sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — Med början har infört obligatorisk skolgång från ålder.13 Det inne- bär att alla barn i åldrarna 3–måste skrivas in i en offentlig eller privat skola eller i en förskola, om inte barnets vårdnadshavare för- klarar att man själv undervisar barnet eller låter undervisa barnet i hemmet. I sådana fall kommer ansvarig myndighet att kontrollera att denna undervisning överensstämmer med den obligatoriska under- visningen. Reformen innebär att åldern för obligatorisk skolstart sänkts från 6 till . Barn i har därmed skolplikt från 3 till . Redan innan den obligatoriska förskolan infördes deltog i genom- snitt av de franska 3-åringarna i förskola, men deltagandet varierade utifrån barnens socioekonomiska bakgrund. Närvaron i för- skolan följde samma mönster. Syftet med reformen är att minska ojäm- likheten mellan barn genom att ge dem en möjlighet att tillägna sig det franska språket och väcka lusten att lära. Nästan var fjärde fransk elev i första klass saknar kunskap om vad bokstäverna i alfabetet heter och hur de låter, trots att det är grundläggande för att kunna lära sig läsa. En av förskolans viktigaste uppgifter är därför 13Ministère de l’Education nationale et de la jeunesse (2019) s. 13. att ge barnen grundläggande kunskaper i det franska språket och ett rikt ordförråd. Att undervisningen är obligatorisk innebär som huvudregel att barnet måste närvara i verksamheten under skoltid, dvs. hela skol- dagen. Viss flexibilitet erbjuds dock för barn i de lägsta förskoleåld- rarna, om vårdnadshavarna så begär. Ett barn i åldern 3–som om- fattas av obligatoriet kan tillfälligt få fullgöra obligatoriet i lekskola (Jardin d’Enfants). Det finns ingen generell rätt till förskola (voorschoolse of vroeg- schoolse educatie, VVE) i . Kommunerna är dock skyl- diga att erbjuda barnomsorg för barn i åldrarna 2–2,5 till som riskerar att inleda med bristande kunskaper i neder- ländska. Även om verksamheten främst riktar in sig för barn med sociala och utvecklingsmässiga svårigheter är verksamheten i princip öppna för alla barn. Organisering av och innehåll i verksamheten är upp till den enskilda kommunen att avgöra.14 Barn i har skolplikt för heltidsstudier från 5 till och därefter för deltidsstudier . I stort sett alla barn börjar dock skolan redan . består av två förberedande årskurser och sex ordinarie skolår. Där- efter finns tre typer av gymnasieskolor av olika längd.15 Barn som har en bristande språkutveckling eller språkförsening får undervisning inom VVE. Verksamheten administreras av kom- munerna och syftar till att förebygga, upptäcka och ta itu med utbild- ningsnackdelar i ett tidigt skede, t.ex. inom språkområdet. En utbild- ningsnackdel kan vara om vårdnadshavarna inte pratar nederländska med barnet. VVE innebär lärande på ett lekfullt sätt i en miljö som stimulerar språkutvecklingen, t.ex. genom läsning. Den pedagogiska personalen måste själv ha en viss språknivå när det gäller nerderländska såväl muntligt som när det gäller läsning. Verksamheten syftar till att barn med utbildningsnackdelar ska kunna koncentrera sig bättre och få 14https://eacea.ec.europa.eu/national-policies//content/organisation-early- childhood-education-and-care-3_en, hämtat . 15www.ui.se/landguiden/lander-och-omraden//nederlanderna/utbildning/, hämtat . ett större ordförråd inför skolstarten , när skolplikten träder in. Vid behov fortsätter sedan VVE-verksamheten . Det är kommunerna som genom uppsökande verksamhet, t.ex. vid barnavårdscentraler, bestämmer vilka barn som är berättigade till VVE och informerar barnets vårdnadshavare om detta. Kommuner får pengar från regeringen för att stödja barn med risk för utbild- ningsnackdelar. Det finns en mängd olika program för tidig utbildning inom VVE, varav de flesta är inriktade på att hjälpa elever med språklig nackdel. De riktar sig också till barnets socioemotionella, kognitiva och motoriska utveckling. 6Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys I det här kapitlet behandlar utredningen uppdraget att analysera de huvudsakliga orsakerna till att vissa grupper av barn i lägre grad del- tar i förskolans verksamhet. fanns det cirka 610 000 barn i åldersgruppen 1–i . De flesta, , av dessa barn var inskrivna i förskolan. En fjärdedel av barnen i åldersgruppen, 156 000 barn, hade utländsk bakgrund.1 Bland dessa var cirka 31 000 barn utrikes födda, vilket mot- svarar av alla barn i åldersgruppen.2 6.2.1Utrikes födda barn och deras familjer Ett stort fokus i utredningens direktiv, och därmed i flera av utred- ningens förslag, är nyanlända barn som har behov av bättre språk- utveckling i svenska. Vi vill därför inledningsvis redogöra för vilka barn det kan röra sig om och hur deras situation ser ut. 1Med utländsk bakgrund avses barn som är födda utrikes eller inrikes med två utrikes födda vårdnadshavare. Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys Utrikes födda är en heterogen grupp Det har drygt 1,3 miljoner människor invandrat till Sverige.3 Den relativt stora invandringen har lett till att antalet utrikes födda har blivit allt fler och är en femtedel av befolkning född utanför . Det finns olika skäl till att människor beviljas uppehållstillstånd i , t.ex. att de ska arbeta eller studera här, flytta till en anhörig eller söka skydd undan krig och förföljelse. var an- höriginvandring det vanligaste skälet till att en person flyttar till , men är arbetsmarknadsskäl den vanligaste grun- den för uppehållstillstånd. Arbetskraftsinvandringen var mer än dub- belt så hög 2019 som 2009. I figur 6.1 redovisas utvecklingen under se när det gäller de olika grunderna för uppehålls- tillstånd. Figur 6.1 Beviljade uppehållstillstånd 2009–2019 Uppdelat utifrån skäl för uppehållstillstånd 2009 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 Källa: statistik. En stor andel av dem som beviljas uppehållstillstånd i är barn. Av de 118 000 personer som beviljades uppehållstillstånd 2019 var drygt 36 000 barn. I tabell 6.1 redovisas hur många vuxna och barn Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys som beviljades uppehållstillstånd i samt på vilka grunder uppehållstillstånden har beviljats. Beviljade uppehållstillstånd 2019 (antal) Källa: statistik, siffrorna är avrundade. Tabellen illustrerar att gruppen utrikes födda med uppehållstillstånd i är mycket heterogen. Deras förutsättningar och behov kan skilja sig mycket åt beroende på familjens situation i hemlandet och skälen för uppehållstillstånd. För att ytterligare åskådliggöra varia- tionen inom gruppen utrikes födda barn beskriver vi i det följande de olika grunderna för uppehållstillstånd. Arbetstagare, egna företagare och studenter beviljades drygt 43 000 personer uppehållstillstånd i av arbetsmarknadsskäl. Det innebär att de har fått tillstånd att flytta till för att arbeta, driva företag, forska eller praktisera. I siffran ingår även tillstånd för drygt 15 000 personer som är anhö- riga till de personer som fått uppehållstillstånd av arbetsmarknads- skäl. Den som vill flytta till för att arbeta måste ha fått ett arbetserbjudande från en arbetsgivare i och en lön som det är möjligt att försörja sig på. Även den som vill flytta till för att starta eller driva eget företag behöver kunna visa att han eller hon kan försörja sig och sin eventuella familj för att beviljas uppehålls- tillstånd.4 4www.migrationsverket.se//Migration-till-Sverige/Olika-skal-for- uppehallstillstand.html, hämtat . Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys beviljades även närmare 16 000 gäststudenter och deras anhöriga uppehållstillstånd för att studera i . För att få uppehållstillstånd för studier krävs att studenten har blivit antagen till heltidsstudier i och kan försörja sig under studietiden.5 EU/EES-medborgare har uppehållsrätt i , vilket betyder att de har rätt att arbeta, studera eller bo här utan att ansöka om uppe- hållstillstånd. Uppehållsrätten gäller för den som t.ex. är arbetstagare, egen företagare, student eller har tillräckliga medel för att försörja sig i . EU/EES-medborgare som inte har uppehållsrätt kan ansöka om uppehållstillstånd för att bo tillsammans med en familje- medlem som är bosatt i . Närmare 10 000 EU/EES-medborg- are beviljades uppehållstillstånd 2019.6 Närmare 32 000 personer beviljades uppehållstillstånd av anknytnings- skäl 2019. I den gruppen finns anhöriga till personer som är svenska medborgare och till utländska medborgare med permanent uppehålls- tillstånd eller tidsbegränsat uppehållstillstånd med flyktingstatus. För att få uppehållstillstånd måste den som bor i kunna för- sörja sig själv och de familjemedlemmar som ansöker om uppehålls- tillstånd. Som familjemedlem räknas make eller maka, registrerad part- ner eller sambo samt barn . Vuxna syskon eller föräldrar till vuxna barn kan normalt inte få uppehållstillstånd som anhörig.7 I gruppen som beviljades uppehållstillstånd av anhörigskäl finns anhöriga till flyktingar (cirka 7 000 personer), övriga anhöriga, t.ex. ut- ländska medborgare som gifter sig med svenska medborgare (cirka 16 000 personer) och barn som är födda i av en förälder som har permanent uppehållstillstånd (cirka 9 000 personer). Bland dem som beviljades uppehållstillstånd på denna grund finns personer med olika förutsättningar och behov. Det är t.ex. bara de som är anhöriga till personer som beviljats uppehållstillstånd och som har flykting- 5www.migrationsverket.se//Migration-till-Sverige/Olika-skal-for- uppehallstillstand.html, hämtat . Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys status som är en del av etableringsuppdraget och har rätt till en eta- bleringsplan. En person som är förföljd eller riskerar förföljelse eller omänsklig behandling i sitt hemland kan söka asyl i . Asyl beviljas den som bedöms vara flykting enligt eller alter- nativt skyddsbehövande i enlighet med EU:s skyddsgrundsdirektiv. I gruppen ingår även cirka 5 000 kvotflyktingar som har fått vidare- bosättning i Antalet asylsökande i började öka 2012 efter att ha legat relativt på 15 000–35 000 personer talet.9 Kulmen nåddes 2015 då fler än 160 000 personer sökte asyl i , varav omkring 35 000 var ensamkommande flyktingbarn. Det ledde till en rad åtgärder för att minska antalet asylsökande och anpassa asyllagstiftning till EU:s miniminivå. Bland annat infördes gränskontroller, begränsade möjligheter till familjeåterför- ening och tillfälliga uppehållstillstånd. Som framgår av tabell 6.2 har det lett till en kraftig minskning av antalet asylsökande till . Det har även medfört att antalet beviljade uppehållstillstånd av asyl- skäl har minskat markant – från närmare 72 000 personer 2016 till drygt 17 000 personer 2019.10 De största flyktinggrupperna som fick uppehållstillstånd 2019 kommer (i storleksordning) från , , , , statslösa och . 8www.migrationsverket.se//Migration-till-Sverige/Olika-skal-for- uppehallstillstand.html, hämtat . Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analysSOU 2020:67 Inkomna asylansökningar (antal) Barn 0–6 år barn* 0–6 år Källa: statistik, siffrorna är avrundade. *Ett ensamkommande barn är en person som kommit hit och sökt asyl utan sina föräldrar eller annan legal vårdnadshavare. bedömer att antalet asylsökande kommer att vara cirka 21 000 personer 2020–2023, vilket är en fortsatt låg nivå jämfört med –2016.11 I sammanhanget bör framhållas att den nuvarande migrationslagstiftningen till viss del är tillfällig och gäller i avvaktan på att en ny migrationslagstiftning ska tas fram och träda i kraft. Beroende på hur den nya migrationslagstiftningen kommer att se ut är det troligt att den kan komma att påverka såväl antalet asyl- sökande som antalet personer som beviljas uppehållstillstånd som skyddsbehövande. Utöver de barn som har invandrat till och som har beviljats någon form av uppehållstillstånd fanns det cirka 4 100 barn med okänd bakgrund inskrivna i förskolan.12 I den gruppen ingår barn som saknar svenskt personnummer, t.ex. barn som kommit till genom anhöriginvandring, eller barn som söker asyl. Även barn som vistas i landet utan stöd av myndighetsbeslut eller författ- ning ingår i gruppen barn med okänd bakgrund. Därutöver finns ett mindre antal barn som av olika skäl lever med skyddade personupp- gifter; även de ingår i gruppen med okänd bakgrund. 