill- växten på virkesproduktionsmarken därmed vara mellan 31–103 mil- joner m3 högre än dagens nivå och framåt, det vill säga en ökning med i storleksordningen 30–. Om tillväxtökningen i stället är blir den förväntat ökade förbrukningen av råvara i skogsindustrin i stället , vilket ökar tillgången på bioenergi med till 2050. 7.7.2Möjligt utbud av skogsråvara Genom att göra en uppdelning av skogsmarken på sådan mark som är tillgänglig för virkesproduktion (virkesproduktionsmark) och mark som inte är tillgänglig för virkesproduktion av olika skäl (skog undan- tagen skogsbruk) skapas en möjlighet att analysera hur skogen an- vänds och hur den kan användas .