sou · H8B363d2 · 2020-11-12 00:00:00 — Vissa avsteg får göras inom kulturell och konstnärlig verksamhet, efter tillstånd från . Det kan t.ex. handla om filminspelning som måste ske vid nattmörker, vid enstaka tillfällen. (Se 15–23 §§ AFS 2012:3.) Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmel- serna kring minderårigas arbetstid bestraffas med böter. Ett barn som på eget initiativ arbetar, trots förbudet, döms däremot inte själv till böter. Ett barn kan dock dömas för att ha brutit mot föreskrifter om farligt arbete.46 I arbetstidslagen (1982:673) finns generella bestämmelser om arbetstid. Där stadgas att en arbetstagares ordinarie arbetstid får upp- gå till högst . I semesterlagen (1977:480) stadgas på motsvarande sätt att en arbetstagare har rätt till minst 25 semester- dagar varje semesterår. (Se 5 § arbetstidslagen och 4 § semesterlagen.) Läs mer om föreskrifter och skadligt arbete för barn i kapitlet om artikel 32. är den myndighet som främst har ansvar för arbets- miljö- och arbetstidsfrågor. Myndigheten ska bl.a. verka för goda förhållanden i arbetsmiljön, ha tillsyn över att arbetsmiljö- och arbets- tidslagstiftningen följs samt ta fram och tillhandahålla behovsanpas- sad, lättillgänglig och kvalificerad information inom arbetsmiljöom- rådet. Verket kan besluta om förelägganden eller förbud mot den som inte följer arbetsmiljölagen eller tillhörande föreskrifter. Ett sådant beslut får förenas med vite. Om det förenas med vite kan det inte utdömas straffansvar eller sanktionsavgift.47 I (2010:900) finns det bestämmelser som berör ett barns fritid, lek och rekreation. Vid planläggning enligt ska hänsyn tas till behovet av att det inom eller i nära an- slutning till områden med sammanhållen bebyggelse finns parker 46Se 8 kap. 2 § första stycket arbetsmiljölagen, 24 § AFS 2012:3 och prop. 1989/90:60 s. 28. 47Se 7 kap. 1 och 7 §§, 8 kap. 1, 2 och 5 a §§ arbetsmiljölagen, förordningen, 2003:913, med in- struktion för samt prop. 1989/90:60 s. 27. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. och andra grönområden samt lämpliga platser för lek, motion och annan utevistelse (2 kap. 7 § PBL). I lagen ställs också krav på att det ska finnas en tillräckligt stor friyta för lek och utevistelse i anslutning till en viss typ av bebyggelse. Krav kan t.ex. ställas på att en friyta som är lämplig för lek och utevistelse ska anordnas vid lokaler för bostäder, fritidshem, förskola, skola eller annan jämförlig verksam- het. Friytan ska finnas på tomten eller på utrymmen i närheten av denna. Om det inte finns tillräckliga utrymmen för att anordna både parkering och friyta, ska i första hand friyta anordnas. (Se 8 kap. 9 och 10 §§ PBL.) har beslutat om målen för den statliga idrottspolitiken. Målen och syftet med statsbidraget till idrotten är att ge möjligheter för alla i att motionera och idrotta, att främja en god folk- hälsa, att stödja en fri och självständig idrottsrörelse samt att ge alla i positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barn- rättsperspektiv.48 Målet för friluftslivspolitiken i är att stödja människors möjligheter att vistas ute i naturen och utöva friluftsliv där allemans- rätten är en grund för friluftslivet. Alla människor ska ha möjlighet till naturupplevelser, välbefinnande, social gemenskap och ökad kun- skap om natur och miljö.49 Den statliga idrottspolitiken har utvärderats av kulturutskott. Enligt rapporten gav staten i bidrag till idrotten. konstaterade att det be- hövs en bättre överblick över statens bidrag till idrotten. Det finns ingen särskild anslagspost för barn- och ungdomsidrott eller bredd- och elitidrott. Anslagsvillkoren är, enligt utskottet, knapphändiga, vilket gör att det är svårt att följa upp resultat och effekter. Enligt rapporten saknades det också en systematisk uppföljning av barnrätts- perspektivet.50 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243. 2009/10:238, bet. 2010/11:KrU3, rskr. 2010/11:37 och 2010/11:38. 