sou · H8B381 · 2020-12-15 00:00:00 — –balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare MELLAN ARBETE OCH PRIVATLIV –balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare Betänkande av Utredningen om genomförande av direktivet om balans mellan arbete och privatliv SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Till statsrådet och chefen för Regeringen beslutade att låta en särskild utredare föreslå hur och rådets direktiv (EU) 2019/1158 om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU ska genomföras i svensk rätt (dir. 2019:97). Till särskild utredare förordnades före detta general- direktören . Som sakkunniga i utredningen förordnades departementssekreteraren (), departementssekreteraren () och ämnesrådet (). Som experter i utredningen förordnades rättsliga experten () och experten (). Som ledamöter i utredningens referensgrupp förordnades utredaren (LO), förhand- laren (SKR), arbetsrättsjuristen (), utredaren (TCO), socialförsäkringsexperten () och utredaren (). Med verkan entledigades från uppdraget som referensgruppsledamot och ersat- tes med experten och projektledaren (). Som sekreterare i utredningen anställdes från och med den 20januari 2020 förbundsjuristen och från och med den 1februari 2020 rättssakkunniga . anställning omfattade av heltid till och med 2020 och heltid . omfattade den av heltid. Från och med den 1 till och med var departementssekrete- raren anställd som sekreterare i utredningen. Utredningen har antagit namnet Utredningen om genomförande av direktivet om balans mellan arbete och privatliv. Härmed överlämnas betänkandet Genomförande av balansdirek- tivet – balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörig- vårdare (2020:81). Utredningens uppdrag är härigenom slutfört. Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ........... 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård .................................................... 1.3Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584)................................................................................ 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl...................................... 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ................................................ 1.6Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400)....................................................... Utredningens uppdrag och arbete................................ direktiv om föräldraledighet.................................... Fler direktiv inom området .................................................... Föräldraledighetsdirektivet blir nytt balansdirektiv ............. 3.4 Balansdirektivets huvudsakliga innehåll................................ Syfte och tillämpningsområde................................ Olika former av rätt till ledighet och frånvaro...... 3.4.3Ledighet för medföräldrar i i samband med barns födelse.................................... Ledighet för vård av anhörig .................................. Frånvaro på grund av trängande familjeskäl.......... Rätt till betalning eller ersättning i två fall ............ 3.4.8Flexibla arbetsformer för föräldrar och Skydd mot diskriminering...................................... Skydd mot uppsägning och bevisbörda ................. 3.4.12Skydd mot ogynnsam behandling eller Likabehandlingsorgan och information................. 3.5 Rättslig grund och tillämpningsområde................................ Den rättsliga grunden för EU:s beslutanderätt..... 3.5.2Direktivet ska gälla för den som är arbetstagare enligt svensk rätt ................................ Direktivet ska gälla för alla arbetsgivare ................ Inga avvikelser genom kollektivavtal..................................... Hel ledighet med eller utan föräldrapenning......... Delledighet med föräldrapenning .......................... Delledighet utan föräldrapenning .......................... 4.2.5Ledighet med tillfällig föräldrapenning inklusive s.k. pappaledighet .................................... Ledighet med omvårdnadsbidrag ........................... När och hur ledigheten kan tas ut.......................... 4.3Socialförsäkringsförmåner som har samband med 4.3.3Ersättningsnivåer för föräldrapenning och Ledighet för närståendevård och närståendepenning ........... Rätt till ledighet för närståendevård....................... Rätt till närståendepenning..................................... Ledighet av trängande familjeskäl.......................................... Mer om de grundläggande kraven för ersättning.................. 