sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — I andra fall finns en nära kontakt där kan ge stöd i bedömningen av behovet och även själv lyfta ärenden där barn kan ha behov av vistelse i fritidshemmet. Det är kommunen som bestämmer hur mycket en plats i fritids- hemmet ska kosta. använder alla kommuner det frivilliga syste- met med maxtaxa. I enkäten ställdes en fråga om kommunerna tar ut ordinarie avgift för fritidshemsplatsen för barn med beslut om särskilda skäl. Så många som tre av tio respondenter uppger att de inte vet, vilket gör att det inte går att få en helhetsbild över hur kom- munerna fördelar sig vad gäller denna fråga. Av de som känner till Fritidshemmet och vägen dit vilken avgift som tas ut uppger en majoritet, knappt två tredjedelar, att ordinarie avgift tas ut. Av de fördjupade intervjuerna framgår att det i vissa kommuner görs individuella bedömningar från fall till fall. Andra menar att det inte sällan blir låga, eller inga, avgifter då avgif- ten bestäms utifrån vårdnadshavarnas inkomst. 3.6Ett allmänt fritidshem ? Utredningens bedömning: bör det införas en rätt för alla barn att delta i fritidshemmets undervisning. Som ett första steg bör det införas en möjlighet för kommuner att erbjuda fritids- hemmets undervisning till barn i segregerade områden. Skälen till utredningens bedömning Fritidshemmets kompensatoriska uppdrag stadgas genom 1 kap. 4 §. I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Även 14 kap. 2 § sägs ge uttryck för det kompensatoriska uppdraget. Av bestämmelsen framgår att fritidshemmet kompletterar utbildningen i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan, same- skolan och särskilda utbildningsformer som skolplikt kan fullgöras i. Fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation. Utbildningen ska utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Därtill ska fritidshemmet främja allsidiga kontakter och social gemenskap. Enligt skollagens förarbeten ligger i förskolans och skolans upp- drag att alla barn och elever ska ges bästa möjliga förutsättningar att utifrån sina behov och förutsättningar utvecklas så långt som möjligt i enlighet med utbildningens mål. Det kompensatoriska uppdraget handlar således om att skapa ut- jämnande effekter för den enskilda eleven eller barnet. Som framgår av Skolinspektionens refererade rapporter finns ett antagande om att en hög och jämn kvalitet i fritidshemmens verk- samhet skulle gynna elevernas kunskapsutveckling i . Fritidshemmet och vägen dit Fritidshemmets undervisning har i sitt innehåll flera komponenter som på många sätt skulle gagna de barn och elever som inte har tillträde till fritidshemmet. Det framhålls exempelvis att ett väl fun- gerande fritidshem sannolikt har en positiv inverkan på skolresul- taten. Detta uttalande ter sig enligt utredningens mening som själv- klart i synnerhet mot bakgrund av fritidshemmets kompletterande uppdrag till skolan. De utjämnade effekter som tillskrivs välfungerande förskolor och skolor borde i allra högsta grad även tillskrivas fritidshemmet. Det finns således betänkligheter med att fritidshemmet inte erbjuds alla barn, utan enbart för de som har föräldrar som finns i arbete eller studerar. Ett barn med långtidsarbetslösa föräldrar eller ett barn som av andra skäl befinner sig i en segregerad miljö kan därför hamna utanför den undervisning och sociala sfär som fritidshemmet erbju- der, under hela sin skolgång. Staten och kommunerna arbetar på olika sätt med att kompensera för barns olika bakgrunder. För att kunna ge barn likvärdiga förut- sättningar har de statliga stöden bland annat till syfte att stärka upp med mer resurser till områden med låg socioekonomi (jfr exempelvis likvärdighetsbidraget). Fritidshemmets kompensatoriska uppdrag når dock barn i segregerade områden i mycket lägre grad. Detta visar också den statistik som utredningen beställt av Statistiska central- byrån, SCB. Som utredningen tidigare