sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — När det gäller flickor och pojkar med annat modersmål än svenska anges i skollagen att förskolan ska medverka till att barnen får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål (8 kap. 10 §). Det finns också bestämmelser om för- skola på vissa nationella minoritetsspråk. Som regel är alltså svenska huvudspråk i förskolan. Svenska språ- kets ställning i förskolan har ytterligare förstärkts i den reviderade läroplanen för förskolan (SKOLFS 2018:50) som trädde i kraft . Enligt denna läroplan (Lpfö 18) ska förskolan lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska, genom att uppmuntra och ta tillvara deras nyfikenhet och intresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimulerande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. ska ge barnen förutsättningar att kunna tänka, lära och kommunicera i olika sammanhang och för skilda syften. Enligt läroplanen ska för- skolan vidare ge varje barn förutsättningar att bl.a. utveckla ett nyan- serat talspråk och ordförråd samt både det svenska språket och sitt modersmål, om barnet har ett annat modersmål än svenska. Det finns också särskilda skrivningar i läroplanen om främjandet av språkut- vecklingen för barn som tillhör de nationella minoriteterna och för barn som har behov av teckenspråk. Hur kan nyanländas barn få rätt till en obligatorisk förskola med språkutveckling? En rätt till en obligatorisk förskola med språkutveckling kan vara ett sätt att erbjuda förskola till fler barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet. Syftet är att ge barnen bättre förut- sättningar inför skolstarten. Undervisningen för dessa barn ska rym- mas inom den ordinarie utbildningen i förskolan och ha ett särskilt fokus på barnens andraspråksutveckling i svenska. Huvudmännen ska själva kunna välja hur verksamheten ska organiseras. Enligt den tidi- gare nämnda rekommendationen från Europeiska unionens råd avses med förskoleverksamhet tillhandahållande av utbildning och omsorg fram till åldern för obligatorisk skolstart. Det finns ett behov av att definiera begrepp som t.ex. nyanlända när det gäller vilka barn som ska ha rätt till en obligatorisk förskola. I utredarens uppdrag ingår där- för att tydliggöra innebörden av de begrepp som utredaren använder sig av i sina förslag. Om vissa barn i ska få rätt till en verksamhet får givetvis inte avgränsningen av gruppen vara diskriminerande. Såväl personer med svensk som utländsk bakgrund kan diskrimineras enligt diskri- mineringslagen (2008:567). De flesta som omfattas av begreppet nyanlända har ett annat etniskt ursprung än svenskt, vilket kan väcka frågor om direkt eller indirekt diskriminering. Denna problematik behandlas bl.a. i propositionen Fler elever i fler skolor (prop. 2015/16:84 s. 15 f.). Barnets rätt till utbildning enligt arti- kel 28.1 i ska vidare förverkligas på grundval av lika möjligheter, dvs. tillförsäkras varje barn utan diskriminering. •analysera de rättsliga förutsättningarna för och undersöka hur ny- anländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligato- risk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan med fokus på språkutveck- ling i svenska, •utreda och föreslå hur ett obligatorium kan utformas, och •om förutsättningarna finns, lämna författningsförslag och övriga förslag som bedöms nödvändiga, bl.a. vad gäller kretsen av barn (i åldern 3–) och verksamhetens omfattning (minst ). Uppdraget att öka andelen kvalificerad personal för att barnen ska få en god språkutveckling i svenska Förskolans personal är avgörande för undervisningens kvalitet Det krävs kvalificerad personal i alla förskolor för att undervisningen ska ha en hög kvalitet och för att förskolans språkutvecklande upp- drag ska kunna utföras professionellt. Det råder dessvärre stor brist på utbildade förskollärare och barnskötare i delar av landet. ökar