sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — 8.I stället för vad som anges i 2 kap. 1 § och 5 kap. 4 och 14 §§ gymnasieförordningen (2010:2039) ska en ansökan om att en utbild- ning ska godkännas som särskild variant, om att en utbildning ska vara riksrekryterande eller om att få en avvikelse i form av s.k. riks- rekryterande utbildning, avseende utbildning som planeras starta , göras eller senast det datum som eller medger. 1.7Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Regeringen föreskriver att bilaga 3 till högskoleförordningen (1993:100)89 ska ha följande lydelse. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Denna förordning tillämpas första gången vid antagning till utbildning som startar efter . 89Förordningen omtryckt 1998:1003. Platsfördelning på grundval av betyg och meritvärdering av betyg 3.Meritvärdering ska göras i två steg. Först meritvärderas de be- tyg som den sökande åberopar för behörighet och de betyg för meritkurser som enligt 7 ska meritvärderas enligt 4 och 5. Därefter ska poäng för meritkurser läggas till. Sökande med gymnasieexamen från gymnasieskolan Siffervärde 4.Betygen i de kurser som ingår i ett program från gymnasie- skolan ska ges följande siffervärden: 90Senaste lydelse 2014:125. Platsfördelning på grundval av betyg och meritvärdering av betyg 3.Meritvärdering ska göras i två steg. Först meritvärderas de be- tyg som den sökande åberopar för behörighet och de betyg för merit- kurser som enligt 7 ska meritvärderas enligt 4 och 5. Därefter ska poäng för meritkurser läggas till. Sökande med gymnasieexamen från gymnasieskolan 4.Betygen i de kurser som ingår i ett program från gymnasie- skolan ska ges följande siffervärden: 1.8Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) Härigenom föreskrivs i fråga om högskoleförordningen (1993:100) att 7 kap. 5 a, 8, 10–11, 18 och 25 §§ samt bilaga 3 till förord- ningen ska ha följande lydelse. En sökande ska anses ha sådana nödvändiga kompetenser som anges i 5 § om sökanden 1.har avlagt en högskoleförberedande examen i gymnasieskolan eller inom vuxenutbildning på gymnasial nivå, 2. har avlagt en yrkesexamen i 2. har avlagt en yrkesexamen i gymnasieskolan eller inom kom- gymnasieskolan eller inom kom- munal vuxenutbildning på gym- munal vuxenutbildning på gym- nasial nivå samt har lägst betyget nasial nivå samt har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska E i ämnena svenska eller svenska som andraspråk och engelska som som andraspråk och engelska på krävs för en högskoleförbered- den nivå i respektive ämne som ande examen i gymnasieskolan, krävs för en högskoleförbered- ande examen i gymnasieskolan, 3.har en svensk eller utländsk utbildning som motsvarar kraven i 4.är bosatt i , , eller och där är behörig till högre utbildning, 5.enligt äldre bestämmelser har uppfyllt kraven för grundlägg- ande behörighet till grundläggande högskoleutbildning eller utbildning som påbörjas på grundnivå, eller 6.har godkänt resultat på ett sådant behörighetsprov som anges i förordningen (2018:1510) om försöksverksamhet med behörig- hetsprov för tillträde till högskoleutbildning. Universitets- och högskolerådet får meddela närmare föreskrifter om kraven i första stycket 3. 91Enligt senaste lydelse 2018:1503. De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. 1. kunskaper från en eller flera 1. kunskaper från ett eller flera kurser i gymnasieskolan eller mot- ämnen i gymnasieskolan, med an- given nivå i respektive ämne, eller 2.godkänt resultat på ett konstnärligt prov för en utbildning som leder till en konstnärlig examen, och 3.andra villkor enligt vad som anges i 11 § första stycket 2. Särskild behörighet har också den som genom svensk eller ut- ländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Högskolan får, i den utsträckning det ställs krav på särskild be- hörighet, meddela föreskrifter om vilka krav enligt 8 § första stycket 1 som ska gälla för andra utbildningar än de som avses i 9 §. rådet får meddela föreskrifter om rådet får meddela föreskrifter vilka kurser i gymnasieskolan som om vilka ämnen i gymnasieskolan krav enligt första stycket får avse. och vilken nivå i respektive ämne som krav enligt första stycket får Om det finns särskilda skäl får en högskola, för tillträde till en viss utbildning, meddela föreskrifter om 1. krav på kunskaper från andra 1. krav på kunskaper från ytter- kurser i gymnasieskolan eller mot- ligare nivåer i ämnen i gymnasie- svarande kunskaper än de som skolan eller motsvarande kun- följer av 9 § eller 10 § andra skaper än de som följer av 9 § eller 10 § andra stycket, 92Senaste lydelse 2018:1503. 