nämnt om utbildningssambandet, det vill säga sambandet mellan social bakgrund och utbildningsresultat, kan skillnader i detta samband till exempel innebära att utrymmet, utrustningen eller möjligheterna till att förkovra sig på andra sätt (som musei- och teaterbesök) är mer gynnsam för lärande i mer väl- situerade familjer, med åtföljande konsekvenser för barnens presta- tioner i skolan. En elev som går i fritidshemmet ska enligt läroplanen exempelvis ta del av förenings-, kultur- och friluftsliv i närområdet. Detta kan visserligen hemmet också ge. Fritidshemmet har emeller- tid, med sitt övergripande kompensatoriska och kompletterande uppdrag, även en möjlighet att stärka denna möjlighet för ett barn som inte får detta i sin hemmiljö. Här spelar fritidshemmet med sitt kompletterande och kompenserande syfte således en viktig roll. Om kvaliteten, likvärdigheten och fritidshemmets kompensato- riska uppdrag ska kunna stärkas i realiteten bör ett allmänt fritids- hem, med samma modell som i förskolan införas. Fritidshemmet och vägen dit kommer på så sätt att fullt ut kunna utgöra en del i det livslånga lärandet. Mot ovan tecknade bakgrund bör det således införas en rätt för alla barn att delta i fritidshemmets utbildning. Fritidshem för barn i utanförskapsområden? Skolor vars elever har det största behovet av det kompensatoriska upp- draget har lägst andel barn som går i fritidshemmet. Ett inledande steg till allmänt fritidshem bör därför vara att utreda möjligheten för kommuner att erbjuda fritidshemmets undervisning till barn i så kallade utanförskapsområden eller segregerade områden. Ett annat alternativ skulle vara ett statsbidrag med ett liknande syfte. Som framgår av statistiken i avsnitt 3.8.3 och 3.8.4 är inskrivningsgraden i fritidshemmet avsevärt mycket lägre i segregerade bostadsområden än i landet i övrigt. Barn i segregerade områden går i fritidshemmet i lägre utsträckning än barn som inte bor i segregerade områden, av alla 6–9-åringar var riksandelen inskrivna och i LUA/URB- områdena var andelen inskrivna. Skillnaden i inskrivningsgrad beror sannolikt av olika faktorer men har troligen sin orsak i sysselsättningsgraden bland barnens vårdnadshavare. Eftersom ett barns placering i fritidshem beror av föräldrarnas förvärvsarbete eller studier, innebär det att barnen i om- råden där de vuxna har en låg sysselsättningsgrad, går i fritidshem- met i lägre utsträckning. Mot bakgrund av fritidshemmets uppdrag och syfte att kompensera och komplettera är detta naturligtvis inte bra. De barn som bäst skulle behöva fritidshemmets undervisning får inte ta del av den undervisningen. Frågan om att utöka möjligheten för barn i utanförskapsområden att delta i fritidshemmets undervisning kräver vidare utredning. In- för en sådan reform behöver dessutom frågan om kapacitet (perso- nal, lokaler och andra resurser) utredas och i särskild ordning. Av denna anledning stannar utredningen vid en bedömning om att ett allmänt fritidshem bör införas samt att det på vägen dit bör införas en möjlighet för barn i utanförskapsområden, som inte har rätt till fritidshemsplacering, att delta i fritidshemmets under- visning. Fritidshemmet och vägen dit 3.7Samlad eller utökad skoldag Samlad eller utökad skoldag är begrepp som ofta nämns i diskussio- ner om fritidshemmets verksamhet. Den s.k. (utredningen om skolans inre arbete) presenterande sitt betänkande där ett viktigt förslag vad den samlade skoldagen, vilket då avsåg att skolan ska ta ansvar för eleverna även utanför lektionstiden.45 I den påföljande propositionen framgick att till grund för förslagen låg en helhetssyn på eleven och dennes skoldag.46 Kommunerna skulle själva få rätt att bestämma, när den samlade skoldagen skulle införas och hur omfattande den skulle vara. I regeringens proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet står att ”möjligheten att bedriva verk- samhet inom fritidshemmets ram och att integrera