50Rapport från 2016/17:RFR12 s. 8 och 9. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. Friluftslivet har även en del i det nationella genomförandet av FN:s Agenda 203051 mål för hållbar utveckling. Framför allt berör frilufts- livet målet om främjandet av psykisk hälsa och välbefinnande.52 Föreningslivet, däribland idrottsrörelsen, når i störst utsträckning barn som bor med båda sina föräldrar, har hög socioekonomisk status och är födda i unga som är medlemmar i en för- ening har minskat från år år 2018.54 Läs mer om ett barns rätt att delta i föreningar i kapitlet om artikel 15. () är en paraplyorganisation för hela den svenska idrottsrörelsen. RF:s främsta uppgift är att stötta de 71 med- lemsförbunden och företräda idrottsrörelsen i kontakter med bl.a. myndigheter, politiker och andra beslutsfattare. Av föreningens stadgar framgår att idrott består av träning, lek, tävling och uppvisning. Idrotten ska, enligt stadgarna, följa barnkon- ventionen. Enligt RF är det förbundets skyldighet och ansvar att all- tid värna om barn, att beakta deras intressen och att behandla dem med lika värde och respekt.55 RF:s uppgift är att leda idrottsrörelsen i gemensamma frågor, såväl nationellt som internationellt. I enlighet med förordningen (1999:1177) om statsbidrag till idrottsverksamhet prövar RF frågor om statsbidrag och fördelar bidrag till bl.a. idrottsföreningar, distriktsidrottsförbund och specialidrottsförbund. Av förordningen framgår att statsbidraget ska stödja verksamhet som bl.a. bidrar till att utveckla barns intresse och benägenhet för motion och idrott och som bedrivs ur ett barnrättsperspektiv (4 §). Statsbidrag får lämnas bl.a. för att utveckla intresset för idrott hos barn med funktionsned- sättning, utveckla kvaliteten i idrottsrörelsens barn- och ungdoms- verksamhet utifrån ett barnrättsperspektiv och för att skapa bättre möjligheter för elitsatsande ungdomar att kombinera sin idrottsut- övning med utbildning vid riksidrottsgymnasier (se 5 § samma för- 51Generalförsamlingens resolution Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, A/RES/70/1. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 30. 53MUCF, Fokus 17:1 Ungas etablering i arbets- och samhällslivet (2017) s. 43. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 161. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. RF arbetar bl.a. för: En trygg idrott där alla känner sig väl- komna och får utvecklas efter sina egna förutsättningar. Fler och till- gängliga anläggningar och idrottsmiljöer, så att föreningslivet har någonstans att vara. En idrott som genomsyras av idrottsrörelsens värdegrund, fri från kriminalitet och fusk.56 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har till uppdrag att samla och sprida kunskap, bidra till samordning av insatser, samverka med andra statliga myndigheter samt fördela statsbidrag. MUCF är en aktör på fritidsområdet som verkar för att ungdomar har meningsfulla och utvecklande fritidsaktiviteter. MUCF beviljar också statsbidrag för att stödja barn och ungas självständiga organisering och inflytande i samhället. (Se förordningen, 2018:1425, med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor.) MUCF fick i uppdrag av regeringen att fördela till kommuner för att öka tillgängligheten och kvaliteten vid fritidsgårdar och motsvarande öppen fritidsverk- samhet.57 Av landets 290 kommuner har 240 använt bidraget. Kom- munerna har utökat sina öppettider, ökat personaltätheten, arbetat för att nå nya målgrupper (flickor och unga kvinnor, unga hbtq-per- soner och unga med funktionsnedsättning), kompetensutvecklat personal, erbjudit fler aktiviteter och en större bredd av aktiviteter, köpt in utrustning samt arbetat med att stärka ungas inflytande.58 34.2.2Rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet beslutade om nationella kulturpolitiska mål. Målen är att kulturen ska vara en dynamisk, utmanande och obunden kraft med yttrandefriheten som grund, att alla ska ha möjlighet att delta i kulturlivet och att kreativitet, mångfald och konstnärlig kvalitet ska prägla samhällets utveckling. För att uppnå målen ska kulturpolitiken: främja allas möjlighet till kulturupplevelser, bildning och till att ut- 57Regeringsbeslut dnr U2018/02972/UF, . 58Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, En meningsfull fritid för alla unga – Återrapportering av statsbidrag till den öppna fritidsverksamheten (2019). Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. veckla sina skapande förmågor, främja kvalitet och konstnärlig för- nyelse, främja ett levande kulturarv som bevaras, används och utvecklas, främja internationellt och interkulturellt utbyte och samverkan och särskilt uppmärksamma barns och ungas rätt till kultur.59 Kultur och idrott i skolan har i rapporten , hur man lever, å lite annat framhållit att skolan är en av de viktigaste samhälleliga institu- tionerna vad gäller barns rätt till kultur. I skolan ska eleverna få möj- lighet att pröva på och utveckla sin förmåga till olika uttryck genom estetisk och skapande verksamhet.60 Både kultur och idrott utgör en del av skolan. Bland skolämnena finns bild, musik och idrott. T.ex. i ska varje elev få minst undervisning i bild och lika många timmar i musik och undervisning i slöjd. I idrott och hälsa ska eleverna ha undervisning . (Se timplanerna, som är bilagda till skolförordningen.) I skollagen och skolförordningen finns också bestämmelser om elevens val, som även det ingår i den obligatoriska undervisningen (se 10 kap. 4 § skollagen och 9 kap. 8 och 9 §§ skolförordningen). Enligt bibliotekslagen (2013:801) ska varje kommun ha ett folkbiblio- tek. Det ska också finnas skolbibliotek för eleverna i grund- och gymnasieskolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och gym- nasiesärskolan. (Se 6 och 10 §§ bibliotekslagen och 2 kap. 36 § skol- lagen.) Biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, personer som har annat modersmål än svenska och åt de nationella minoriteterna. Biblioteken ska bl.a. er- bjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt an- passade till dessa gruppers behov. Folkbiblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt barn genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. (Se 4, 5 och 8 §§ bibliotekslagen.) 2009/10:3, bet. 2009/10:KrU5, rskr. 2009/10:145. 60Barnombudsmannens rapport , hur man lever, å lite annat (2006) s. 5, 7 och 8. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. På uppdrag av regeringen har tagit fram ett förslag till nationell biblioteksstrategi.61 I rapporten beskrivs att syftet med en nationell biblioteksstrategi är att stärka och utveckla hela det svenska biblioteksväsendet samt att strategin är viktig som försvar för demokratin och den enskilda människans möjlighet att fritt verka i samhället med tillgång till kunskap och litteratur. Enligt rapporten är bibliotekslagen med sin portalparagraf om bibliotek för alla utgångs- punkten för strategin. Förslaget, som överlämnades till regeringen , har remitterats och bereds inom . är en myndighet som har till uppgift att, med ut- gångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, verka för kulturens utveckling och tillgänglighet. Det ska göras bl.a. genom att rådet ska fördela och följa upp statliga bidrag. ska i sitt arbete integ- rera ett barn- och ungdomsperspektiv och ha ett samlat ansvar, sek- torsansvar, för funktionshinderfrågor med anknytning till myndig- hetens verksamhetsområde. (Se 1 och 3 §§ förordningen, 2012:515, med instruktion för .) Läs mer om Statens kulturråds arbete på flera ställen nedan. är en angelägenhet och regleras som en del av de kommunala befogenheterna i kommunallagen. Kulturskolorna är organiserade antingen under barn- och utbildningsnämnden eller under kultur- och fritidsnämnden. I vissa fall ligger verksamheten direkt under kommunstyrelsen. Kulturskolorna drivs av kommunerna själva, i samarbete med andra kommuner eller läggs ut på andra aktörer så som studieförbund eller andra utbildningsarrangörer. Kommunerna har rätt att ta ut en avgift för verksamheten och besluta om hur den ska organiseras. Regeringen har emellertid ansett att betydelse för barn och samhället som helhet gör att är av nationellt intresse.62 61Kungliga , Demokratins skattkammare – Förslag till en nationell biblioteksstrategi, (2019). Se även regeringens beslut (Ku2014/01639/KI, Ku2015/00747/KI) och (Ku2017/01537/KO). 