sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — 141Edin (2019), Yrken som försvinner. IFAU Rapport 2019:20. Analys av utredningens syften söker vilka elevgrupper vars sannolikhet för etablering påverkas mest av valet av utbildning. Stora skillnader i etablering efter de olika programmen Begreppet etablering används ofta för att beskriva en individs för- ankring på arbetsmarknaden. Begreppet används exempelvis i Skol- verkets statistik, där etableringsstatus avser ställning på arbetsmark- naden (från etablerad ställning till svag ställning), registrerad i studier (högskola eller övriga studier) eller varken registrerad i studier eller i arbete. Etablerad ställning innebär att man som uppfölj- ningen gäller haft arbetsinkomster som överstiger en viss gräns. var denna gräns . I normalfallet betyder det att man behöver ha arbetsinkomster under stor del av året för att räknas som etablerad. Vidare ska man inte ha varit inskriven på arbets- förmedlingen som arbetslös under året.142 etableringsstatistik visar att andelen ungdomar som är etablerade på arbetsmarknaden åren efter examen från gymnasie- skolan är högre för examinerade från yrkesprogram än för examinerade från högskoleförberedande program. För de senare är det i stället en högre andel som är studerande. Dessa generella fördelningar över- ensstämmer väl med programtypernas syften att förbereda för arbete respektive för högskolestudier. För att belysa etablering och högskolestudier på inriktningsnivå har utredningen tagit fram ny statistik, där vi brutit ut inriktningarna för att visa på den variation som ibland finns inom ett program. Denna statistik visar att elevernas etablering skiljer sig mellan olika program och inriktningar. Elever som gått hantverksprogrammets inriktning stylist, el- och energiprogrammets inriktning dator- och kommu- nikationsteknik eller naturbruksprogrammets inriktning djur är i lägst grad etablerade på arbetsmarknaden efter att eleverna lämnat gymnasieskolan. Elever som gått el- och energiprogrammet, inriktning elteknik, eller fordons- och transportprogrammet, inrikt- ning transport, är i högst grad etablerade. Elever från teknikpro- grammet och naturvetenskapsprogrammet har i högst grad gått vidare till högskolestudier. 142Statistiken presenteras regelbundet av : Ungdomars verksamhet efter gymnasie- skolan, respektive Etablering efter komvux. Analys av utredningens syften Figur 3.14 Etablerade eller högskolestuderande efter gymnasieskolan per program eller inriktning Varken etablerad eller högskolestuderande Fordons- och transport: transport El och energi: Elteknik Bygg och anläggning: husbyggnad Bygg och anläggning exklusive… El- och energi: energiteknik/automation Fordons- och transport exklusive transport Hantverk exkl frisör/stylist El- och energi: dator och kom. Källa: Registeruppgifter från SCB, egna beräkningar. Det finns flera förklaringar till skillnaderna i etablering Skillnaderna i etablering mellan programmen har flera orsaker. En viktig förklaring är att olika program utbildar för olika sektorer på arbetsmarknaden och balansen mellan tillgång och efterfrågan av utbildad arbetskraft varierar mellan dessa olika sektorer. Men det finns även bakgrundsfaktorer, såsom elevernas tidigare grundskole- resultat, som har en generell påverkan på etableringsgraden. Program- mens elevgrupper ser förhållandevis olika ut med avseende på tidi- gare grundskolebetyg. Detta motiverar att vi försöker titta särskilt på vilken betydelse som själva programmet har. som vi så gott som möjligt försöka isolera denna betydelse från påverkan från andra faktorer. Analys av utredningens syften I utredningens statistiska analyser blir det också synligt att det kvarstår stora skillnader mellan vissa program även när hänsyn tas till bakgrundsegenskaperna. Dessa kvarvarande skillnader kan bero på vilken typ av koppling som eleverna får till arbetsmarknaden via utbildningarna. Det kan också finnas en självselektion bland eleverna som påverkar mönstret genom