93Senaste lydelse 2018:1503. 94Senaste lydelse 2018:1503. Vissa ämnen från gymnasial utbildning är särskilt meriterande vid urval (meritämnen). De nivåer som är meriterande i respektive ämne utgör inte krav på grund- läggande eller särskild behörig- het.Meritämnen är 2. krav på andra villkor än kunskaper från en eller flera kurser igymnasieskolan eller motsvar- ande kunskaper om de betingas av utbildningen eller är av betydelse för det yrkesområde som utbild- ningen förbereder för. 2.krav på kunskaper från andra ämnen i gymnasieskolan med viss nivå eller motsvarande kunskaper än de som följer av 9 § eller 10 § andra stycket, eller 3. krav på andra villkor än kunskaper från en eller flera ämnen i gymnasieskolan eller motsvar- ande kunskaper om de betingas av utbildningen eller är av betydelse för det yrkesområde som utbild- ningen förbereder för. Innan högskolan meddelar föreskrifter enligt första stycket ska Universitets- och högskolerådet ges tillfälle att yttra sig över hög- skolans förslag. Vissa bestämmelser om hur betyg ska värderas finns i bilaga 3 till denna förordning. Vissa kurser från gymnasial utbildning är särskilt meriterande vid urval (meritkurser). Merit- kurser är kurser som inte utgör krav på grundläggande eller sär- skild behörighet. 2.svenskt teckenspråk för hörande, Universitets- och högskolerådet får meddela de föreskrifter i övrigt som behövs för meritvärdering av betyg. 95Senaste lydelse 2018:1503. De krav på särskild behörighet som ställs ska vara helt nödvändiga för att studenten ska kunna tillgodogöra sig utbildningen. 1. kunskaper från en eller flera 1. kunskaper från ett eller flera kurser i gymnasieskolan eller mot- ämnen i gymnasieskolan med viss nivå i respektive ämne eller mot- 2.kunskaper från en eller flera högskolekurser, och 3.andra villkor som betingas av utbildningen eller är av betydelse för det yrkesområde som utbildningen förbereder för. Högskolan får bestämma vilka krav enligt första stycket som ska ställas. Särskild behörighet har också den som genom svensk eller ut- ländsk utbildning, praktisk erfarenhet eller på grund av någon annan omständighet har förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen tillämpas första gången vid antagning till utbild- ning som börjar efter . 3.De äldre bestämmelserna om meritkurser i 7 kap. 18 § och i bilaga 3 samt de äldre bestämmelserna om meritvärdering i bilaga 3 ska gälla för de kursbetyg en sökande åberopar. 4.Vid uträkning av betygsvärde enligt punkten 5 i bilaga 3 får kursbetyg ersättas av ämnesbetyg. 96Senaste lydelse 2011:1020. Platsfördelning på grundval av betyg och meritvärdering av betyg 3.Meritvärdering ska göras i två steg. Först meritvärderas de be- tyg som den sökande åberopar för behörighet och de betyg för merit- kurser som enligt 7 ska meritvärderas enligt 4 och 5. Därefter ska poäng för meritkurser läggas till. Sökande med gymnasieexamen från gymnasieskolan 4.Betygen i de kurser som ingår i ett program från gymnasieskolan ska ges följande siffervärden: 5.Siffervärdet för varje betyg i en kurs ska multipliceras med det antal gymnasiepoäng som det betyget omfattar, varvid ett betygs- värde fås. Vid uträkning av ett betygsvärde ska betyg i en kurs ersättas av ett betyg som den sökande har i samma eller motsvarande kurs, om sist- nämnda betyg är högre och omfattar samma antal gymnasiepoäng. 97Lydelse enligt förslag 1.7. Sammanlagt betygsvärde och jämförelsetal 6.Det sammanlagda betygsvärdet för alla betyg i de kurser som ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska divideras med 2 400, varvid ett jämförelsetal fås. Jämförelsetalet ska anges med två decimaler. Betyg i kurser som ger behörighet eller i meritkurser 7.Betyg i kurser som inte ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska meritvärderas enligt 4 och 5 om kurserna 1.krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, 2.är behörighetskurser som avses i 7 kap. 9 §, eller 3.är meritkurser som avses i 7 kap. 18 § och ger meritpoäng enligt 8. Det sammanlagda betygsvärdet ska, för att få jämförelsetalet i stället för det som anges i 6, divideras med det samlade antal gymnasie- poäng som har meritvärderats. 