sou · H8B336 · 2020-06-24 00:00:00 — Centralt i plattformen har varit stödet till uppbyggnad av regionala samverkans- och stödstrukturer (RSS) och utvecklingsarbete inom dessa, se avsnitt 8.3. Det finns regionala samverkans- och stödstrukturer i alla län inom vilka samt- liga kommuner (och ofta regioner) ingår och är uppdragsgivare. 8.3Strukturer för samverkan om kunskapsstyrning på regional och nationell nivå I ljuset av den successiva utvecklingen har kommunerna skapat ett antal strukturer för samverkan om kunskapsstyrning avseende socialtjänst och hälso- och sjukvård. 15www.socialstyrelsen.se/indikatorer/godvardochomsorgisocialtjansten, (hämtad 19.08.24). 16SOU 2008:18 Evidensbaserad praktik inom – till nytta för brukaren. Kommunernas arbete med kunskapsstyrning avsnittet beskrivs de strukturer för samverkan som har utvecklats på regional och nationell nivå. Som kan noteras är uppdragen för de olika konstellationerna, liksom funktioner och yrkesroller på dess ledamöter, delvis överlappande. Med nationell nivå avses perspektivet hela . Med regional nivå avses i detta sammanhang samarbete på länsnivå. Lokal nivå avser kommunerna. Regionala samverkans- och stödstrukturer (RSS) tecknades en överenskommelse mellan regeringen och då- varande SKL om Plattform för arbetet med att utveckla en evidens- baserad praktik i . Plattformen kom sedan att ligga till grund för flera överenskommelser på området som ingicks –2016. utvecklades så kallade regionala samver- kans- och stödstrukturer för kunskapsutveckling inom socialtjänst (RSS). Dessa har också verkat för samverkan mellan , den kommunala hälso- och sjukvården och regio- nerna avseende de målgrupper som behöver omfattande stöd från båda huvudmännen . Sådana målgrupper är bland annat per- soner med missbruk, äldre och personer med funktionsnedsättning. De regionala samverkans- och stödstrukturerna verkar på läns- nivå för samverkan och utveckling. Det övergripande syftet med RSS är att skapa bättre samverkan mellan kommuner och mellan kom- muner och regioner i frågor som rör och den kom- munala hälso- och sjukvårdens målgrupper. Utformningen av dessa 21 RSS är anpassade efter förutsättningar och behov i respektive län varför organisationslösningen varierar något mellan länen. I exem- pelvis finns det fyra delregionala RSS:er. Samtliga RSS har dock samma mål, nämligen att –medverka till samverkan i frågor som rör och näraliggande hälso- och sjukvård mellan kommuner och mellan kommuner och regioner, –stödja huvudmännen i dialogen om kunskapsutveckling och kun- skapsstyrning samt Kommunernas arbete med kunskapsstyrning –stödja utvecklingen av evidensbaserad praktik på regional och lokal nivå anpassat till regionala och lokala prioriteringar. På lokal och regional nivå, dvs. inom kommunen eller länet, kan RSS utifrån lokala och regionala prioriteringar exempelvis identifiera behov av kunskapsutveckling, samla och sprida bästa tillgängliga kun- skap och beprövad erfarenhet, stödja systematisk uppföljning och analys, stödja systematiskt förbättringsarbete och implementering samt stödja kompetensutveckling. Vad gäller hälso- och sjukvård finns exempelvis länsgemensamma samarbeten om palliativ vård, demens och diabetes. På nationell nivå bidrar representanter från RSS med sin kunskap och erfarenhet i olika typer av dialoger och diskussioner. Bland annat förs dialog med regioner och med statliga myndigheter. Samtliga RSS samverkar också med varandra i ett nationellt nätverk. Det så kallade möts i syfte att diskutera strategiska frågor av gemensamt intresse. Arbetet inom RSS har utvecklats successivt . De om- råden som många RSS arbetar med är t.ex. missbruks- och beroende- vård, vård- och omsorg om äldre, den sociala barn- och ungdoms- vården, systematisk uppföljning och analys, digitalisering och stöd till personer med funktionsnedsättning. Nytt nätverk för äldreomsorg och hälso- och sjukvård beslutade att starta ett nationellt nätverk för äldreomsorg och hälso- och sjukvård. Nätverket, som