faktorer som är svåra att kontrollera för. Trots att vi kontrollerar för tidigare betyg, som vi antar fångar upp en del generella motivationsfaktorer, kan det vara så att elever som väljer vissa utbildningar har en generellt sett större motivation att exempelvis hitta arbete efter studierna, och att en hög motivation hade gett dem fördelar oavsett vilket program de hade valt. I följande avsnitt sammanfattas resultaten från utredningens ana- lyser av programvalets betydelse. Den fullständiga redovisningen finns i bilaga 5. Programvalet har betydelse för etableringen för elever med svaga studieförutsättningar Det är alltså stora skillnader i verksamhet efter gymnasieskolan mellan elever från de olika programmen. Detta gäller såväl elever från yrkes- programmen som de högskoleförberedande programmen. Skillnaderna är ännu större när statistiken bryts ner efter elevernas bakgrund, men framför allt när det gäller elevernas tidigare skolprestationer i grund- skolan. För att svara på frågan om betydelsen för etableringen av att gå på ett visst gymnasieprogram, måste elevsammansättningen på de respektive programmen således beaktas. Med detta kommer den rele- vanta förlängningen av frågeställningen: för vilka elever är det, när det gäller etablering, betydelsefullt att gå ett visst program framför ett annat? För att besvara det har utredningen studerat sannolikheten att vara etablerad på arbetsmarknaden eller i eftergymnasiala studier bland elever från olika program.143 Det görs i en analysmodell som tar hän- syn till elevsammansättningen på programmen, dvs. med kontroll för andra faktorer som elevernas tidigare grundskoleresultat och utbild- ningsbakgrunden i familjen.144 Kortfattat beskrivet innebär metoden 143Våra mätningar avser verksamhet det andra kalenderåret efter examen från gymnasieskolan, för elever födda . 144Jämförelsen mellan examinerade från olika program har vi gjort med hjälp av logistisk regres- sionsanalys (analysen beskrivs närmare i bilaga 5). Analys av utredningens syften att sannolikheten att vara etablerad eller studerande jämförs för elever från olika program vid olika nivåer i de bakgrundsfaktorer som finns med i modellen. Enklare uttryckt: finns skillnader i sannolikheten för etablering och övergång till högre studier mellan program även när hänsyn tas till att programmens elevgrupper har olika bakgrund? Figur 3.15 Modellberäknad sannolikhet för den som har lågt grundskolebetyg att vara etablerad på arbetsmarknaden eller inom högskolestudier andra kalenderåret efter gymnasieskolan Varken etablerad eller högskolestuderande Fordons- och transport: transport El och energi: Elteknik Bygg och anläggning: husbyggnad Fordons- och transport exklusive transport Bygg och anläggning exklusive husbyggnad El- och energi: energiteknik/automation Hantverk exkl frisör/stylist El- och energi: dator och kom. Anm.: Övriga variabler konstanthålls vid följande värden. Föräldrarnas etablering: två etablerade föräldrar, Bakgrund: Född i med. två svenskfödda föräldrar, kön: kvinna, region: storstads- region, gått på förstahandsval av skola och program. Lågt meritvärde avser meritvärde vid den . Se bilaga 5 för beskrivning av analysen. Källa: Egna beräkningar med registerdata från SCB. Resultaten visar att ett flertal yrkesprogram eller inriktningar där en hög andel av eleverna övergår till yrken med tydlig koppling till programmets innehåll ger en relativt hög sannolikhet för att eleverna ska vara etablerade efter gymnasieskolan. Vi talar här om vård- och Analys av utredningens syften omsorgsprogrammet, fordon- och transportprogrammet, bygg- och anläggningsprogrammet, industritekniska programmet, VVS- och fastighetsprogrammet samt flera av inriktningarna på naturbruks- programmet och el- och energiprogrammet. Detta är ett antal utbild- ningar som var för sig är relativt små men tillsammans utbildar de av gymnasieskolans avgångselever . Många av de övriga gymnasieprogrammen skiljer sig relativt lite när det gäller sannolikheten