4.6.1Kraven på bosättning respektive arbete i 4.7 Flexibla arbetsformer.............................................................. Delledighet för föräldrar ......................................... 4.7.2En skyldighet att underlätta för arbetstagare att förena förvärvsarbete med föräldraskap ........... Kollektivavtal om flexibla arbetsformer................. Delledighet för närståendevård............................... Översiktligt om arbetstidslagstiftningen ............... Skydd mot uppsägning och bevisbörda................................. Arbetstagarnas rättigheter och skydd.................................... 4.9.1Förbud mot missgynnande behandling av 4.9.2Skydd mot försämrade anställningsförmåner eller anställningsvillkor vid vård av närstående...... Skydd mot försämrade anställningsförmåner eller anställningsvillkor vid ledighet av 4.9.4God arbetsmiljö och skydd mot kränkande Skydd för arbetstagarnas företrädare .................................... Ledighet för medföräldrar i samband med barns 5.1Direktivets krav på rätt till betald ledighet i samband med ett barns födelse är uppfyllt i svensk rätt.................... 5.1.1Rätt till tio dagars betald ledighet i samband med barns födelse.................................................. 5.1.2Ledigheten har en anknytning till barnets Rätt till ledighet för medföräldrar........................ 5.1.4Civilstånd eller familjestatus ges inte betydelse i strid med direktivet............................................. Inga kvalifikationskrav i strid med direktivet ..... Nivån på ersättningen är tillräckligt hög ............. 6.1Direktivets krav på rätt till fyra månaders föräldraledighet är uppfyllt i svensk rätt............................. 6.2Även dagar med föräldrapenning på grundnivå ska vara Förälder med ensam vårdnad................................ 6.3 Inga ändringar av tidsfrister och annan formalia................ Rimliga tidsfrister för anmälan om föräldraledighetens början och slut...................... 6.3.2Skriftlig motivering om föräldraledighet skjuts Begära uttag av föräldraledighet på flexibla sätt.. 6.4 Utvärdering av anpassade villkor för vissa grupper............ Anpassade villkor vid adoption............................ 6.4.2Anpassade villkor för föräldrar med 6.4.3Anpassade villkor för föräldrar till barn med funktionsnedsättning eller långvarig sjukdom..... 126 Svensk lagstiftning om föräldraledighet är Ledighet för vård av anhörig ..................................... 7.1Direktivets krav på rätt till ledighet för vård av anhörig är uppfyllt i svensk rätt......................................................... 7.1.1Antal dagar och vilka arbetstagare som får vara Bestämmelser om den som vårdas........................ Syftet med vården.................................................. Frånvaro på grund av force majeure ........................... 8.1Direktivets krav på rätt till frånvaro på grund av force majeure är uppfyllt i svensk rätt 9.2Det finns argument för att rätten till delledighet är tillräcklig för att uppfylla direktivets krav........................... 9.3Det behövs lagändringar för att genomföra direktivets bestämmelser om flexibla arbetsformer............................... 9.3.1Det är inte tillräckligt med en rätt till 9.3.2Nya bestämmelser i föräldraledighetslagen och lagen om ledighet för närståendevård ........... Flexibla arbetsformer för arbetstagare som är föräldrar eller vårdar en närstående ...................... Arbetstagarnas rättigheter och diskriminering ............. 10.1.3 Arbetstagarnas rättigheter bevaras under 10.1.4 En rätt att återgå till samma eller likvärdigt arbete och åtnjuta eventuella förbättringar.......... 10.2.2 Förbudet mot mindre gynnsam behandling ska avse även flexibla arbetsformer ...................... Skydd mot uppsägning och bevisbörda....................... Skyddet mot uppsägning ska avse även flexibla Det krävs inte några ändringar för att skydda mot förberedelse till uppsägning................................................. Utvidgad skyldighet att ange skäl för uppsägningen.......... En bevislättnadsregel i lagen om ledighet Befintliga sanktioner uppfyller direktivets krav ................. Skydd mot repressalier ............................................. Direktivets krav och liknande bestämmelser i andra Det finns argument för att gällande rätt uppfyller 13.3Det ska införas ett repressalieförbud för att genomföra direktivets bestämmelser om skydd mot ogynnsam behandling eller ogynnsamma följder ................................. 13.3.1Befintliga bestämmelser ger inte ett tillräckligt 13.3.2 Repressalieförbud med förebild i Arbetstagarnas företrädare har ett tillräckligt skydd.......... Likabehandlingsorgan och information....................... 