påbörjade sitt arbete , samordnas av SKR och inkluderar representanter från regionala samverkans- och stödstrukturer i landet. Nätverket ska bidra till att alla kommuner runt om i landet stärker sin förmåga att använda kunskapsbaserade metoder i patientmötet. Nationell samverkansgrupp för kunskapsstyrning i socialtjänst och hälso- och sjukvård (NSK-S) Kommunerna har tillsammans med berörda statliga myndigheter och SKR skapat en strategisk grupp som kallas Nationell samver- kansgrupp för kunskapsstyrning i (NSK-S). Uppdraget är i första hand att utgöra ett forum Kommunernas arbete med kunskapsstyrning på nationell nivå där huvudmän och berörda myndigheter kan föra dialog, samordna sig och söka samsyn i strategiska frågor i syfte att utveckla kunskapsstyrning och evidensbaserad praktik i socialtjäns- ten och hälso- och sjukvård. Kommunerna representeras av en eller flera socialchefer per län samt två representanter från nätverket för regionala samverkans- och stödstrukturer och från föreningen . Den senare är en organisation för alla landets forsknings- och utvecklingsenheter inom socialtjänstområdet. Från statens sida ingår representanter från fem av de nio myndigheterna som ingår i Rådet för styrning med kunskap.17 Fyra prioriterade fokusområden för NSK-S NSK-S har prioriterat fyra fokusområden. Det första är att fortsätta arbetet med att på ett mer systematiskt sätt lyfta lokala behov av kunskapsutveckling. Målet är en behovsinventering som är representativ och trovärdig. Det andra prioriterade området är att söka former för påverkansarbete för att förbättra förutsättningar för kunskapsstyrning i verksamheter. Det tredje prio- riterade området avser systemet för stöd till kunskapsutveckling. Målet är att förtydliga roller och samverkan mellan nationell, regio- nal och lokal nivå. Slutligen är det fjärde prioriterade området att bidra till erfarenhetsutbyte och lärande avseende kunskapsstyrning på lokal och regional nivå. är ett av . Nät- verket utgörs av socialchefer och består av minst en representant från varje län. Det övergripande syftet med är dialog och erfarenhetsutbyte. Socialcheferna i nätverket ska kunna företräda länets socialchefer och fungera som länk mellan dem och den nationella nivån i dialoger i olika strategiska frågor eller för att till exempel föra ut kunskapsunderlag till kommunerna i samarbete med . för dialog med företrädare Samverkansmodell för långsiktig kunskapsutveckling. SKL Dnr 16/06673. Representant- erna från Rådet för styrning med kunskap kommer från , Folkhälso- myndigheten, SBU, Forte och . Kommunernas arbete med kunskapsstyrning för SKR, statliga myndigheter, representanter för regeringen och andra aktörer för att till exempel bidra i beredning eller lämna syn- punkter i frågor som rör socialtjänst och hälso- och sjuk- vård. samverkar regelbundet med hälso- och sjukvårdsdirektörsnätverket. Styrgrupp för nationell kunskapsstyrning socialtjänst –kommuner i samverkan (tidigare Stora AU) De tre nätverken som beskrivs ovan har delvis överlappande uppdrag. inrättades ett nytt samverkansforum mellan dessa nätverk och SKR. Bakgrunden var ett behov av att tydliggöra respektive nätverks uppdrag, att undvika dubbelarbete och att sam- verka i frågor där samtliga tre grupper behöver involveras. Det nya forumet fick 2017 namnet Stora arbetsutskottet (Stora AU). I foru- met ingår arbetsutskotten för , NSK-S kommungrupp, socialchefsnätverket samt SKR. I takt med uppbyggnaden av regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning, med efterfrågan av medverkan och en rekommendation från till kommunerna om att bidra finansiellt till stödet för kunskapsstyrning inom , uppstod ett behov av att formalisera gruppens mandat. bytte Stora AU namn till Stora AU – interimistisk styrgrupp för kom- munernas samverkan för kunskapsstyrning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. bytte gruppen namn till Styrgrupp för nationell kunskapsstyrning socialtjänst. Styrgruppens beslutsmandat omfattar: –kommunernas medverkan i regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning samt –det arbete som bedrivs i och med att 28018 kommuner ställt sig bakom SKR:s rekommendation till kommunerna om gemensam finansiering för att förbättra förutsättningarna för kunskapsstyr- ning i och hälso- och sjukvård. Kommunernas arbete med kunskapsstyrning Kommunföreträdare i regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning Kommunerna medverkar i allt större omfattning i arbetet med regio- nernas gemensamma system för kunskapsstyrning och har börjat delta i vissa arbeten som bedömts som särskilt relevanta. beslutade Stora AU att kommunföreträdare ska medverka i fem av de s.k. nationella programområdena (NPO) som har skapats inom det regionala systemet. Beslutet innebär att det nu ingår två kom- munföreträdare i NPO barn och ungas hälsa, NPO äldres hälsa, NPO levnadsvanor respektive NPO rehabilitering och habilitering. Vidare deltar sex kommunföreträdare i primärvårdsrådet. finns beslut om att kommunerna ska finnas representerade i NPO psykisk hälsa. Kommunerna medverkar också, genom ledamöter från RSS, i NSG stöd för utveckling och i ett antal av de nationella arbetsgrupperna som arbetar med att ta fram personcentrerade och sammanhållna vårdförlopp. Kommunernas medverkan fortsätter att utvecklas successivt. Se kapitel 7 för en beskrivning av regionernas gemensamma system för kunskapsstyrning. Partnerskapet till stöd för kunskapsstyrning inom Utöver ovan nämnda grupperingar finns ytterligare ett forum för dialog mellan , RSS och SKR som kallas Partnerskapet till stöd för kunskapsstyrning inom . Partnerskapet bildades på basis av ett förslag från de berörda aktörerna om att inrätta ”Partnerskapet för samverkan mellan nationell nivå och de regionala samverkans- och stödstrukturerna till stöd för kunskaps- utveckling i och närliggande hälso- och sjukvård”. fattade styrgruppen beslut om att ändra namnet till det nu aktu- ella.20 Partnerskapet är en modell för långsiktig samverkan mellan regional och nationell nivå i frågor som rör kunskapsstyrning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. I partnerskapet har alla aktörer (, SKR och varje RSS) skrivit under en överenskommelse om att samverka inom ramen för sina respektive uppdrag. Den dialog som förs inom Partnerskapet mellan företrädare 19Minnesanteckningar från Stora AU , SKR. 20Partnerskapet till stöd för kunskapsstyrning inom . Kommunernas arbete med kunskapsstyrning för kommuner, och syftar till att skapa bättre förståelse för de respektive verksamheternas förutsättningar och behov samt till att skapa en bättre samordning mellan aktörerna i kunskapsstyrningen på området. En skillnad mot de tidigare nämnda nätverken är att Partnerskapet arbetar operativt med gemensamma utvecklingsarbeten, i de frågor man ser att samverkan och samarbete mellan nationell och regional nivå gynnar utvecklingen. Ett exempel på sådana utvecklingsarbeten är stöd för individbaserad systematisk uppföljning. Även andra berörda myndigheter i Rådet för styrning med kunskap har bjudits in till att medverka på dialogmöten och i de utvecklingsarbeten som har startats. Partnerskapet arbetar således med samverkan både via dialog och operativt på områden man har kommit överens om. hälso- och sjukvård utgör ett prio- riterat samverkansområde i partnerskapets arbete. Andra nationella nätverk med regionala representanter Utöver ovan nämnda samverkansorgan och nätverk finns ytterligare några relaterade nätverk för samverkan, stöd och lärande mellan regionerna, kommunerna och den nationella nivån, där SKR är sam- mankallande. Nätverken utgör forum för information- och erfaren- hetsutbyte inom specifika områden och är därigenom ett stöd i arbetet med kunskapsutveckling och förbättringsarbete. De nationella nät- verken finns för områdena barn och unga, digitalisering inom social- tjänst, funktionshinder, kvinnofrid, missbruk och beroende, syste- matisk uppföljning och analys samt äldre. 