för antingen etablering eller övergång till högskola. Exempelvis gäller detta för ekonomiprogrammet, handels- och admi- nistrationsprogrammet, hotell- och turismprogrammet och samhälls- vetenskapsprogrammet där skillnaderna är små mellan programmen. För elever med sämre förutsättningar, t.ex. lägre meritvärde från , är skillnaden mellan programmen större än för elever med bättre förutsättningar. För dessa elever kan programvalet spela en större roll för arbetsmarknadsetableringen åren efter gymnasie- skolan. Resultaten visar att meritvärdet från är den variabel som har störst betydelse för etableringen efter programmen. I generella termer skiljer sig elevgruppen på yrkesprogrammen på flera sätt från gymnasieskolans genomsnitt (som i hög grad bygger på volymerna i de största högskoleförberedande programmen). Inte minst har eleverna på yrkesprogrammen lägre meritvärde från grund- skolan än genomsnittet. För elever med höga grundskolebetyg har programvalet liten betydelse För elever med de högsta grundskolebetygen har eleverna god eta- blering i arbete eller i studier oavsett vilken programtyp de har gått. För elever med goda förutsättningar – i termer av främst studie- resultat – leder de flesta programmen vidare till etablering i arbets- livet eller högre utbildning med ungefär samma sannolikhet. Skillnader i etableringen mellan program bidrar till könsskillnader i arbetsmarknadsutfall Elevers val av program följer mycket tydliga könsmönster som avspeg- lar en könssegregerad arbetsmarknad. Programval och kön samvarierar på ett sätt som skapar stora könsskillnader i etableringsmöjligheten och inkomsterna mellan kvinnor och män som går ut i arbetslivet Analys av utredningens syften direkt efter skolan. Många av gymnasieprogrammen, i synnerhet de olika yrkesprogrammen, har en skev könsfördelning. Flera av de traditionellt manliga utbildningarna har en högre sannolikhet för etablering och högre löner än flera av de kvinnodominerande utbild- ningarna på yrkesprogram såsom hantverksprogrammet och djur- inriktningen på naturbruksprogrammet. Ett mönster som beskrivits i både forskning och uppföljningsstudier145 är att elever som bryter könsmönstret och gör otraditionella val av program har lägre grad av etablering än andra på programmet. Detta framkommer även i utred- ningens analyser av etableringssannolikhet efter gymnasieskolan. I detta sammanhang är det intressant att jämföra gymnasieskolan och komvux. I komvux förefaller inte etableringen efter studierna att vara sämre för de kvinnor som gjort otypiska val.146 Detta är dock ett resultat som behöver studeras ytterligare. Det kan finnas bakomligg- ande skillnader mellan männen och kvinnorna i komvux, t.ex. tidigare arbetslöshet och dylikt som kan påverka sambanden. Stora ungdomsyrken präglas av konkurrens om jobben och mindre fokus på utbildningsbakgrunden När vi studerar yrkesstrukturen bland unga på arbetsmarknaden fram- kommer att många har anställningar där arbetsgivarna inte ställer några krav på en specifik utbildning. Arbetsplatser inom snabbmats- branschen, butikshandeln och lagerarbete rekryterar ungdomar med vitt skilda programbakgrunder från gymnasieskolan. SCB (2017) har visat på att det är på denna generella arbetsmarknad som ungdomar utan slutförd gymnasieutbildning oftast arbetar. På denna del av arbets- marknaden, där arbetsgivare inte ställer specifika utbildningskrav, är konkurrensen om arbetstillfällena hård. Där konkurrerar de som har gått introduktionsprogram och de som inte fullföljt ett nationellt program med personer som gått ett högskoleförberedande program och inte vill studera vidare. Här återfinns också många ungdomar som planerar att studera vidare men vill ta en studiepaus och jobba . Ytterligare en grupp som konkurrerar om dessa jobb är de ungdomar som gått ett yrkesprogram som ger kompetenser där efter- 145Rosenqvist, (2018), Social Influence and Educational Decisions Studies on in Secondary Education, (2019), Etableringsstatus 2016 för olika elevgrupper som av- slutat komvux 2014, officiella statistik. 