11Migrationsverket (2020). 12Skolverket (2020a). Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys Asylsökande barn har rätt till förskola på samma villkor som alla andra barn i . Kommuner som har asylsökande barn i åldrarna 3–i allmän förskola kan få ersättning för detta från Migrations- verket. Sådan ersättning kan dock inte beviljas för förskola utöver den allmänna förskolan, dvs. för fler än eller för barn som är . En förutsättning för att kommunen ska kunna erbjuda förskola till asylsökande barn är dock att kommunen vet vilka barn som vistas i kommunen. Skolinspektionens tillsyn visar att många kommuner har låg kunskap om hur många asylsökande barn i skolåldern som vistas i kommunerna.13 får inte lämna information om asylsökande barn till kommunen utan att vårdnadshavaren har godkänt det. Vårdnads- havare till ett asylsökande barn som vill att barnet deltar i förskolan måste därför antingen lämna medgivande om att skickar information om barnet till kommunen eller själva kontakta kommunen och berätta att de vill att barnet ska få en plats i förskolan. Under utredningens samtal med kommuner har det framkommit att det finns brister i information till kommunerna när det gäller vilka asylsökande barn som bor i kommunen. Dessa brister beror bl.a. på att kravet att vårdnadshavaren måste samtycka innan uppgifter om barnet kan lämnas över till kommunen medför att kommunerna får informationen om barnet sent, eller inte alls. Det gör att barn får vänta onödigt länge innan de får börja i förskolan eller skolan. Denna brist har även identifierats av , som i en skrivelse till regeringen föreslagit en författningsändring på området. Den efterfrågade författningsändringen innebär att Migra- tionsverket ska ha en uppgiftsskyldighet gentemot kommunerna när det gäller information om asylsökande barn i skolåldern som anländer till . Skrivelsen bereds inom (dnr U2017/04998/S och dnr Ju2019/02015/SIM). 13Skolinspektionen (2015b). Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys fanns det 9 750 förskolor med cirka 522 000 inskrivna barn i Sverige.14 Antalet barn i förskolan har ökat med cirka 75 000 barn ; 2009 fanns cirka 446 000 inskrivna barn i förskolan. En fjärdedel av barnen i förskolan, , har utländsk bak- grund. Andelen barn i förskolan med utländsk bakgrund har ökat , från 2014, vilket är där det finns uppgifter om antalet barn med utländsk bakgrund i förskolan. Som vi har redogjort för i avsnitt 6.2.2 finns i förskolan också barn med okänd bakgrund. Cirka 4 100 barn i förskolan hade okänd bak- grund 2019. Det är en ökning jämfört med , men en minskning jämfört med , då det fanns nästan 6 000 barn med okänd bak- grund i förskolan. Barn med okänd bakgrund saknar personnummer och finns inte i () befolkningsregister. De ingår där- för inte i den statistiska analysen om barns inskrivningsgrad i för- skolan i detta kapitel, om inget annat anges. De allra flesta barn i deltar i förskolan. Sammanlagt var av barnen i åldrarna 1–inskrivna i förskolan . Andelen inskrivna barn har ökat något . var av barnen i åldrarna 1–inskrivna i förskolan. Andelen inskrivna barn är lägre i de yngre åldrarna och högre bland de äldre barnen, se figur 6.2. Bland 5-åringarna var in- skrivna i förskolan hösten 2019.15 av barnen i åld- rarna 1–är i stället inskrivna i pedagogisk omsorg. 