2017/18:164 s. 1 och 5. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. De kommunala kulturskolornas verksamhet är omfattande och skiftar från kommun till kommun på ett sätt som speglar lokala intressen, traditioner, lärarkompetens och politiska mål. En majori- tet av skolorna erbjuds kurser i ett flertal ämnen (inte bara musik), men musik dominerar utbudet i en tredjedel av skolorna. Det är främst lärarnas och pedagogernas kompetens som styr vilken verksamhet som erbjuds, men även elevernas intressen påverkar inriktningen. Drama och dans är etablerade ämnesområden och erbjuds i sex av tio kulturskolor. I mer begränsad utsträckning ges kurser i bild, digitalt skapande, foto och film. Vid vissa kulturskolor finns kurser i litteratur eller berättande samt slöjd, hantverk och cirkus. Av landets 290 kom- muner erbjuder 283 kulturskoleverksamhet. I vissa kommuner erbjuds undervisning på minoritetsspråk i kulturskolan.63 har –2018 fördelat 100 mil- joner kronor i statligt bidrag till kommuner som bedriver musik- och kulturskola.64 Syftet med statsbidraget är att främja den kommunala möjligheter att erbjuda barn och unga undervisning av hög kvalitet i kulturella och konstnärliga uttryckssätt. Syftet är också att främja möjligheter att erbjuda såväl fördjupning som bredd i undervisningen med utgångspunkt i vars och ens sär- skilda förutsättningar. (Se förordningen, 2019:470, om statsbidrag till kommuner som bedriver kulturskoleverksamhet.) Vid bidragsgiv- ningen –2018 har prioriterat verk- samhet riktad till målgrupper som musik- och kulturskolorna inte annars når, liksom ansökningar som syftar till att utvidga verksam- heten för att öka jämlikheten inom . Myndigheten har även sett en ökning av ansökningar som syftar till att möjliggöra för barn och unga att delta oavsett funktionsförmåga. För att nå nya målgrupper samverkar de kommunala kulturskolorna ofta med andra kommunala verksamheter såsom fritidsgård, skola och bibliotek men även med civilsamhällets aktörer som exempelvis Svenska för in- vandrare (SFI), trossamfund och flyktingboenden. Redovisningar som inkommit till visar att kulturskolorna har nått nya målgrupper och förbättrat möjligheten för barn att delta, bl.a. genom att bredda eller förnya utbud och arbetssätt.65 2017/18:164 s. 6. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 49. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 49. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. I museilagen (2017:563) finns det bestämmelser om det allmänna museiväsendet. Ett museum, som drivs av det allmänna, ska utifrån sitt ämnesområde bidra till samhället och dess utveckling genom att främja kunskap, kulturupplevelser och fri åsiktsbildning (4 § musei- lagen). Utställningar och annan publik verksamhet vid ett sådant museum ska vara tillgänglig för alla och anpassad till användarnas olika förutsättningar (7 § museilagen). Barn har fri entré vid ett antal av de statliga muséerna.66 Teater, dans och musik har fördelat av den totala bidragsgivningen till barn och unga inom scenkonstområdet.67 Teatern Unga har fått i uppdrag av reger- ingen att verka som nationell och unga. I detta ingår att nå en yngre publik och att samverka med andra be- rörda aktörer i hela landet. Enligt Unga har barn och unga rätt till teater av högsta konstnärliga kvalitet, därför arbetar Unga undersökande och forskande utifrån ett barnperspektiv.68 Forum för levande historia Forum för levande historia är en myndighet med uppgift att