andelen personal som inte har någon utbildning alls för arbete med barn, i takt med att bl.a. barnkullarna ökar. Personalens kompetens är avgörande för att alla barn i förskolan ska få en likvärdig utbildning. Undervisning i förskolan ska ske under ledning av förskollärare. Endast den som har legitimation som förskollärare och är behörig för undervisning i förskolan får bedriva undervisningen. Utöver förskollärare får det i undervisningen i för- skolan finnas annan personal, t.ex. barnskötare, med sådan utbild- ning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas (2 kap. 13 och 14 §§ skollagen). Om det inte finns någon som upp- fyller kraven på legitimerad och behörig förskollärare att tillgå inom huvudmannens organisation får en annan förskollärare bedriva under- visningen. En sådan förskollärare ska bl.a. vara lämplig och får anstäl- las högst i sänder (2 kap. 18 §). Det är dock ovanligt att sådana anställningar görs. I förskolans läroplan finns särskilda riktlinjer för vad förskollärare ska ansvara för. rade läroplan (SKOLFS 2018:50), som trädde i kraft , har ett särskilt avsnitt som ytterligare förtydligar förskollärares an- svar i undervisningen införts. I statistik som avser framgår det att bland landets 9 800 förskoleenheter fanns det 300 förskolor med cirka 7 800 barn som helt saknade legi- timerade förskollärare. Av dessa förskolor har majoriteten enskild huvudman, 189 förskolor med 5 300 barn. I dessa förskolor finns allt- så ingen legitimerad förskollärare som tar ansvar för undervisningen. Det behövs kompetenssatsningar i fråga om barns språkutveckling erbjuder kompetensutveckling för personalen i för- skolan inom många områden. Inom satsningen Läslyftet ges kompe- tensutveckling i språk-, läs- och skrivdidaktik. Läslyftet är baserad på aktuell forskning i förskolan och handlar inte bara om att läsa. Det handlar om att erbjuda både de yngre och äldre barnen tillfällen att utveckla språket. Allt material finns samlat i moduler på Lärpor- talen på webbplats. Fem moduler är särskilt riktade till förskolan: Skapa och kommunicera, Läsa och berätta, Natur, teknik och språkutveckling, Utforska skriftspråket och Flera språk i barn- gruppen. Under läsåren 2017/18 och 2018/19 deltog cirka 20 000 för- skollärare och annan personal i förskolan i . Ett statsbidrag kan användas till att frigöra tid så att förskollärare kan handleda grup- per av kollegor i Läslyftet. Andra kompetensutvecklingsinsatser som kan nämnas är bl.a. utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare i försko- lan. Utbildningen riktar sig till legitimerade förskollärare och ska bidra till en hållbar och långsiktig struktur för språk-, läs- och skriv- utveckling i förskolan. Inom ramen för satsningen Bokstart fördelar också bidrag till läsfrämjande insatser som bygger på samverkan mellan folkbibliotek, barnhälsovård och förskola. ger även stöd till förskolorna i deras arbete med att möta nyanlända och flerspråkiga barn. Arbetet sker inom ramen för regeringsuppdraget att genomföra insatser för att stärka utbildning- ens kvalitet för nyanlända barn och elever och vid behov barn och elever med annat modersmål än svenska (U2018/00404/S) samt inom ramen för arbetet med information och implementering av försko- lans nya läroplan. Insatserna riktar sig i huvudsak till förskolans personal och syftar bl.a. till att stärka personalens kunskaper och kompetens när det gäller att planera, genomföra och utvärdera under- visning för nyanlända och flerspråkiga barn i förskolan. genomförde på regeringens uppdrag –2017 en kvalitetsgranskning av förskolan (Förskolans kvalitet och måluppfyllelse – ett treårigt regeringsuppdrag att granska förskolan, 2018). När det gäller språkutveckling visade granskningen att personalen på majoriteten av de granskade förskolorna (25 av 34) arbetade medvetet med att uppmuntra flerspråkiga barn att använda svenska i den