146Skolverket (2019), Etableringsstatus 2017 för olika elevgrupper som avslutat komvux 2015. Analys av utredningens syften frågan bland arbetsgivare är svag. Högskolestuderande som arbetar extra parallellt med sina studier är ännu en grupp som konkurrerar om jobben. Även gruppen av lågutbildade utrikesfödda som har svårt att hitta andra ingångar till arbetsmarknaden konkurrerar om dess jobb. Konkurrensen om de traditionella ungdomsjobben utan särskilda kompetenskrav är således relativt hård. De som inte klarat av utbild- ningssystemets krav är de som löper störst risk att drabbas av kon- kurrensen.147 Konkurrensen om de okvalificerade jobben drabbar främst dem som står längre från arbetsmarknaden. påverkas alla i sektorn av konkurrensen och stora arbetskraftsutbudet, även de med bättre förutsättningar. Eftersom de arbetssökande på en gene- rell ungdomsarbetsmarknad inte konkurrerar med sina yrkeskunskaper så blir andra faktorer som t.ex. social kompetens och goda kontakter mer utslagsgivande. Utredningens egna analyser visar att för elever med svaga meritvärden från så har valet av program också betydelse för sannolikheten att ta examen. Generellt är risken större för elever med låga grundskolebetyg att inte ta en examen om de väljer ett högskoleförberedande program.148 Det finns yrken där programbakgrunden är betydelsefull När det gäller möjligheterna till etablering framkommer en skillnad beroende på vilka verksamheter som olika program är inriktade mot. För att synliggöra olika utbildningars koppling till arbetsmarknaden särskiljer vi yrkeskategorier där arbetsgivare rekryterar gymnasie- elever generellt, dvs. där programbakgrunden har mindre betydelse för att bli anställd, respektive specifikt – yrken där programbakgrun- den har en större betydelse.149 För den specifikt rekryterande delen av arbetsmarknaden är följande program viktiga: fordons- och trans- portprogrammet, el- och energiprogrammet (förutom inriktningen dator- och kommunikationsteknik som har en relativt svag koppling till arbetsmarknaden), VVS- och fastighetsprogrammet, vård- och omsorgsprogrammet samt bygg- och anläggningsprogrammet. 147le Grand, Szulkin, Tibajev och (2013), Vid arbetslivets gränser. Sysselsättning, match- ning, barriärer 1974–2010. 148Utredningens analyser presenteras närmare i bilaga 5. 149Som generellt rekryterande yrken definierar vi yrken där mer än hälften av de anställda ung- domarna har gått ett högskoleförberedande program. Analys av utredningens syften märkningsvärt är att alla utom ett av dessa program är traditionellt manligt dominerade yrkesområden. För elever som har gått något av dessa program är andelen etablerade högre än för elever från andra program. Detta gäller i synnerhet elever med relativt låga betyg från . Det är alltså branschområden som lider brist på utbildade med rätt kompetens. Denna brist gäller inte i samma utsträckning bran- scher som inte har kompetensspecifika behov – där råder i stället konkurrens om jobben. Resultat från studie Arbetslivet efter skolan150 bekräftar bilden att vissa yrkesområden rekryterar utbildningsspecifikt och att andra inte gör det. Studien som bygger på intervjuer med arbets- givare visar att för att få anställning inom vård- och omsorgsområdet respektive inom byggbranschen är det viktigt att ha gått ett visst gymnasieprogram, medan det är mindre viktigt inom handeln, hotell- och turism samt inom delar av restaurangbranschen. Programvalets betydelse för individ och samhälle För att sammanfatta det ovanstående har alltså programvalet bety- delse för etableringen i arbete eller studier efter gymnasie- skolan framför allt för de elever som har låga meritvärden från grund- skolan. Vid kontroll för elevernas bakgrund och grundskoleresultat finner utredningen att yrkesprogram som leder till specifika kompe- tenser på arbetsmarknaden, där det råder brist på utbildad personal, ger en högre sannolikhet för etablering. Skillnader