vara ett nationellt forum som ska främja arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen. Myndigheten ska bedriva utåtriktad verksamhet med inriktning på kunskap, kultur och utbildning. Verksamheten ska bedrivas i nära kontakt med pågå- ende forskning, andra kultur- och utbildningsinstitutioner samt myn- digheter, organisationer och föreningar vars verksamhet rör liknande frågor. Myndigheten ska sträva efter att verksamheten når största möj- liga geografiska spridning och förankring. Myndigheten ska i sin verk- samhet integrera ett jämställdhets-, mångfalds- och barnperspektiv samt ett internationellt och interkulturellt utbyte och samarbete. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 31 och 32. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 68. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. 1–2 a §§ förordningen, 2007:1197, med instruktion för Forum för levande historia.) 34.2.3Lämpliga och lika möjligheter Det är huvudsakligen en förälder (eller annan vårdnadshavare) som ansvarar för att ett barn får tid och möjlighet till vila, fritid, lek, re- kreation, kultur och konst. I anges att ett barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Den som har vård- naden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad och trygghet blir till- godosedda. (Se 6 kap. 1 och 2 §§ FB.) Nedan beskriver vi det allmännas åtgärder för att främja barns lika möjligheter till kulturell, konstnärlig, rekreations- och fritidsverk- samhet, utifrån deras olika förutsättningar. Vi beskriver också be- stämmelserna kring barn i särskilda situationer, t.ex. barn som fri- hetsberövats. Läs mer om barns lika möjligheter och diskriminering i kapitlet om artikel 2. När det gäller ett barns och dess vårdnads- havares ekonomiska möjligheter att ta del av sådana verksamheter, se kapitlet om artikel 27. Kultur av och för fler Kulturpolitiken i ska främja allas möjligheter till kulturupp- levelser, bildning och till att utveckla sina skapande förmågor. Kul- turdeltagandet bland barn och unga är högt, men varierar för olika aktiviteter.69 Barns och ungas motiv till att utöva kultur- aktiviteter samt hinder för att delta i kulturaktiviteter i önskad utsträckning skiljer sig åt. De vanligaste motiven till kultur- aktiviteter är för att det är roligt, för att barnen vill göra något till- sammans och för att de vill lära sig något nytt. I en rapport från Myn- digheten för kulturanalys framgår att andelen barn och unga som uppgav att de inte hade möjlighet att delta i kulturaktiviteter på fri- tiden i önskad utsträckning var i årskurs 5, i årskurs i gymnasiets årskurs 2. Ungdomar med ut- ländsk bakgrund uppgav i högre grad att de inte kan ägna sig åt kul- 69Myndigheten för kulturanalys, Barns och ungas kulturaktiviteter (2017) s. 6. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. turaktiviteter så ofta som de ville jämfört med ungdomar med svensk bakgrund.70 En av de avgörande kulturpolitiska frågorna i är, enligt reger- ingen, hur konstnärlig frihet garanteras. Enligt regeringen kan kultu- ren bidra till många samhällsmål som hållbarhet, jämställdhet och mångfald, men kulturpolitiken får aldrig bli instrumentell. Det offent- liga stödet till kulturen ska därför ske i former som bl.a. främjar kul- turlivets oberoende.71 fick i uppdrag av regeringen att för- dela till kultur för barn och unga. I uppdraget ingick att nå breda och nya målgrupper i hela landet. Medlen har fördelats till 46 projekt inom samtliga konstområden som på olika sätt främjar barn och ungas möjligheter att ta del av konst och kultur i hela landet. De allra flesta statligt finansierade kulturverksamheterna har erbjudit anpassade program och aktiviteter för den yngre målgrup- pen. Från skaparverkstäder till specifika temautställningar, eller sär- skilda spår i mer generellt framtagna produktioner. Många institutioner arbetar också mer specifikt mot förskolan och skolan med anpassat pedagogiskt material och med