8.Sedan jämförelsetalet har räknats ut ska betyg i sådana merit- kurser som anges i 7 kap. 18 § tillgodoräknas som meritpoäng. Högst två och en halv (2,5) meritpoäng får adderas till jäm- förelsetalet, varav högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet moderna språk och ämnet svenskt teckenspråk för hörande, högst en (1,0) meritpoäng får avse ämnet engelska och högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet matematik. Betyg i meritkurser ger meritpoäng enligt följande: a) lägst betyget E i kurs 3 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, b) lägst betyget E i kurs 4 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en (1,0) meritpoäng, c) lägst betyget E i kurs 5 i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, d) lägst betyget E i kurs 2 i ämnet moderna språk i ytterligare ett språk eller i kurs 2 i ämnet svenskt teckenspråk för hörande ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för kurs iämnet moderna språk enligt b, e)lägst betyget E i kurs 2 i ämnet moderna språk ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande har fått meritpoäng för kurs i ämnet svenskt teckenspråk för hörande enligt b, f)lägst betyget E i kursen engelska 7 ger en (1,0) meritpoäng, g)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över den kursnivå som krävs för särskild behörighet enligt 7 kap. 8–11 §§ eller, om sådant krav inte har ställts, kursnivån över vad som enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 krävs för grundläggande behörighet ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt g, h)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över vad som anges i g ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt h, i)lägst betyget E i en kurs i ämnet matematik på kursnivån över vad som anges i h ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt i, j)lägst betyget E i kursen matematik 5 ger utöver det som anges ig, h, eller i en halv (0,5) meritpoäng, k)lägst betyget E i kursen matematik – specialisering på lägst den kursnivå som krävs för särskild behörighet enligt 7 kap. 8–11 §§ eller, om sådant krav inte har ställts, är närmast över kursnivån som enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 krävs för grundläggande behörighet ger en halv (0,5) meritpoäng. Sökande med gymnasieexamen från vuxenutbildning på gymnasial nivå Platsfördelning på grundval av betyg och meritvärdering av betyg 3.Meritvärdering ska göras i två steg. Först meritvärderas de be- tyg som den sökande åberopar för behörighet och de betyg för merit- ämnen som enligt 7 ska meritvärderas enligt 4 och 5. Därefter ska poäng för meritämnen läggas till. Sökande med gymnasieexamen från gymnasieskolan 4.Betyg i de ämnen eller ämnesblock som ingår i ett program från gymnasieskolan ska ges följande siffervärden: 5.Siffervärdet för varje betyg ska multipliceras med det antal gym- nasiepoäng som betyget omfattar, varvid ett betygsvärde fås. Vid uträkning av ett betygsvärde ska betyg i ett ämne eller ämnesblock ersättas av betyg som den sökande har i samma eller mot- svarande ämne eller ämnesblock, om sistnämnda betyg är högre och omfattar minst samma antal gymnasiepoäng. Vid ersättning ska det ersättande betyget ges samma omfattning som betyget som ersätts i exa- mensbeviset. Sammanlagt betygsvärde och jämförelsetal 6.Det sammanlagda betygsvärdet för alla betyg i de ämnen och ämnesblock som ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska divideras med 2 400, varvid ett jämförelsetal fås. Jämförelsetalet ska anges med två decimaler. Betyg i ämnen som ger behörighet eller i meritämnen 7.Betyg i ämnen eller ämnesblock som innefattar nivåer utöver det som ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska merit- värderas enligt 4 och 5 om nivåerna i ämnet eller ämnesblocket 1.krävs för grundläggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grundnivå, 2.är behörighetsämnen som avses i 7 kap. 9 §, eller 3.är meritämnen som avses i 7 kap. 18 § och ger meritpoäng en- ligt 8. Det sammanlagda betygsvärdet ska, för att få jämförelsetalet i stället för det som anges i 6, divideras med det samlade antal gymnasie- poäng som har meritvärderats. 8.Sedan jämförelsetalet har räknats ut ska betyg i sådana merit- ämnen som anges i 7 kap. 18 § tillgodoräknas som meritpoäng. Om det i betyget innefattas flera nivåer i ämnet som ger meritpoäng adderas meritpoängen för varje nivå till jämförelsetalet. Högst två och en halv (2,5) meritpoäng får adderas till jämför- elsetalet, varav högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet moderna språk och ämnet svenskt teckenspråk för hörande, högst en (1,0) meritpoäng får avse ämnet engelska och högst en och en halv (1,5) meritpoäng får avse ämnet matematik. Betyg i meritämnen ger meritpoäng enligt följande: a) lägst betyget E i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande, där nivå 3 innefattas i betyget, ger en halv (0,5) meritpoäng, b) lägst betyget E i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande, där nivå 4 innefattas i betyget, ger