8.4Stödet från regional och nationell nivå omsätts i praktisk verksamhet i varje enskild kommun Som konstateras i inledningen av detta kapitel vilar det formella ansvaret för att tillförsäkra hälso- och sjukvård av god kvalitet, i överensstämmelse med vetenskap och beprövad erfarenhet, och att bedriva ett löpande kvalitetsarbete på varje enskild kommun. De samarbeten på nationell och regional nivå som beskrivs ovan är ett stöd för kommunen i att bedriva en verksamhet som lever upp till kraven. Hur den enskilda kommunen väljer att använda sig av det stödet, dvs. stöd för att omsätta exempelvis kunskapsstöd och Kommunernas arbete med kunskapsstyrning erfarenhetsutbyten i verksamheten, skiljer sig åt från kommun till kommun. Kommuner kan också ha samarbeten med näraliggande kommuner eller med aktuell region. I kapitel 10 beskrivs och exem- plifieras hur ett antal kommuner arbetar med kunskapsstyrning på lokal nivå. NPO – Nationellt programområde NSG – Nationell samverkansgrupp NSK-S – Nationell samverkansgrupp för kunskapsstyrning i social- tjänsten Partnerskapet – Partnerskapet till stöd för kunskapsstyrning inom RSS – Regionala samverkans- och stödstrukturer SKR – Kommuner och Regioner Stora AU – Stora . namngiven Stora AU – interimistisk styrgrupp för kommunernas samverkan för kunskapsstyrning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. 2020 har gruppen bytt namn till Styrgrupp för nationell kunskapsstyrning socialtjänst. 9 Nationell uppföljning och analys •Kapitlet handlar om nationell uppföljning och analys samt sta- tens roll i denna. •Med nationell uppföljning avser vi uppföljning av hälso- och sjukvård, där såväl regionerna som kommunerna är huvud- män, avseende hela . •Som underlag för uppföljning och analys finns information i en rad olika datakällor, nationella undersökningar, plattformar och rapporter. Mycket data genereras i hälso- och sjukvårds- verksamheten. •Det görs mycket uppföljning och analys av hälso- och sjuk- vård, såväl nationellt som internationellt. Det är många olika aktörer som har en uppföljande roll. •Flera statliga myndigheter har i uppdrag att göra uppföljningar av hälso- och sjukvården, utifrån sina respektive verksamhe- ters perspektiv. Arbete med uppföljning och analys engagerar många medarbetare vid dessa myndigheter. Utredningen har bl.a. i uppdrag att fokusera på hur staten kan agera på ett mer sammanhållet sätt genom att bättre förutsättningar skapas för nationell och sammanhållen uppföljning av hälso- och sjukvår- den. I detta kapitel ges en bild av den nationella uppföljningen. I kapitlet ges en överblick över olika informationskällor i form av data, rapporter etc. som kan ligga till grund för en samlad bild av läget och utvecklingen av svensk hälso- och sjukvård. Därefter går vi in på myndigheterna på hälso- och sjukvårdsarenan som arbetar med uppföljning och analys, vad de gör och bidrar med. Slutligen konsta- terar vi att regeringen ser frågan om utveckling av den nationella Nationell uppföljning och analys uppföljningen som en prioriterad fråga och vi gör en tillbakablick över tidigare rapporter som på olika sätt har lyft eller föreslagit utveckling av den nationella uppföljningen. 9.1Vad är nationell uppföljning och analys? I kapitel 2 definieras uppföljning som en beskrivning av verklig- heten, ”hur gick det?”. Det innebär att följa utveckling och mäta vad som faktiskt har hänt. Analys handlar om att närmare granska och förstå det man har följt upp, inte bara konstatera. Uppföljning inne- bär att faktiska skeenden i hälsosystemet kartläggs och dokumente- ras lokalt, regionalt och nationellt. En uppföljning ger en översiktlig bild, så värderingsfritt som möjligt. Med nationell uppföljning avser viuppföljning av hälso- och sjukvården i olika avseenden, t.ex. upp- delat på ålder, kön, diagnos, etc. i hela . Det omfattar hälso- och sjukvård som såväl regioner som kommuner är huvudman för. Den nationella uppföljningen kan ha ett värde för flera olika aktö- rer, men mot bakgrund av statens