utgångspunkt i läroplanerna. Stödet Skapande skola ska stärka sambandet mellan skolan och kulturen. Med hjälp av stödet kan konstnärer komma till skolan och arbeta med eleverna.72 har priorite- rat ansökningar av stödet från områden där tillgången till kultur är ojämlik. vill flera av huvudmännen inkludera fler elever, eftersom satsningen ses som en demokratifråga. Flera av ansökningarna är kopplade till rättighetsperspektiv och arbete med nationella mino- riteters kultur.73 I sammanhanget bör även Myndigheten för tillgängliga medier nämnas. Myndigheten ska arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning (1 § förordningen, 2010:769, med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier). Läs mer om myndighetens uppgifter i kapitlet om artikel 17. 70Myndigheten för kulturanalys, Barns och ungas kulturaktiviteter (2017) s. 7. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 31. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 48. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. Enligt en undersökning av Myndigheten för kulturanalys74 deltog av eleverna i årskurs 5 i kulturskoleverksamhet , i jämförelse i årskurs i gym- nasieskolans årskurs 2.75 Barn från familjer med sämre socioekono- miska förutsättningar deltog i mindre utsträckning än andra barn. har svårt att nå ut till dessa barn. Det är inte heller alla barn som får plats i . Längden på köerna varierar mellan kommunerna.76 Kultursamverkansmodellen är en del i regeringens arbete för kultur i hela landet. Det statliga stödet inom modellen är avsett att stärka den kulturella infrastrukturen i län och kommuner. Genom kultursam- verkansmodellen får cirka 240 olika kulturverksamheter, bl.a. läns- teatrar, regional musikverksamhet, dans, orkestrar, museer och bibliotek del av statligt stöd som fördelas av landstingen. Stödet fördelas även till filmkulturell verksamhet, enskilda arkiv, främjande av hemslöjd samt bild och form. Inom dessa områden kan konst- och kulturfräm- jande verksamheter också stödjas.77 En av utgångspunkterna för statens stöd till idrotten är att idrotten, såväl i verksamheten som i beslutande församlingar, ska vara öppen för alla, oavsett ålder, kön, könsidentitet, könsuttryck, sexuell lägg- ning, trosuppfattning, funktionsnedsättning eller social, etnisk och kulturell bakgrund. Trots detta är det många grupper som i liten ut- sträckning deltar i verksamheten inom föreningsidrotten. Regeringen har noterat att det statliga stödet till idrotten i större utsträckning 74Myndigheten för kulturanalys har via regleringsbrev haft i uppdrag att genom- föra kulturvaneundersökningar med särskild redovisning av barns och ungas kulturvanor, se regeringsbeslut dnr Ku2013/2461/RFS. Se även förordningen (2011:124) med instruktion för Myndigheten för kulturanalys. 75Myndigheten för kulturanalys, Barns och ungas kulturaktiviteter (2017) s. 6 och 7. 2017/18:164 s. 7. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 43. Artikel 31 – rätt till vila, fritid, kultur m.m. behöver nå ut där det bäst behövs. I den frihet som idrottsrörelsen har att fördela statens stöd till idrotten ingår således, enligt reger- ingen, ett betydande ansvar för att bidragsreglerna utformas så att bidragen hamnar där de mest behövs.78 () har undersökt ojämlikhet inom föreningsidrotten i en rapport . Rapporten belyser hur förutsättningarna för att delta i föreningsidrott skiljer sig åt mellan barn och ungdomar i , beroende på inkomst, utbildningsbak- grund, härkomst, kön och bostadsort. Av analysen framgår bl.a. att barn och ungdomar från högre socioekonomiska grupper i betydligt större utsträckning deltar i föreningsidrotten än dem från lägre socio- ekonomiska grupper. Ojämlikheten är större bland flickor än bland pojkar. Ojämlikheten avseende socioekonomisk bakgrund har ökat i flera kommuner där upprepade studier genomförts. Inte i något fall har ojämlikheten i barns och ungdomars föreningsidrottande minskat.80 Fritid på lika villkor