14.1 ska ges utökad talerätt ... 189 14.1.1 Direktivets krav – behörighet för det organ som utsetts enligt likabehandlingsdirektivet ....... Inga särskilda informationsinsatser ..................................... Följdändring i utstationeringslagen............................ Utstationeringslagen ska inte hänvisa till de nya Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ............... Tidpunkt för ikraftträdande ................................................. Det behövs inte några övergångsbestämmelser avseende Uppföljning av direktivet .......................................... Arbetsgrupp på EU-nivå ...................................................... Hur kan direktivet följas upp? 17.3.1 Ledighet för medföräldrar i samband med 17.3.3 Ledighet för vård av anhörig................................. 17.4 Tillgänglig statistik ............................................................... 17.4.1Ledighet för medföräldrar i samband med barns födelse och föräldraledighet ....................... Ledighet för vård av anhörig ................................ Tillgänglig statistik är tillräcklig .......................................... Konsekvenser av utredningens förslag ........................ Utredningens uppdrag och utrymmet för alternativa Vilka som berörs................................................................... Konsekvenser för enskilda och arbetstagare....................... Konsekvenser för arbetsgivare och företag......................... Konsekvenser för arbetsmarknadens parter ....................... Konsekvenser för det allmänna............................................ Konsekvenser för kommuner och regioner ........................ Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män... 18.11 Konsekvenser för barn.......................................................... 18.12 Konsekvenser för integrationen........................................... Förslagens förhållande till och internationell Särskilda hänsyn när det gäller tidpunkt för ikraftträdande och behov av informationsinsatser.............. Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken ...... Förslaget till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård .................................................. Förslaget till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584).............................................................................. Förslaget till lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl.................................... Förslaget till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare .............................................. Förslaget till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400).............................................. Bilaga 2 Balansdirektivet på svenska ......................................... Balansdirektivet på engelska ........................................ Utredningens uppdrag är att bedöma om svensk rätt är förenlig med och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU (balansdirektivet) och att lämna de eventuella författningsförslag som behövs för att genomföra direktivet i svensk rätt. Utredningen ska också analysera och lämna förslag på hur uppföljningen av direktivet ska säkerställas. Utredningen ska så långt som möjligt värna befintliga regelverk och system som gäller för arbetstagare i när det gäl- ler bl.a. föräldraledighet, föräldraförsäkring, ledighet och ersättning för vård av närstående, diskriminering och arbetsmiljö och därför en- dast föreslå ändringar om det är nödvändigt eller annars särskilt befo- gat. Utredningen ska också värna den svenska arbetsmarknadsmodel- len och den befintliga myndighetsstrukturen. Balansdirektivet är en revidering av föräldraledighetsdirektivet1. Direktivet ska vara genomfört . upphör föräldraledighetsdirektivet att gälla. Balansdirektivet föreskriver individuella rättigheter för arbets- tagare i fråga om pappaledighet, föräldraledighet, ledighet för vård av anhörig och frånvaro på grund av force majeure. Direktivet inne- håller också regler om flexibla arbetsformer för arbetstagare som är föräldrar eller anhörigvårdare. Flexibla arbetsformer definieras som 1Rådets direktiv /18/EU av om genomförandet av det ändrade ramavtalet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv /34/EG. en möjlighet för arbetstagare att anpassa sitt arbetsmönster, t.ex. genom distansarbete, flexibla arbetstider eller deltidsarbete. Direktivet innehåller ett antal skyddsbestämmelser för arbets- tagare som utövar sina rättigheter enligt direktivet. Arbetstagare