15Enligt statistik från . Enligt statistik är andelen 5-åringar som är inskrivna i förskolan . siffror inkluderar barn med okänd bak- grund i de barn som är inskrivna i förskolan. Dessa barn saknar personnummer i registren och är eventuellt inte folkbokförda. I antalet barn i befolkningen ingår enbart folkbokförda barn, vilket kan innebära en överskattning av andelen inskrivna barn i statistik. SOU 2020:67Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys Andel inskrivna barn i förskola eller pedagogisk omsorg 2019 Lägre inskrivningsgrad bland utrikes födda barn Barn med utländsk bakgrund16 är i lägre utsträckning inskrivna i för- skolan, och bland dessa är utrikes födda barn inskrivna i ännu lägre utsträckning. Bland 3–5-åringar med svensk bakgrund var inskrivna i förskolan . Bland 3–5-åringar med utländsk bakgrund var motsvarande andel . Totalt av de utrikes födda barnen i åldrarna 3–var inskrivna i förskola . Ytterligare av de utrikes födda barnen var in- skrivna i pedagogisk omsorg.17 Andelen inskrivna barn i förskolan har varit relativt stabilt . Det finns dock tydliga nivåskillnader mellan utrikes och inrikes födda barn. var av de utrikes födda barnen i åldersgruppen 1–inskrivna i förskolan, att jämföra av de inrikes födda barnen i samma åldersgrupp. I ålders- gruppen 3–var andelen inskrivna bland utrikes födda barn och bland inrikes födda barn. 16Med utländsk bakgrund avses barn som är födda utrikes eller inrikes med två utrikes födda vårdnadshavare. Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys en ökning av inskrivningsgraden bland utrikes födda barn. Detta gäller både för de yngre barnen (1–), där andelen inskrivna 2016 var , och bland de äldre barnen (3–), där andelen in- skrivna 2016 var , se figur 6.3.18 Figur 6.3 Andel inskrivna barn i förskolan 2014–2019 (procent) Uppdelat utifrån åldersgrupper samt inrikes och utrikes födda barn 1–inrikes födda 1–utrikes födda 3–inrikes födda 3–utrikes födda Observera att Y-axeln är bruten. Lägre deltagande bland barn med svag socioekonomisk bakgrund Andelen inskrivna barn skiljer sig också åt beroende på vårdnads- havarnas utbildningsnivå och förvärvsarbetesstatus. Barn med vård- nadshavare som har låg utbildning och barn från hem där ingen eller endast en av vårdnadshavarna förvärvsarbetar är i lägre utsträckning inskrivna än barn från familjer med två förvärvsarbetande vårdnads- havare. Bland barn i åldersgruppen 3–där vårdnadshavarna hade högst förgymnasial utbildning var av barnen inskrivna. Bland barn med vårdnadshavare med högst gymnasial eller eftergym- nasial utbildning var andelen inskrivna barn högre, , se figur 6.4. Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys Figur 6.4 Andel inskrivna barn (3–) i förskola eller pedagogisk omsorg uppdelat på vårdnadshavares utbildningsnivå (procent) För av barnen saknas uppgifter om vårdnadshavarnas utbildningsnivå. Observera att Y-axeln är bruten. Andelen inskrivna barn skiljer sig också kraftigt åt beroende på om vårdnadshavarna förvärvsarbetar eller inte.19 Bland barn i åldersgrup- pen 3–med två förvärvsarbetande vårdnadshavare är inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg. Bland barn med endast en förvärvsarbetande vårdnadshavare är inskrivna. Lägst är inskrivningsgraden bland barn där ingen av föräldrarna förvärvs- arbetar; av de barnen är inskrivna i förskola eller pedago- gisk omsorg, se figur 6.5. 19Även föräldralediga föräldrar är registrerade som förvärvsarbetande i Statistiska central- byråns statistik. Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys Figur 6.5 Andel inskrivna barn (3–) i förskola eller pedagogisk omsorg uppdelat på vårdnadshavares status vad gäller förvärvsarbete 2019 (procent) Uppgifter om förvärvsarbetesstatus avser . Föräldralediga vårdnadshavare räknas som förvärvsarbetande. Observera att Y -axeln är bruten. 