dagliga verksamheten. Personalen hade dock oftast inte särskilda kunskaper och strategier för arbetet med svenska som andraspråk. I stället använde personalen sin generella kunskap och kompetens kring språkutveckling i svenska i mötet med flerspråkiga barn. Av de 34 granskade förskolorna saknade 23 förskolor motsvar- ande medvetna arbete när det gäller barnens egna modersmål. På fler- talet av dessa förskolor upplevde personalen att de inte hade tillräck- liga kunskaper kring hur de ska arbeta med språkutveckling i andra modersmål än svenska och att de var osäkra på vad uppdraget med flerspråkiga barns språkutveckling innebär. Enligt Skolinspektionen behövs ytterligare insatser inom flera läroplansområden för att stödja kompetensutveckling och för att förskolepersonalen ska kunna ut- föra uppdraget professionellt. Hur kan andelen kvalificerad personal för barnens språkutveckling i förskolan öka? Ett ökat deltagande i förskolan kan leda till ett ökat behov av såväl lokaler som av behöriga förskollärare. För att undervisningen i för- skolan ska ha en hög kvalitet krävs att det finns kvalificerad personal. För att alla barn, bl.a. barn med annat modersmål än svenska, ska få den utbildning de behöver och har rätt till kan det behövas fler insat- ser. Att öka den pedagogiska kompetensen hos förskolepersonalen om barns språkutveckling kan ge bättre förutsättningar för alla barn. Att dessutom uppmärksamma skillnader mellan pojkar och flickor vad gäller språkutveckling redan i förskolan kan bidra till att alla barn också får en bättre grund inför sin fortsatta skolgång. Även kompe- tens för att möta barn med olika funktionsnedsättningar är bety- delsefull för alla barns språkutveckling. För att kunna stimulera språkutvecklingen hos barn med annat modersmål än svenska behöver personalen kunskap om detta. Skol- inspektionens kvalitetsgranskning av förskolan (2018) visar att per- sonalen på majoriteten av de granskade förskolorna arbetar medvetet med att uppmuntra flerspråkiga barn att använda svenska i den dag- liga verksamheten. Ofta har dock personalen inte särskilda kunska- per för arbetet med svenska som andraspråk. Det finns också en del förskolor som inte arbetar med barns andraspråksutveckling i svenska på ett tillfredsställande sätt. Fokus på svenska språket har som tidi- gare beskrivits förstärkts i förskolans läroplan som trädde i kraft . För att kunna erbjuda alla barn i förskolan en bra språkut- veckling i svenska kan det därför krävas kompetensutveckling för viss förskolepersonal. •utreda och vid behov föreslå åtgärder, t.ex. nya korta vägar till ut- bildning, för att öka tillgången på legitimerade förskollärare och utbildade barnskötare där det behövs för att kunna genomföra upp- draget om en förskola för bättre språkutveckling, •kartlägga den kompetensutveckling som erbjuds personal i för- skolan när det gäller barns språkutveckling i svenska, särskilt andra- språksutveckling i svenska, •analysera de huvudsakliga orsakerna till att förskolepersonal inte deltar i den kompetensutveckling som erbjuds, •vid behov föreslå generella eller riktade insatser för personalens kompetensutveckling i språkutveckling i svenska, särskilt andra- språksutveckling i svenska, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska redogöra för ekonomiska och andra konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförord- ningen (1998:1474) ska utredaren redovisa vilka konsekvenser de för- slag som lämnas har för tillgången på utbildad personal, personal- tätheten och barngruppernas storlek i förskolan. Förslagen ska ana- lyseras utifrån det nationella jämställdhetspolitiska målet där ett del- mål är jämställd utbildning. Utredaren ska beskriva och om möjligt kvantifiera de samhällsekonomiska effekterna av de förslag som utred- aren väljer att lägga fram. Viktiga ställningstaganden i utformningen av förslagen ska beskrivas, och alternativa lösningar som övervägts ska beskrivas samt skälen till att de har valts bort. Utredaren ska ha ett barn- rättsperspektiv i de analyser som görs och redovisa konsekvenserna av förslagen utifrån rättigheterna i liksom utifrån icke-diskrimineringsprincipen. I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning i den kom- munala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av förslagen i be- tänkandet påverkar den kommunala självstyrelsen ska därför också de särskilda avvägningar som har lett fram till förslaget särskilt redovisas. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter och erfarenheter från kommuner och enskilda huvudmän för förskolor liksom från , , , Statens skol- inspektion, Specialpedagogiska skolmyndigheten, Sameskolstyrelsen, Kommuner och Landsting, , , , samt andra berörda myndigheter och organisationer, bl.a. universitet och högskolor med examenstillstånd för förskollärarexamen och huvudmän som ansvarar för barnskötarutbildning. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (U 2019:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska (dir. 2019:71). Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Förslag till förordning om ändring i befintlig statsbidragsförordning Förslag till förordning om ändring i förordningen (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2019:1288) om stats- bidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare dels att förordningens rubrik, 1–4, 8, 11 och 12 §§ och rubrikerna närmast före 3, 8 och 11 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 15 § ska lyda ”Bidragsramar för stats- bidrag för förstelärare och lektorer” och rubriken närmast före 19 § ska lyda ”Bidragsbelopp för förstelärare och lektorer”, dels att det ska införas fem nya paragrafer, 7 a, 10 a, 18 a, 18 b och 19 a §§, och närmast före 7 a, 10 a, 18 a och 19 a §§ nya rubriker av följande lydelse. Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare Förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare och förskollärare Statsbidrag enligt denna förordning får lämnas till huvudmän inom skolväsendet som inrättar karriärsteg som förstelärare eller lektor för särskilt yrkesskickliga lärare i 1Senaste lydelse 2020:473. Lärarens eller förskollärarens arbetsuppgifter ska huvudsakligen bestå av undervisning och uppgif- ter som hör till undervisningen.Läraren ska ha utsetts till förste- lärare eller lektor efter ett öppet ansökningsförfarande. Detsamma ska gälla för förskollärare som ut- ses till förste förskollärare.För att statsbidrag ska lämnas för en lärare eller en förskollärare ska villkoren i 3–12 §§ i tillämp- liga delar vara uppfyllda.Hur förstelärare, lektorer och förste förskollärare ska utses –gymnasiesärskolan, eller Statsbidrag enligt förordningen får även lämnas till huvudmän inom skolväsendet som inrättar karriär- steg som förste förskollärare för sär- skilt yrkesskickliga förskollärare i förskolan. För att statsbidrag ska lämnas för en lärare ska villkoren i 3–12 §§ vara uppfyllda. Hur förstelärare och lektorer ska utses Läraren ska ha utsetts till förste- lärare eller lektor efter ett öppet ansökningsförfarande. Lärarens arbetsuppgifter ska huvudsakligen bestå av undervis- ning och uppgifter som hör till undervisningen. Vem får utses till förste Till förste förskollärare får en 1. har en legitimation enligt 2 kap. 16 § skollagen (2010:800) eller enligt 27 kap. 4 § skollagen, 2. genom dokumentation kan ordat arbete med undervisning inom ramen för en eller flera an- ställningar inom förskolan, 3. har dokumenterat goda kun- skaper när det gäller barns språk- ling, eller visat ett starkt intresse för att utveckla undervisningen, och 4. även i övrigt av huvudman- nen bedöms som särskilt kvalifice- rad för undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. Vissa olegitimerade lärare och jämställs med legitimerade lärare Vid tillämpning