ska bl.a. skyddas mot uppsägning och mindre gynnsam behandling på grund av att de tar sina rättigheter i anspråk. En arbetsgivare ska inte heller få utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att han eller hon har anmält eller påtalat att arbetsgivaren har handlat i strid med direktivet. För flertalet av balansdirektivets bestämmelser gör utredningen bedömningen att gällande rätt uppfyller direktivets krav och att det därför inte behövs några lagändringar. Det gäller bl.a. rätten till tio dagars betald ledighet för medföräldrar i samband med barns födelse, rätten till fyra månaders föräldraledighet, rätten att vara ledig för vård av anhörig och rätten till frånvaro på grund av force majeure. Även dagar med föräldrapenning på grundnivå ska vara reserverade Balansdirektivet föreskriver att två månaders betald föräldraledighet inte ska kunna överlåtas mellan föräldrarna. Enligt gällande rätt har en förälder rätt med föräldrapenning på sjukpenning- nivå eller grundnivå. Av dessa kan på sjukpenningnivå inte avstås till den andra föräldern. En förälder som har ersättning på grundnivå kan däremot fritt avstå samtliga dagar. Utredningen föreslår att på samma sätt som gäller vid föräldra- penning på sjukpenningnivå ska dagar med föräldrapenning på grund- nivå vara reserverade till förmån för den ena föräldern. Förslaget innebär att möjligheten att avstå rätten att få föräldrapenning till den andra föräldern inte ska gälla för föräldrapenning på vare sig sjukpen- ningnivå eller grundnivå i sammanlagt . Utredningen föreslår att balansdirektivets bestämmelser om flexibla arbetsformer ska genomföras genom nya bestämmelser om begäran om flexibla arbetsformer i föräldraledighetslagen (1995:584) och lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård. Om en förälder med barn som inte har fyllt begär flexibla arbetsformer av omsorgsskäl ska arbetsgivaren besvara begäran inom skälig tid. Det är arbetsgivaren som får avgöra om det är möjligt att bevilja en sådan begäran. Om begäran avslås eller den begärda för- ändringen senareläggs ska arbetsgivaren motivera beslutet. Om en förändring av arbetsmönstret gäller för en bestämd tid ska arbetstagaren ha rätt att återgå till det ursprungliga arbetsmönstret när tiden löper ut. Om arbetstagaren på grund av ändrade omstän- digheter begär att få återgå till det ursprungliga arbetsmönstret innan tiden har löpt ut ska arbetsgivaren besvara begäran. Motsvarande regler om flexibla arbetsformer ska gälla för arbets- tagare som vårdar en närstående som är svårt sjuk om denne är en son, dotter, mor, far, make, maka eller registrerad partner eller bor i samma hushåll som arbetstagaren. Bestämmelserna om flexibla arbetsformer föreslås gälla för arbets- tagare som varit anställda hos arbetsgivaren i sammanlagt när begäran görs. Utredningen föreslår också att arbetstagare som begär flexibla arbetsformer eller tar därtill kopplade rättigheter i anspråk enligt ovan ska omfattas av missgynnandeförbudet i föräldraledighetslagen och skyddet mot missgynnande behandling i lagen om ledighet för närståendevård. Det ska även framgå av bestämmelserna om skydd mot uppsägning i föräldraledighetslagen och lagen om ledighet för närståendevård att de avser arbetstagare som tar i anspråk sina rättig- heter enligt bestämmelserna om flexibla arbetsformer. Utökade rättigheter i lagen om ledighet för närståendevård För att genomföra balansdirektivets bestämmelser om arbetstagarnas rättigheter föreslår utredningen att en arbetstagare som har varit ledig för närståendevård ska ha rätt att återgå till samma eller ett likvärdigt arbete. Arbetstagaren ska också ha rätt att ta del av de eventuella för- bättringar i arbetsförhållandena som har inträffat under ledigheten. Utvidgad skyldighet att ange skäl för uppsägningen Arbetstagare som anser att de har sagts upp på grund av att de ansökt om eller tagit ut pappaledighet, föräldraledighet eller ledighet för vård av anhörig eller på grund av att de utnyttjat sin rätt att begära flexibla arbetsformer ska enligt balansdirektivet ha möjlighet att begära att arbetsgivaren ger en väl underbyggd motivering till uppsägningen. Vid uppsägning av en arbetstagare som ansökt om eller tagit ut pappa- ledighet, föräldraledighet eller ledighet för vård av anhörig, ska arbets- givaren skriftligen ange skälen för uppsägningen. För att genomföra dessa bestämmelser avseende arbetstagare som är föräldrar eller vårdar en anhörig, men som inte omfattas av lagen (1982:80) om anställningsskydd, föreslår utredningen nya bestäm- melser i föräldraledighetslagen och lagen om ledighet för närstående- vård. Om en