övergripande ansvar för hälso- och sjukvården ser utredningen att den har ett särskilt värde för staten och regeringen genom att den ger en samlad bild av tillståndet i hela landet. Nationell uppföljning kan t.ex. också ha ett värde för med- borgarens rätt till insyn och information, men självklart också för huvudmännen själva. För att få den nationella bilden handlar det ofta om tillgång till lokala och regionala data som sammanfogas och aggregeras. Inhämt- ning av data sker oftast vårdnära för att användas för uppföljning, verksamhetsutveckling, ledning, styrning och lärande. Det krävs arbete med att strukturera data, gemensam indikatorutveckling, nationell infrastruktur, ändamålsenlig lagstiftning etc. för att kunna få till dataflöden och tillgång till data på olika nivåer utifrån olika behov. Insamling sker oftast inte direkt till staten utan det är sjukvårdshu- vudmännen som fångar data och för den vidare. Nationell uppföljning och analys Illustration från Vårdanalys rapport Med örat mot marken 9.2Många bidrar till en nationell bild av hälso- och sjukvården Hälso- och sjukvården följs upp på nationell nivå av flera olika aktörer. Det innebär att det samlas in en stor mängd data som till- gängliggörs på olika sätt, bl.a. i analyser, rapporter, presentationsplatt- formar och databaser. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Nationell uppföljning och analys (Vårdanalys) illustrerar denna mångfald av källor, aktörer m.m. kopp- lat till den nationella uppföljningen i en exempelbild i rapporten mot marken (figur 9.1). Bilden ska inte ses som heltäckande, utan illustrerar aktörer, källor m.m. av betydelse.1 9.2.1Datakällor – verktyg för uppföljning Som underlag för uppföljning finns information i en rad olika data- källor. I finns det både nationellt övergripande data och lokala data. Till de nationella datakällorna hör hälsodataregister och natio- nella kvalitetsregister. Inom hälso- och sjukvården samlas det in data av olika slag. Det är främst professionerna som för in information i journaler och olika register. Det finns också initiativ som samlar in data om patienters och medborgares uppfattning om vården. Trots detta är bristande tillgång till data ibland ett problem, både på natio- nell och lokal nivå. Uppföljningsdata om primärvården är ett sådant exempel. Dock pågår det utvecklingsarbeten på primärvårdsområ- det, t.ex. SKR:s Primärvårdskvalitet och utvecklingsarbete på Social- styrelsen, se vidare under Hälsodataregister. Frågan handlar också om att rätt aktör ska ha rätt information i rätt tid, vilket bl.a. ställer krav på strukturerade data, interoperabilitet samt juridiska och tekniska förutsättningar. Nedan beskrivs några centrala datakällor i korthet. De svenska hälsodataregistren rymmer ett stort antal individer och de har funnits , vissa så långt tillbaka som . Att tillhandahålla uppgifter till hälsodataregister är en lagstadgad skyl- dighet för vården. Uppgiftsskyldigheten gäller alla verksamheter inom hälso- och sjukvården utom primärvården.2 Personuppgifter i hälsodataregistren får användas för framställning av statistik, upp- följning, utvärdering och kvalitetssäkring av hälso- och sjukvården samt forskning och epidemiologiska undersökningar. Med hjälp av hälsodataregistren kan man följa, analysera och rapportera om hälsa och sociala förhållanden. Den lagstadgade uppgiftsskyldigheten och det faktum att registren bygger på personnummer gör att registren 1Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Med örat mot marken. 