mellan olika program är förhållandevis stora efter gymnasieskolan. Detta tyder på att programvalet kan ha en stor betydelse för arbets- livsinträdet. Även om vi tar hänsyn till elevernas familjebakgrund och skolresultat kan utredningen inte utesluta att det finns underliggande skillnader mellan elevgrupperna som vår analysmodell inte kan ta hänsyn till och som kan påverka sannolikheten för etablering oavsett vilket program de gått. För elever med relativt höga betyg är programvalet av mindre betydelse för att lyckas etablera sig på arbetsmarknaden eller övergå till högskolestudier. I synnerhet för dem som avser att arbeta några 150Skolverket (2016), Arbetslivet efter skolan. Analys av utredningens syften år i ett övergångsyrke för att senare kanske gå vidare med ytterligare utbildning. Hur stor betydelse har då programvalet? Frågan kan besvaras ur både ett individperspektiv och ett samhällsperspektiv. För en elev med lite lägre meritvärde som står i valet och kvalet mellan två olika program så kanske 20 procents lägre sannolikhet att vara etablerad på arbetsmarknaden inte känns särskilt problematiskt. Utredningen menar dock att ur ett samhällsperspektiv framstår det som betydligt mer problematiskt om man beaktar att det rör sig om tusentals individer med lägre meritvärden som väljer en utbildning där sannolikheten att vara etablerad är lägre. Sett ur ett kompetensförsörjningsperspektiv kan även relativt små förskjutningar i ökande eller minskande intresse för olika pro- gram få stora konsekvenser för arbetsgivares möjligheter att rekry- tera. En förändring på exempelvis av elevkullen i balan- sen mellan olika utbildningar ger flera tusen elever som antingen har eller inte har den typen av specifik yrkeskompe- tens som efterfrågas av arbetsgivare utanför den mer generella ung- domsarbetsmarknaden. Även sådana relativt små förskjutningar kan således ge stora ackumulerade underskott, eller omvänt kan föränd- ringarna leda till betydligt bättre balans mellan utbud och efterfrågan av arbetskraft. Efter introduktionsprogrammen – arbete och övergång till nationella program Som tidigare beskrivits påbörjar nära var sjätte elev sina gymnasie- studier på något av introduktionsprogrammen. Dessa program syftar i varierande grad till övergång till nationella program respektive till arbete. Enligt en uppföljning av introduktionsprogrammen 2018151 var hälften av nybörjareleverna /17 kvar på samma utbild- ning läsåret efter, och hade avbrutit eller gjort studieuppe- håll. Störst andel avbrott eller studieuppehåll från introduktionspro- grammen hade elever som påbörjat sina gymnasiestudier på individuellt alternativ och språkintroduktion, . Det ska poängteras att alla som går ett introduktionsprogram inte har som syfte med studierna att övergå till ett nationellt program. 151Uppföljningen presenterades som en del av en rapport från (2018), Elever i gym- nasieskolan /18. Analys av utredningens syften elever är målet en etablering på arbetsmarknaden. upp- följning 2016 påvisade en låg etablering generellt för introduktions- programselever, men också att den var något högre på yrkesintroduk- tion respektive på programinriktat individuellt val som båda är yrkes- inriktade. Även den senaste rapporten från om introduk- tionsprogram152, publicerad , visar att dessa båda program leder till jobb i högre utsträckning. Det gäller i synnerhet yrkesintro- duktion, där hälften av eleverna som inte gått vidare till nationellt program arbetade efter att de avslutat programmet. Rapporten visar att bland elever som endast gått introduktionsprogram är det lägst andel som är sysselsatta i arbete eller studier, . För gruppen som övergått till nationellt program är ande- len sysselsatta högre, . Högst andel sysselsatta är det för ele- ver som övergått till nationellt program och tagit examen, . Utredningen konstaterar att uppföljning 2019 av ele- vernas verksamheter efter introduktionsprogram genomförts i av högkonjunktur, vilket sannolikt kraftigt