arbetstagare gör gällande att han eller hon har blivit upp- sagd av skäl som har samband med föräldraledighet, ledighet för närståendevård eller begäran om flexibla arbetsformer ska arbetsgiva- ren vara skyldig att på arbetstagarens begäran uppge de omständig- heter som åberopas som grund för uppsägningen. Om arbetstagaren begär det och det görs gällande ett samband med föräldraledighet eller ledighet för närståendevård ska uppgiften vara skriftlig. En bevislättnadsregel i lagen om ledighet för närståendevård För att genomföra balansdirektivets bestämmelser om en bevis- lättnadsregel för arbetstagare som anser att de har sagts upp på grund av att de ansökt om eller tagit ut ledighet för vård av anhörig föreslår utredningen att en bevislättnadsregel införs i lagen om ledighet för närståendevård. Om en arbetstagare visar omständigheter som ger anledning att anta att han eller hon har missgynnats genom att ha blivit uppsagd eller avskedad av skäl som har samband med ledighet för närståendevård, är det arbetsgivaren som ska visa att det inte har förekommit något sådant missgynnande. För att säkerställa att svensk rätt uppfyller balansdirektivets bestäm- melser om skydd mot ogynnsam behandling och ogynnsamma följder föreslår utredningen att det införs repressalieförbud i föräldraledig- hetslagen, lagen om ledighet för närståendevård respektive lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. En arbetsgi- vare ska inte få utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att han eller hon har anmält eller påtalat att arbetsgivaren har handlat i strid med någon av dessa lagar. Utökad talerätt för DO () är det organ som har utsetts enligt likabehandlingsdirektivet2 för bl.a. främjande av likabehand- ling av alla personer utan könsdiskriminering. Det är därmed DO som utpekas av balansdirektivet som det organ som ska ha behörig- het med avseende på de diskrimineringsfrågor som omfattas av direktivet. Enligt gällande rätt får DO föra talan för enskilda arbetstagare i tvister om missgynnandeförbudet i föräldraledighetslagen. Utred- ningen föreslår att DO ska få föra talan för enskilda arbetstagare i tvister om missgynnande enligt lagen om ledighet för närståendevård och lagen om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. Talerätten i föräldraledighetslagen och lagen om ledighet för närståendevård före- slås även gälla vid missgynnande på grund av att arbetstagaren har tagit sina rättigheter enligt de nya bestämmelserna om flexibla arbetsfor- mer i anspråk. Talerätten föreslås vara subsidiär till arbetstagarorga- nisationernas rätt att föra talan. På motsvarande sätt som gäller hos DO respektive hos domstol i ärenden eller mål enligt föräldraledighetslagen föreslår utredningen att även uppgifter i ärenden eller mål där DO nu föreslås få talerätt ska kunna omfattas av sekretess. 2Europaparlamentets och rådets direktiv /54/EG av om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. Utredningen föreslår att lagändringarna ska träda i kraft . Äldre föreskrifter i socialförsäkringsbalken ska fort- farande gälla för en anmälan om att avstå dagar med föräldrapenning som görs före ikraftträdandet. Balansdirektivet ålägger medlemsstaterna att överlämna all information som behövs om direktivet för att ska kunna skriva en rapport. Informationen ska innefatta tillgängliga aggregerade uppgifter om hur män och kvinnor använt sig av de olika typerna av ledighet och flexibla arbetsformer i direktivet. Utredningens bedömning är att det är fullt möjligt att leverera den statistik om genomförandet av balansdirektivet till EU-kommissio- nen som krävs. För antalsuppgifter, beräkning av genomsnittligt utta- gen ledighetsperiod och nyttjandegrad av de olika ledigheterna kan registerbaserade statistik samt Statistiska central- byråns befolkningsstatistik och arbetskraftsundersökningar användas. Statistik från ad hoc-moduler och Eurofounds urvalsunder- sökningar gör det möjligt att följa upp användningen av flexibla arbets- former. arbetar också en arbetsgrupp på EU-nivå med att bl.a. ta fram en stödja en strukturerad och jäm- förande insamling av statistik för att möjliggöra en framtida uppfölj- ning och analys av resultatet av införandet av balansdirektivet. 1.1Förslag till lag om ändring i socialförsäkringsbalken Härigenom föreskrivs1 att 12 kap. 17 § socialförsäkringsbalken ska ha följande lydelse. En förälder kan genom skriftlig anmälan till avstå rätten att få föräldrapenning till förmån för den andra för- Detta gäller dock inte för- Detta gäller dock inte för- enligt 21 och 22 §§ såvitt avser en eller grundnivå enligt 21–23 §§ 1.90 dagar för varje barn, eller