fritidspedagogisk verksamhet med undervisning inom skolans ram kvarstår. Det innebär att huvudmannen kan organisera arbetet så att fritidshemmets personal även arbetar i skolan, där skolan har det formella ansvaret för sådana insatser. Skolplikten omfattar alltså inte enbart den minsta garanterade undervisningstiden utan även den tid därutöver som kommunen beslutar. Sådan tid kan till exempel avse insatser i skolan under ledning av fritidshemmets personal”. Av 7 kap. 17 § 2 st skollagen framgår att: Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i förskoleklassen och de två lägsta årskurserna, . Den obligatoriska verksamheten i lågstadiet får således omfatta högst totalt. Av timplanen för framgår att i låg- stadiet ska man ha 1 860 totalt antal garanterade timmar. Detta inne- bär att det finns utrymme att utöka antalet timmar i obligatorisk verk- samhet utöver de garanterade timmarna. I den enkät som ställdes till rektorerna i samband med Skolver- kets utvärdering av implementeringen av nya läroplansdelen har av rektorerna svarat ja på frågan Har ni på er skola förlängt skoldagen för alla elever så att även de som inte är inskrivna i fritidshemmet kan ta del av verksamheten? 1975/76:39 om skolans inre arbete m.m. Fritidshemmet och vägen dit Åsikterna går isär, men argument som brukar nämnas för en sam- lad eller utökad skoldag är att det kan förenkla samarbete, planering, kvalitetsarbete och vara bättre ur barnens perspektiv och att alla elever får möjlighet att ta del av fritidspedagogiken. Det kan också underlätta möjligheterna för skolan och fritidshemmet att ta del av exempelvis kultur- och friluftsupplevelser. Skolinspektionen skriver i sin kvalitetsgranskning av fritidshemmet: Granskningen visar dock att andelen elever som är inskrivna i fritids- hem, och därmed har tillgång till fritidshemmets undervisning, varierar stort. I vilken grad och på vilka sätt fritidshemmens utbildning kan bidra till och komplettera förskoleklassens och utbildning varie- rar därmed. För att ge samtliga elever denna möjlighet har en del av de granskade fritidshemmen valt att utöka skoldagen, vilket är något Skol- inspektionen ser positivt på.47 Det finns emellertid också exempel där man försökt ha en utökad eller samlad skoldag och det inte har fallit väl ut. Problem som fram- förts då inkluderar att det riskerar att bli långa skoldagar för barnen och att det kan vara organisatoriskt svårt. Det är också en resurs- fråga. Ett exempel där man försökt ha samlad skoldag är Region som införde detta i sina grundskolor /13. Sam- lad skoldag innebar en höjd elevpeng med och motivet var att stärka samverkan mellan skola och fritidshem samt att öka förutsättningarna för likvärdighet mellan de kommunala grund- skolorna. Ett annat motiv var att det skulle underlätta skolskjutsarna.48 Av Region plan och budget –2019 fram- går att besparingar för , fritidshemmens och förskole- klass innefattar att samlad skoldag som obligatorium avvecklas från , vilket ger ett lägre grundbelopp till skolorna. Utredningen anser att det kan finnas fördelar med samlad eller utökad skoldag men anser inte att det finns skäl att utveckla regleringarna rörande detta. 47Skolinspektionen (2018). Undervisning i fritidshemmet inom områdena språk och kommu- nikation samt natur och samhälle. 48Region , , Verksamhetsberättelse 2019. Fritidshemmet och vägen dit Statistiken i avsnittet är huvudsakligen hämtad om elever och personal i fritidshem /19, om inget annat nämns49. Vissa uppgifter kommer också från en statistikkörning som utredningen beställt från (). 