en (1,0) meritpoäng, c)lägst betyget E i ämnet moderna språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande, där nivå 5 innefattas i betyget, ger en halv (0,5) meritpoäng, d)lägst betyget E i ämnet moderna språk i ytterligare ett språk eller i ämnet svenskt teckenspråk för hörande, där nivå 2 innefattas i betyget, ger en halv (0,5) meritpoäng om den sökande har fått merit- poäng för i ämnet moderna språk enligt b, e)lägst betyget E i ämnet moderna språk, där nivå 2 innefattas i betyget, ger en halv (0,5) meritpoäng om den sökande har fått merit- poäng för ämnet svenskt teckenspråk för hörande enligt b, f)lägst betyget E i engelska, där nivå 7 innefattas i betyget, ger en (1,0) meritpoäng, g)lägst betyget E i ämnet matematik, där betyget innefattar en nivå utöver den som krävs för särskild behörighet enligt 7 kap. 8–11 §§ eller, om sådant krav inte har ställts, en nivå utöver vad som enligt 7 kap. 5 § första stycket 1 eller 2 krävs för grundläggande behörighet ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sökande inte redan har fått meritpoäng enligt g, h)lägst betyget E i ämnet matematik där betyget innefattar en nivå utöver vad som anges i g ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sök- ande inte redan har fått meritpoäng enligt h, i)lägst betyget E i ämnet matematik där betyget innefattar en nivå utöver vad som anges i h ger en halv (0,5) meritpoäng, om den sök- ande inte redan har fått meritpoäng enligt i, j)lägst betyget E i ämnet matematik, där nivå 5 innefattas i betyget, ger utöver det som anges i g, h, eller i en halv (0,5) meritpoäng, Sökande med gymnasieexamen från vuxenutbildning på gymnasial nivå 98 Utredningen väljer att inte exemplifiera meritpoäng för matematik specialisering. Det innebär inte att vi har tagit ställning till när meritpoäng ska ges för ämnet matematik. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet Regeringen föreskriver att 3 § och bilagan till förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet ska ha följande lydelse. kompletteras av kunskapskrav. kompletteras av betygskriterier och kriterier för bedömning. föreskrifter om kunskapskrav. föreskrifter om betygskriterier och kriterier för bedömning. 1.Denna förordning ska kungöras i Statens skolverks författ- ningssamling (SKOLFS). 2.Denna förordning träder i kraft . 3.Förordningen tillämpas på utbildning som påbörjas efter . 2 Övergripande mål och riktlinjer Skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning. Skolan ska bidra till elevernas harmoniska utveckling. Utforsk- ande, nyfikenhet och lust att lära ska utgöra en grund för skolans verksamhet. Skolan ska erbjuda eleverna strukturerad undervisning under lärares ledning, såväl i helklass som enskilt. Lärarna ska sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i sina olika former. För att elever i behov av stöd för att nå kunskapskraven i matematik, svenska och svenska som andraspråk i lågstadiet ska få det tidigt och anpassat efter sina behov finns det i 3 kap. skollagen (2010:800) bestämmelser om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och i lågstadiet. Kapitlet innehåller även bestäm- melser om stöd för att eleverna ska ha möjlighet att nå kunskaps- kraven i alla ämnen och årskurser samt om elevernas utveckling mot utbildningens mål i övrigt. 2.7 Bedömning och betyg Betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppnått de nationella kunskapskrav som finns för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika kunskapskrav för olika betygs- steg. 99Lydelse enligt SKOLFS 2019:22. –genom utvecklingssamtal och den individuella utvecklings- planen främja elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling, –utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kun- skapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, –med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande infor- mera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov, och –vid betygssättningen utnyttja all tillgänglig information om ele- vens kunskaper i förhållande till de nationella kunskapskraven och göra en allsidig bedömning av dessa kunskaper. Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Rektorn ansvarar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de natio- nella målen och kunskapskraven. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att –utbildningen och undervisningen organiseras så att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet, Förskoleklassens syfte och centrala innehåll Undervisningen i förskoleklassen ska utgå från den värdegrund och det uppdrag samt de övergripande mål och riktlinjer som framgår av del 1 och 2 i denna läroplan. Denna del kompletterar del 1 och 2 genom att förtydliga syftet med och det centrala innehållet i under- visningen i förskoleklassen samt hur undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kunskapskrav som senare kommer att ställas i den aktuella obligatoriska skolformen. 2 Övergripande mål och riktlinjer Skolan ska ansvara för att eleverna inhämtar och utvecklar sådana kunskaper som är nödvändiga för varje individ och samhällsmedlem. Dessa ger också en grund för fortsatt utbildning. Skolan ska bidra till elevernas harmoniska utveckling. Utforsk- ande, nyfikenhet och lust att lära ska utgöra en grund för skolans verksamhet. Skolan ska erbjuda eleverna strukturerad undervisning under lärares ledning, såväl i helklass som enskilt. Lärarna ska sträva efter att i undervisningen balansera och integrera kunskaper i sina olika former. För att elever i behov av stöd för att uppfylla kriterierna för godtagbara kunskaper i matematik, svenska och svenska som andra- språk i lågstadiet ska få det tidigt och anpassat efter sina behov finns det i 3 kap. skollagen (2010:800) bestämmelser om en garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och i lågstadiet. Kapitlet inne- håller även bestämmelser om stöd för att eleverna ska ha möjlighet att uppfylla kriterierna för godtagbara kunskaper respektive betygs- kriterierna i alla ämnen och årskurser samt bestämmelser om elever- nas utveckling mot utbildningens mål i övrigt. 2.7 Bedömning och betyg Betyget uttrycker i vad mån den enskilda eleven har uppfyllt de natio- nella betygskriterier som finns för respektive ämne. Som stöd för betygssättningen finns ämnesspecifika betygskriterier för olika betygs- steg. –genom utvecklingssamtal och den individuella utvecklings- planen främja elevernas kunskapsmässiga och sociala utveckling, –utifrån kursplanernas krav allsidigt utvärdera varje elevs kun- skapsutveckling, muntligt och skriftligt redovisa detta för eleven och hemmen samt informera rektorn, –med utgångspunkt i föräldrarnas önskemål fortlöpande infor- mera elever och hem om studieresultat och utvecklingsbehov, och –vid betygssättningen göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper i förhållande till de nationella betygskriterierna. Som pedagogisk ledare och chef för lärarna och övrig personal i skolan har rektorn det övergripande ansvaret för att verksamheten som helhet inriktas mot de nationella målen. Rektorn ansvarar för att skolans resultat följs upp och utvärderas i förhållande till de nationella målen, kriterierna för bedömning och betygskriterierna. Rektorn har ansvaret för skolans resultat och har, inom givna ramar, ett särskilt ansvar för att – utbildningen och undervisningen organi- seras så att eleverna möts och arbetar tillsammans oberoende av könstillhörighet, Förskoleklassens syfte och centrala innehåll Undervisningen i förskoleklassen ska utgå från den värdegrund och det uppdrag samt de övergripande mål och riktlinjer som framgår av del 1 och 2 i denna läroplan. Denna del kompletterar del 1 och 2 genom att förtydliga syftet med och det centrala innehållet i under- visningen i förskoleklassen samt hur undervisningen ska ge eleverna förutsättningar att utvecklas i riktning mot de kriterier för bedöm- ning och betygskriterier som senare kommer att ställas i den aktuella obligatoriska skolformen. 1.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall Regeringen föreskriver att 3 § och bilagan till förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för för- skoleklassen och fritidshemmet i vissa fall ska ha följande lydelse. De kursplaner och kunskaps- De kursplaner, kriterier för krav som gäller för bedömning och betygskriterier som ska användas i specialskolan. gäller för ska an- skrifter om centralt innehåll i års- vändas i specialskolan. kurs 1–3, 4–6 och 7–9 samt om ter om centralt innehåll i års- kunskapskrav i årskurs 3, 6 och 9 kurs 1–3, 4–6 och 7–9 samt om ska dock i stället avse centralt kriterier för bedömning i årskurs 3 innehåll i årskurs 1–4, 5–7 och 8– och betygskriterier i årskurs 6 och 10 respektive kunskapskrav i års- 9 ska dock i stället avse centralt kurs 4, 7 och 10. innehåll i årskurs 1–4, 5–7 och 8– 10 respektive kriterier för bedöm- ning i årskurs 4 och betygskriterier i årskurs 7 och 10. föreskrifter om särskilda kurs- föreskrifter om särskilda kurs- planer och kunskapskrav som ska planer, kriterier för bedömning användas i den utsträckning som och betygskriterier som ska an- vändas i den utsträckning som ans kursplaner och kunskapskrav inte kan användas på grund av