2Förordning (2001:707) om patientregister hos . Nationell uppföljning och analys har hög täckningsgrad och utgör en bra grund för både forskning, beslutsfattande och löpande arbete med att förbättra hälso- och sjukvården. Med hjälp av registrens information går det till exempel att jämföra skillnader i vård mellan olika sjukvårdshuvudmän eller jämföra skillnader mellan olika befolkningsgrupper. De som ansvarar för är cancerregistret, registret över insatser i hälso- och sjukvård, läkemedels- registret, medicinska födelseregistret, patientregistret och tand- hälsoregistret. När det gäller uppföljning av primärvårdsdata fick i uppdrag att se över möjligheter för natio- nell insamling av registeruppgifter från primärvården. Uppdraget ska slutredovisas senast i september 2020.3 är register som systematiskt samlar data om olika patientgrupper. En del register gäller patienter med en viss diagnos, andra fokuserar på vissa behandlingar. En viktig grund- läggande skillnad mellan hälsodataregister och kvalitetsregister är att de nationella kvalitetsregistren bygger på frivillighet för hälso- och sjukvården. Det finns ett drygt hundratal nationella kvalitets- register inom överenskommelsen mellan regeringen och Kommuner och Regioner (SKR) om stöd till nationella kvalitets- register. Majoriteten av dem finns inom hälso- och sjukvården, främst inom den specialiserade vården, men det finns även register inom tandvård och socialtjänst. Det saknas dock heltäckande kvalitets- register för den vård som sker i primärvården. Det primära syftet med kvalitetsregistren är att de ska användas för att systematiskt och fortlöpande utveckla och säkra vårdens kva- litet. Personalen på en vårdenhet kan t.ex. jämföra sina resultat med andra enheters. De kan följa resultaten och se om de åtgärder som vidtas för att höja kvaliteten ger önskad effekt. Med hjälp av registren kan man ofta avgöra vilka interventioner, läkemedel och medicintekniska produkter som ger bra resultat och vilka som bör Uppdrag angående uppföljning av primärvård och uppföljning av om- ställningen mot en mer nära vård. Dnr S2019/03056/FS; Lag (1998:543) om hälsodata- register; (hämtad 19.10.23); SOU 2017:48 Kunskapsbaserad och jämlik vård. Nationell uppföljning och analys Det går också att avgöra om vården är jämlik, till exempel i olika delar av landet. Det första svenska startades på initia- tiv av en ortoped och registren kom inledningsvis att utvecklas inom ortopedin. Utvecklingen har därefter skett successivt. ökade intresset för evidensbaserad medicin och kvalitetsarbete i hälso- och sjukvården, och med det intresset för kvalitetsregister som ett verktyg för uppföljning. Mot bakgrund av att registren startats på initiativ av professionen skiljer sig registren i uppbyggnad och omfattning från varandra. Detta tillsammans med att de kan vara olika väl förankrade i hälso- och sjukvården bidrar till att täckningsgraden kan variera. publicerades rapporten i hälso- och sjukvården, som var en översyn av de natio- nella kvalitetsregistren. Rapporten togs fram i samarbete mellan regeringen och dåvarande Kommuner och Landsting (SKL). Översynen lade fram ett förslag om en gemensam femårig satsning på de nationella kvalitetsregistren i syfte att utveckla de nationella kvalitetsregistren och deras potential. Mot denna bakgrund slöts en femårig överenskommelse mellan staten och SKL om en satsning på kvalitetsregister –2016. Därefter har parterna slutit årliga överenskommelser. Den femåriga satsningen har utvärderats.4 En central del av den pågående förändringen är att kvalitetsregistren tydligare ska vara en integrerad del i regionernas gemensamma system för kunskapsstyr- ning och uppföljning av svensk hälso- och sjukvård och användas mer än för förbättringsarbete.5 I överenskommelsen om natio- nella kvalitetsregister m.m. är inriktningen att fortsätta det arbete som slagits fast i en flerårsplan som togs fram 2018 där bl.a. ökade förutsättningar för registerbaserat förbättrings- arbete är en del. 4Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Lapptäcke med otillräcklig täckning. Rapport 2017:4, 2017. /om-oss/om-nationella-kvalitetsregister/p/rk21maUUf (hämtad 19.10.01); (hämtad 19.10.01). Nationell uppföljning och analys Hälso- och sjukvårdsbarometern är en årlig nationell undersökning med syftet att fånga befolkningens attityder till, förtroende för och uppfattning om svensk hälso- och sjukvård. Den vänder sig till indi- vider i som är eller äldre.