3.8.1Ökning i olika takt har såväl elever som antal anställda och antalet fritidshem ökat, dock i olika takt, vilket illustreras i figuren nedan. Figur 3.1 Utveckling av antal elever och anställda i fritidshem samt antal fritidshem och avdelningar läsåren 2009/10–2018/19 (index /10=100) 49Skolverket (2019). Elever och personal i fritidshem /19. Fritidshemmet och vägen dit Antalet elever som går i fritidshem fortsätter att öka. /19 var nästan 489 900 elever inskrivna i fritidshem vilket innebär en ökning på cirka 5 500 elever () jämfört med läsåret innan. Av alla 6–12-åringar är inskrivna i fritidshem. Det är framför allt 6–9-åringar som går i fritidshem och där är andelen av befolkningen i åldersgruppen som är inskrivna i fritidshem 84 pro- cent. Den andelen har legat fast . Andelen av befolkningen 10–12-åringar som är inskrivna i fritids- hem är lägre men har ökat . /19 var av alla 10–12-åringar inskrivna i fritidshem, var andelen . Figur 3.2 Antal 7–9-åringar (/98) och 6–9-åringar (/99) i befolkningen samt därav inskrivna i fritidshem läsåren 1976/77–2018/1950 50I och med förskoleklassens införande redovisas från och med /99 antalet in- skrivna elever i fritidshem i åldern 6–vilket förklarar tidsseriebrottet. Fritidshemmet och vägen dit Könsfördelningen bland eleverna är relativt jämn: är flickor och är pojkar, det är också fler pojkar i befolkningen i åldersgruppen. Ett antal barn i åldersgruppen 10–12-åringar befinner sig också i öppen fritidsverksamhet. Eftersom barnen inte är inskrivna där finns det inte uppgifter på antalet barn, dock är antalet öppna fritidsverk- samheter cirka 600, vilket legat ganska den senaste tioårs- perioden. Ett antal barn i åldersgruppen 6–12-åringar befinner sig ock- så i pedagogisk omsorg: under /19 var det runt 1 200 barn, vilket är en ökning med 350 barn från närmast föregående läsår. Andelen barn som är inskrivna i fritidshem varierar mellan olika kommungrupper51. I kommungrupperna pendlingskommuner nära storstad respektive storstäder finns högst andel i åldersgruppen 6– 9-åringar: . Lägst andel fanns i landsbygds- kommuner, pendlingskommuner nära mindre stad/tätort och i låg- pendlingskommuner nära större stad där andelen var . I kommungrupperna storstäder och pendlingskommuner nära storstad är det också vanligare än i riket i stort att gå i fritidshem med enskild huvudman: av alla elever i de kommungrupperna är inskrivna i fritidshem i enskild regi. Motsva- rande andel är lägst i landsbygdskommuner med besöksnäring, . 3.8.3Inskrivningsgrad i utsatta områden –2011 hade regeringen lokala utvecklingsavtal (LUA) med ett antal kommuner med stadsdelar med brett utanförskap. Det fanns 38 LUA-områden. gav regeringen i stället stöd till kommuner som arbetade med att utvärdera, inhämta, utbyta och sprida kunskap om sina stadsdelar med brett utanförskap. För att kommunerna skulle få stödet krävdes att de hade stadsdelar med en befolkning på minst 4 000, där färre än förvärvsarbe- tade, fler än hade långvarigt försörjningsstöd, och färre än var behöriga till gymnasieskolan. 51Kommungrupper avser här den uppdelning SKR har i 9 olika kommungrupper. Fritidshemmet och vägen dit ställt uppgifter från SCB vad gäller antal inskrivna barn i fritidshem i dessa LUA/URB-områden. Andel barn inskrivna i fritidshem i hela riket respektive i LUA/URB-områden Totalt 6–12 år 6–9 år 10–12 år Källa: SCB. Man kan i tabellen se att det är stor skillnad mot genomsnittet i landet. var av alla 6–12-åringar inskrivna i fritidshem men i LUA/URB-områdena var den siffran bara 46 pro- cent. Ännu större skillnad var det när man tittar på ålderskategorin 6–9-åringar: riksandelen var men i LUA/URB-områdena var andelen . Utförligare tabeller om inskrivningsgrad i LUA/URB-områden återfinns i bilaga. SCB har också tagit fram uppgifter utifrån barnens födelsebakgrund, där inskrivningen i fritidshem på riksnivå 2018 framgår av tabellen. SOU 2020:34Fritidshemmet och vägen dit Andel inskrivna barn utifrån bakgrund, 2018 Utländsk / svensk bakgrund Inrikes född med två inrikes födda Total 6–12 år Inrikes född med en inrikes och en Inrikes född med två utrikes födda Inrikes född med två inrikes födda 6–9 år Inrikes född med en inrikes och en Inrikes född med två utrikes födda Inrikes född med två inrikes födda 10–12 år Inrikes född med en inrikes