påverkat elevernas möjlig- heter att gå direkt till arbete efter utbildningen. I uppföljning 2019 ingår inte elever på språkintroduk- tion. Det är i synnerhet bland dessa elever som en låg andel övergår till nationella program och når fram till gymnasieexamen respektive övergår till arbetslivet. För var fjärde elev som påbörjade språkintro- duktion 2011 fanns ingen registeruppgift om studier eller arbete hösten 2015.153 Eftersom dessa elever ofta kan sakna personnummer finns det tekniska hinder att följa dem i statistiken. Många av eleverna på språkintroduktion har hunnit fylla innan de kvalificerat sig för nationella program och är därför hänvisade till komvux. Totalt sett är det omkring en fjärdedel av de elever som är och som går ett introduktionsprogram som sedan fortsätter att studera på komvux eller folkhögskola, för att på så sätt fullfölja sina studier på grundläggande eller gymnasial nivå.154 152Skolverket (2019), Introduktionsprogram, eleverna och deras sysselsättning efteråt. 153Skolverket (2015), Språkintroduktion. Den lägre andelen i registrerad syssel- sättning för elever från Språkintroduktion beror delvis på att dessa individer kan ha lämnat landet. 2017/18:1, utgiftsområde 15, sid. 43–44. Analys av utredningens syften 3.2.3Vuxenutbildningens betydelse för kompetensförsörjningen Inom komvux finns ett starkt fokus på individen. Målet som anges i skollagen är att vuxna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande. De ska även ges möjlighet att utveckla kunskaper och kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt främja sin per- sonliga utveckling.155 I förordningen om statsbidrag för regionalt yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux) har arbetsmark- nadsperspektivet stärkts.156 Bl.a. ska vid fördelningen av medel ta hänsyn till behoven på arbetsmarknaden.157 Vuxenutbild- ningen har således en viktig roll för målgrupper med olika behov och för att lösa ett antal behov i samhället. Förutom den kompensatoriska rollen att erbjuda en andra chans till utbildning, spelar vuxen- utbildningen en roll i nyanländas etablering, i arbetslösas övergång till arbete samt för kompetensförsörjningen till arbetslivet. Teknologisk utveckling, framför allt digitalisering och automation förändrar behoven på arbetsmarknaden. Demografiska förändringar och ekonomiska kriser, påverkar också både näringsliv och offentlig sektor. Den s.k. strukturomvandlingen pågår , men takten har inte accelererat under . Takten i struktur- omvandlingen skulle dock kunna öka inom näringslivet framöver, omvandling till följd av teknologisk utveckling genom en fortsatt digitalisering och automatisering kan komma att accelerera inom vissa branscher. Det är dock troligt att strukturomvandlingstakten tilltar om det uppstår en djupare ekonomisk kris, vilket har blivit fallet med covid-19 krisen . Då kan rationaliserings- trycket öka och fler rutinmässiga arbetsuppgifter rationaliseras bort, både inom tjänstemannayrken och arbetaryrken.158 Denna utveck- ling ställer ökade krav på kompetensutveckling och omställnings- förmåga för vuxna. Det talar för ett ökande behov av såväl yrkesutbild- ning som behörighetsgivande utbildning. I tider av hög arbetslöshet har utbildningsvolymerna inom vuxen- utbildningen ökat för att åter minska i bättre tider. har staten med hjälp av riktade statsbidrag ökat volymerna trots 15520 kap. 2 § skollagen. 156Regionalt yrkesvux är ett statsbidrag till kommuner i samverkan som syftar till att öka ut- budet av yrkesutbildningar inom komvux och särvux. Krav för att få statsbidrag är bl.a. att utbildningarna ska möta individernas behov och förutsättningar samt arbetsmarknadens behov i de samverkande kommunerna. 157Förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. 158SOU 2019:47 Jobbpolarisering på svensk arbetsmarknad – bilaga till långtidsutredningen . Analys av utredningens syften en kraftig högkonjunktur. En anledning till detta är just den bristande kompetensförsörjningen till arbetslivet.