6.4Barn som inte är inskrivna i förskolan fanns det cirka 22 000 folkbokförda barn i åldrarna 3– som inte var inskrivna i förskolan.20 En del av dessa, omkring 6 200 barn, var i stället inskrivna i pedagogisk omsorg, men cirka 15800 barn i åldrarna 3–var inte inskrivna i vare sig förskola eller pedagogisk omsorg. Det motsvarar av alla barn i ålders- gruppen. Drygt hälften, , av dem har utländsk bakgrund, att jämföra av samtliga barn i åldersgruppen 3–. Totalt av 3–5-åringarna som inte var inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg var utrikes födda, jämfört av samtliga barn i åldersgruppen. Barn med svag socioekonomisk bakgrund är överrepresenterade Det är vanligare att barn som inte är inskrivna i förskola eller peda- gogisk omsorg har föräldrar med låg utbildning. av de barn som inte är inskrivna i vare sig förskola eller pedagogisk Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys omsorg kommer från hem där båda vårdnadshavarna har förgymna- sial utbildning.21 Motsvarande siffra för alla barn i åldrarna 3–är . För av de barn som inte var inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg saknas uppgifter om vårdnads- havarnas utbildning i SCB:s register. Motsvarande siffra för alla barn i åldersgruppen är . Det är också vanligare att barn som inte är inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg har vårdnadshavare som saknar förvärvs- arbete. Omkring en tredjedel, , av barnen i åldersgruppen 3–som inte är inskrivna i vare sig förskola eller pedagogisk om- sorg har ingen förvärvsarbetande vårdnadshavare. Motsvarande siffra för alla barn i åldersgruppen 3–är . Ytterligare en tredjedel, , av barnen i åldersgruppen som inte är inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg har endast en förvärvsarbetande vårdnadshavare, att jämföra för alla barn i åldersgruppen. Knappt en tredjedel, , av barnen i åldersgruppen som inte är inskrivna i förskola eller pedagogisk om- sorg har två förvärvsarbetande vårdnadshavare, att jämföra för alla barn i åldrarna 3–. 6.4.1Deltagandet varierar mellan olika kommuner Hur många barn som är inskrivna i förskolan skiljer sig åt mellan olika kommuner. Andelen 3–5-åringar som är inskrivna i förskola eller pedagogisk omsorg varierar mellan i kommunen med lägst deltagande till i kommunen med högst deltagande.22 Antalet barn i åldersgruppen 3–som inte deltar i förskola eller pedagogisk omsorg skiljer sig också stort åt mellan kommunerna, vil- ket till viss del hänger samman med kommunernas befolkningsstor- lek och demografi. I en kommun finns bara ett barn som inte är in- skrivet i förskola eller pedagogisk omsorg, medan det i den kommun som har flest barn som inte är inskrivna rör sig om fler än 2 000 barn. I 52 av landets kommuner är det färre än 10 barn som inte deltar i vare sig förskola eller pedagogisk omsorg. Cirka 3 800 barn, eller 25 pro- cent, av de omkring 15 800 barn i som inte är inskrivna i vare Lägst deltagande hade kommun och högst deltagande hade kommun. Barn som inte deltar i förskolan – statistik och analys sig förskola eller pedagogisk omsorg bor i någon av de tre storstads- kommunerna 6.5Vissa inskrivna barn har hög frånvaro Med tillgänglig statistik går det att redovisa hur stor del av barnen i olika grupper som är inskrivna i förskolan. Men statistiken visar inte i vilken utsträckning de inskrivna barnen faktiskt också deltar i för- skolan. I utredningens kontakter med kommuner har det framkom- mit att det inte är ovanligt att barn som är inskrivna i förskolan har hög och långvarig frånvaro. Kommunerna beskriver även att det ofta är nyinvandrade barn som är inskrivna i förskolan men som inte del- tar i verksamheten. Det är dock svårt att säga hur utbrett detta pro- blem är, eftersom det saknas nationell statistik om närvaro respektive frånvaro för barn som är inskrivna i förskolan. De senaste uppgifterna om genomsnittlig vistelsetid i förskolan är från föräldraundersökning 2012. Där konstaterades att den genomsnittliga närvaron i förskolan hade ökat . När- varon var dock lägre för barn till arbetslösa eller föräldralediga vård- nadshavare.24 Rapporten undersökte däremot inte skillnaden i närvaro mellan barn med svensk bakgrund, utländsk bakgrund eller nyinvand- rade barn. 6.6Orsaker till att barn inte deltar i förskolan Det är svårt att uttala sig med säkerhet om varför vissa vårdnads- havare väljer att inte ha sina barn i förskolan.