och en Inrikes född med två utrikes födda Källa: SCB. Här kan vi bland annat utläsa att det i ålderskategorin 6–är en skillnad på riksnivå på i inskrivningsgrad mellan barn som är inrikes födda med två inrikes födda föräldrar jämfört med barn som är utrikes födda. Fritidshemmen är något färre än . har antalet varierat mellan knappt 4 200 och drygt 4 400, och /19 fanns drygt 4 260 fritidshem. Fritidshemmet och vägen dit munal huvudman är vanligast och står för av fritidshem- men. Det finns nästan 700 fritidshem som bedrivs i enskild regi och de finns i 177 kommuner. Det finns också totalt 14 fritidshem med statlig huvudman. Andelen har varit ungefär densamma . /19 har antalet fritidshemsavdelningar ökat jämfört med närmast föregående läsår, från 12 200 till 12 500. Antalet avdelningar har procentuellt sett ökat mer än antalet elever vilket innebär att den genomsnittliga avdelningsstorleken har minskat. Den senaste tioårs- perioden har dock avdelningarna växt. Tabell 3.3 Elever per avdelning i fritidshem per huvudmannatyp läsåren 2009/10–2018/19 Elever per avdelning i fritidshem * Fram ingick fritidshem med statlig huvudman i redovisningen av enskild huvudman. Antalet elever per avdelning varierar regionalt: den genomsnittliga avdelningsstorleken i kommungruppen storstäder var 46,3 elever per avdelning att jämföra med landsbygdskommuner med besöksnäring där det var 32,3 elever inskrivna per avdelning. Fritidshemmet och vägen dit Antalet anställda i fritidshem har ökat kontinuerligt . /19 ökade antalet anställda i fritidshem med till 39 700 (i heltidstjänster räknat 23 900) från läsåret innan. Nytt i statistiken är att /18 samlar in upp- gifter om vilken typ av tjänst personalen i fritidshem har: typ av tjänst ska då motsvara de faktiska arbetsuppgifterna. Under /19 hade av personalen en tjänst som lärare. av alla anställda i fritidshem är kvinnor, av de som har tjänst som lärare och av de som har en tjänst som annan pedagogisk personal. Andelen män har ökat kontinuerligt , har andelen ökat från . Tabell 3.4 Antal anställda i fritidshem läsåren 2009/10–2018/19 Anställda omräknat till heltidstjänster Kvinnor (%) Män (%) har legitimationskravet trätt i kraft i fritidshemmet men när statistiken som beskrivs här togs fram behövdes inte legitimation för att bedriva och ha ansvaret för undervisningen. Dock behövdes en lärarutbildning med inriktning mot arbete i fritidshem eller en svensk eller utländsk högskoleutbildning avsedd för arbete som fritidspedagog eller motsvarande. I undervisningen i fritidshemmet Fritidshemmet och vägen dit får det även finnas annan personal med utbildning eller erfarenheter som främjar elevernas eller barnens utveckling och lärande. Sådan annan personal kan t.ex. vara fritidsledare och barnskötare. /19 hade av personalen i fritidshem en pedagogisk högskoleexamen52. Det är den lägsta andelen som upp- mätts sedan tidsserien påbörjades och en minskning med jämfört med föregående läsår. hade annan utbildning inom pedagogik eller social omsorg och saknade utbildning för arbete med barn. har antalet anställda i fritidshem som har en pedagogisk högskoleexamen eller annan utbildning inom pedagogik eller social omsorg varit relativt stabilt, medan personalen som saknar utbildning för arbete med barn har ökat från cirka 4 000 /10 till närmare 10 000 anställda /19. Figur 3.3 Anställda i fritidshem (omräknat till antal heltidstjänster) efter utbildning /10–2018/19 Totalt sett är det närmare 35 600 inskrivna elever (motsvarande 7 pro- cent av alla inskrivna elever) som helt saknar personal med pedago- gisk högskoleexamen. 