av 5 och 6 §§ jämställs en lärare utan legitimation som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § första stycket 1 skollagen (2010:800) med en legitimerad lärare. Vid tillämpning av 7 a § jäm- ställs en förskollärare utan legitima- tion som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § andra stycket skollagen med en legitimerad för- skollärare. Krav på lönesättning när flera utsetts till förstelärare eller lektorer Krav på lönesättning när en förste förskollärare utses En förskollärare som anställs och utses till förste förskol- lärare ska ges en lön som överstiger medianlönen för samtliga förskol- lärare hos huvudmannen med . En förskollärare som sedan tidi- gare var anställd hos huvudman- nen och utses till förste förskollär- are ska ges en lön som innebär en löneökning om minst 10 000 kro- nor . Krav på lönesättning när flera utsetts till förstelärare, lektorer eller förste förskollärare Om flera lärare som var anställda hos samma huvudman har utsetts till förstelärare eller lektorer och huvudman- nen har ansökt om statsbidrag för dessa, gäller i stället för 9 § andra stycket och 10 § andra stycket, att den sammantagna löneökningen för dessa, när de utsågs till förstelärare eller lektorer, upp- gick till minst summan av beloppen för varje förstelärare vid en sådan skolenhet som avses i 17 §, 5 000 kro- nor för varje annan förstelärare, för varje lektor vid en sådan skolenhet som avses i 17 §, och för varje annan lektor. Om flera förskollärare som tidi- gare var anställda hos samma huvud- man har utsetts till förste förskol- lärare och huvudmannen ansöker om statsbidrag, gäller i stället för 10 a § andra stycket att den sam- mantagna löneökningen för dessa, när de utsågs till förste förskollärare, uppgick till minst summan av beloppet för varje förste förskol- lärare. För en lärare som arbetar mindre än heltid ska beloppen i 9– 11 §§ reduceras i motsvarande grad. För en lärare som arbetar delvis vid en sådan skolenhet som avses i 17 § och delvis vid en annan skolenhet ska beloppen i 9–11 §§ bestämmas i förhållande till hur lärarens arbetstid är fördelad mellan skolenheterna. För en förskollärare som arbe- tar mindre än heltid ska beloppen i10 a och 11 §§ reduceras i mot- svarande grad. För en förskollärare som arbetar delvis vid en sådan för- skoleenhet som avses i 18 a § och delvis i en annan förskoleenhet ska beloppet bestämmas i förhållande till hur stor del av förskollärarens arbetstid som är förlagd till en för- skoleenhet som avses i 18 a §. Bidragsram för statsbidrag för förste förskollärare Inför varje bidragsår ska fastställa en bidragsram för varje huvudman som har minst en förskoleenhet med särskilt svåra förutsättningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund. Bidragsramen ska fastställas till ett belopp som motsvarar samma andel av tillgängliga medel som an- talet barn vid de av huvudman- nens förskoleenheter som omfattas av första stycket utgör av det sam- manlagda antalet barn vid sådana förskoleenheter hos samtliga huvud- män. Beloppet ska vara lägst och ska, om det är högre, avrundas till närmaste tal som är jämnt delbart med 170 000. När bidragsram fastställs enligt 18 a § ska antalet barn hos en huvudman beräknas som ett genom- snitt av antalet barn hos huvudman- nen under de tre läsåren närmast före bidragsåret. Om huvudman- nen har tagit emot barn under kor- tare tid än tre läsår närmast före bidragsåret, beräknas antalet barn utifrån det eller de läsår närmast före bidragsåret som huvudmannen har tagit emot barn. Har huvud- mannen inte tagit emot några barn i sin verksamhet under läsåret när- mast före bidragsåret, ska någon bidragsram inte fastställas. Bidragsbelopp för förste förskollärare Statsbidrag för en förste för- skollärare uppgår till 170 000 kro- nor per bidragsår. För en förskollärare som arbe- tar mindre än heltid, eller som inte arbetat som förste förskollär- are hela bidragsåret, ska beloppet enligt första stycket reduceras i För en förskol- lärare som arbetar delvis vid en förskoleenhet som avses i 18 a § och delvis vid en annan förskoleenhet ska bidragsbeloppen enligt första stycket bestämmas i förhållande till hur förskollärarens arbetstid är för- delad mellan förskoleenheterna. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Statsbidrag för förste förskollärare enligt denna förordning ut- betalas första gången för det bidragsår som börjar . Förslag till ny statsbidragsförordning Förslag till förordning om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för förskollärare Härigenom föreskrivs följande. 1 § Statsbidrag enligt denna förordning får lämnas till huvudmän inom skolväsendet som inrättar karriärsteg som förste förskollärare för särskilt yrkesskickliga förskollärare i förskolan. 2 § För att statsbidrag ska lämnas för en förskollärare ska villkoren i 3–9 §§ vara uppfyllda. Hur förste förskollärare ska utses 3 § Förskolläraren ska utses till förste förskollärare efter ett öppet ansökningsförfarande. 4 § Förskollärarens arbetsuppgifter ska huvudsakligen bestå av under- visning och uppgifter som hör till undervisningen. Vem som får utses till förste förskollärare 5 § Till förste förskollärare får en förskollärare utses som 1.har en legitimation enligt 2 kap. 16 § skollagen (2010:800) eller enligt 27 kap. 4 § skollagen, 2.genom dokumentation kan redovisa väl vitsordat arbete med undervisning inom ramen för en eller flera anställningar inom förskolan, 3.har dokumenterat goda kunskaper när det gäller barns språk- utveckling eller andraspråksutveckling, eller visat ett starkt intresse för att utveckla undervisningen, och 4.även i övrigt av huvudmannen bedöms som särskilt kvalificerad för undervisning och uppgifter som hör till undervisningen. Vissa olegitimerade förskollärare jämställs med legitimerade förskollärare 6 § Vid tillämpning av 5 § jämställs en förskollärare utan legitima- tion som bedriver undervisning med stöd av 2 kap. 17 § andra stycket skollagen med en legitimerad förskollärare. Krav på lönesättning när en förste förskollärare utses 7 § En förskollärare som anställs och utses till förste för- skollärare ska ges en lön som överstiger medianlönen för samtliga för- skollärare hos huvudmannen med . En förskollärare som är anställd hos huvudmannen och utses till förste förskollärare ska ges en lön som innebär en löne- ökning om . Krav på lönesättning när flera utsetts till förste förskollärare 8 § Om flera förskollärare som är anställda hos samma huvudman har utsetts till förste förskollärare och huvudmannen an- söker om statsbidrag, gäller i stället för 7 § andra stycket att den sam- mantagna löneökningen för dessa, när de utses till förste förskollärare, uppgår till för varje förste förskollärare. Beräkning av lönebelopp i vissa fall 9 § För en förskollärare som arbetar mindre än heltid ska beloppen i 7 och 8 §§ reduceras i motsvarande grad. För en förskollärare som arbetar delvis vid en sådan förskoleenhet som avses i 12 § och delvis i en annan förskoleenhet ska beloppet bestämmas i förhållande till hur stor del av förskollärarens arbetstid som är förlagd till en förskole- enhet som avses i 12 §. Beräkning och utbetalning av statsbidrag 10 § Statsbidrag lämnas i sänder (bidragsår) i den mån det finns tillgång på medel. 11 § Inför varje bidragsår ska besluta en bidrags- ram av vilken det framgår vilka kommuner som ska kunna ta del av statsbidraget. Vid fastställande av bidragsramen ska det totala statsbidraget för- delas med hänsyn tagen till en tredjedel vardera av 1.hur stor andel av det totala antalet barn i åldrarna 3–i som är folkbokförda i kommunen, 2.hur stor andel av det totala antalet barn i åldrarna 3–som har särskilt svåra förutsättningar med hänsyn tagen till deras socioeko- nomiska bakgrund som är folkbokförda i kommunen, och