52Med pedagogisk högskoleexamen avses förskollärar-, fritidspedagog- eller lärarexamen och är därför endast ett grovt mått på om personalen har en relevant utbildning för att arbeta i fritidshem. Fritidshemmet och vägen dit Personalens utbildningsnivå skiljer sig mellan kommunala och fristående fritidshem. Medan av personalen i kommunala fritidshem har en pedagogisk högskoleexamen är motsvarande andel i fristående fritidshem . Det finns en stor andel fritidshem som inte har någon personal med pedagogisk högskoleexamen: i de kommunala fritidshemmen är det av skolorna och i skolor med enskild regi är andelen . Fritidshemspersonalens utbildningsnivå varierar även regionalt. Högst andel fritidshemspersonal med pedagogisk högskoleexamen har kommuner i mindre städer/tätorter och större städer, , och lägst andel har landsbygdskommuner med besöks- näring och pendlingskommuner nära storstad, 28 respektive 30 pro- cent. finns det krav på lärarlegitimation och behörighet för att få bedriva och ansvara för undervisning i fritids- hemmet. Av de närmare 13 500 anställda som hade en tjänst som lärare i fritidshem /19 hade cirka 3 500 (knappt 26 pro- cent) fått en legitimation med behörighet för att undervisa i fritids- hemmet fram till . Ny statistik har presenterats som visar att av de cirka 13 100 an- ställda som har en tjänst som lärare i fritidshemmet /20 har fått en lärarlegitimation med behörighet för att undervisa i fritidshemmet. Andelen behöriga lärare är högre i kom- munala fritidshem jämfört i fri- stående fritidshem.53 53Skolverket (2020). Elever och personal i fritidshemmet /20. Fritidshemmet och vägen dit redovisar fem olika mått för personal- och lärartäthet i fritidshem: •antal elever per anställd •antal elever per anställd omräknat till heltidstjänster •antal elever per lärare •antal elever per lärare omräknat till heltidstjänster •antal elever per lärare med behörighet. ”Antal elever per anställd” och ”antal elever per anställd omräknat till heltidstjänster” har redovisats parallellt /12. Sedan uppgift om typ av tjänst började samlas in /18 har även kunnat presentera måtten ”antal elever per lärare” och ”antal elever per lärare omräknat till heltidstjänster”. I statistiken för /19 tillkommer måttet ”antal elever per lärare med behörighet”. Tjänstgöringsgraden i fritidshem påverkar tolkningen av olika mått Den tid som personalen i genomsnitt är verksam i fritidshem, har förändrats . var den och var den . Att tjänstgöringsgraden i fritidshem har sjunkit innebär bland annat att personalen i större utsträckning än tidigare endast är verksam i fritidshem endast när eleverna är där. /19 är den genomsnittliga tjänstgöringsgraden , vilket är i nivå med föregående läsår. Övrig arbetstid kan personalen vara i annan verksamhet, t.ex. i förskoleklass och/eller grundskola. Liksom förra läsåret arbetar av personalen i fritidshem även i för- skoleklass och/eller grundskola. Personal- och lärartäthetsmåtten som är omräknade till heltids- tjänster tar inte hänsyn till att fritidshemmet inte är öppet alla timmar och inte heller till att personalen inte är i verksamheten . presenterar ett fiktivt exempel: ett fritidshem med 30 elever skulle kunna ha tillgång till två anställda, som båda Fritidshemmet och vägen dit arbetar i fritidshem. till antalet anställda har eleverna då tillgång till 2 anställda respektive 1,2 heltidstjänster. Personaltät- heten baserat på anställda blir då 15 barn och baserat på heltids- tjänster 25 barn. Eftersom fritidshemspersonalen är i verksamheten när eleverna är där, beskriver måttet ”antalet elever per anställd” re- spektive ”antalet elever per lärare” och ”antal elever per lärare med behörighet” den faktiska personal- respektive lärartätheten på ett mer adekvat sätt än motsvarande mått omräknat till heltidstjänster. Personaltätheten har minskat på lång sikt men ökat marginellt Personaltätheten i fritidshem mätt i antal elever per anställd ökar för fjärde läsåret i rad. Jämfört med föregående läsår är dock ökningen av personaltätheten marginell. Varje anställd ansvarar nu i genom- snitt för 12,3 elever jämfört med 12,5 elever /18. Även mätt i antalet elever per heltidstjänst har personaltätheten ökat jäm- fört med läsåret innan, 20,5 jämfört med 20,9 elever per heltids- tjänst 2017/18.