sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — Den obliga- toriska delen av förskolan ska omfatta under ett läsår, och läsåret ska bestå av en hösttermin och en vårtermin. Verksam- heten ska högst få omfatta och . Den obligatoriska delen av förskolan ska vara avgiftsfri. För reste- rande tid som barn behöver förskola, t.ex. på grund av vårdnads- havares förvärvsarbete, kommer huvudmannen som tidigare att kunna ta ut avgifter. Skolplikten ska fullgöras vid en förskola, vilket innebär att den obligatoriska delen av förskolan inte ska kunna ersättas av pedagogisk omsorg. Hemkommunen ansvarar för den obligatoriska förskolan Utredningen föreslår att barnets hemkommun ska ansvara för att utbildning i förskola kommer till stånd för alla barn i kommunen som ska gå i den obligatoriska förskolan och som inte fullgör sin skolplikt på annat sätt, t.ex. vid en fristående förskola. När det gäller barn som inte har plats i förskola men som ska börja i den obligatoriska förskolan ska hemkommunen ge barnets vårdnadshavare möjlighet att anmäla önskemål om förskole- plats. Om vårdnadshavaren inte anmäler önskemål om plats ska hem- kommunen senast före det att barnet ska börja i den obligatoriska förskolan erbjuda barnet plats vid viss förskola. Skollagens bestämmelser om skolplikt ska gälla I och med att förskolan till viss del blir obligatorisk ska skollagens bestämmelser om hemkommunens, huvudmannens och vårdnads- havarnas ansvar för skolpliktens fullgörande gälla även för barn som fullgör sin skolplikt i den obligatoriska förskolan. Utredningen före- slår vidare att skollagens regler om närvaro, ledighet och befrielse från obligatoriska inslag i undervisningen i skollagspliktiga skolfor- mer samt utredning av frånvaro ska gälla även för barn som går i den obligatoriska förskolan. Rätt till skolskjuts och kostnadsfria måltider I och med att förskolan till viss del blir obligatorisk föreslår utred- ningen att barn i den obligatoriska förskolan ska ha rätt till skolskjuts under i huvudsak samma förutsättningar som barn i förskoleklassen eller , dvs. om skolskjuts behövs med hänsyn till färd- vägens längd, trafikförhållanden, barnets funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Rätten till skolskjuts ska dock bara gälla barn som endast deltar i den obligatoriska delen av förskolan. Utredningen föreslår också att barn som åläggs skolplikt i den obli- gatoriska förskolan ska ha rätt till kostnadsfria måltider på samma villkor som elever i förskoleklassen och . Vissa beslut om den obligatoriska förskolan ska kunna överklagas Utredningen föreslår att vissa beslut som rör den obligatoriska för- skolan ska kunna överklagas i samma utsträckning som gäller för för- skoleklassen och . Därmed ska beslut om skolskjuts få överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Vidare ska beslut om upp- skjutande av fullgörande av skolplikt samt om placering vid förskole- enhet få överklagas till . Fler förskollärare och barnskötare med bättre kompetens om barns språkutveckling i svenska Förskolepersonalens utbildning och kompetens har fått ökad bety- delse i takt med att förskolan har blivit en del av utbildningssystemet och fått ett förtydligat pedagogiskt uppdrag. Forskning visar att per- sonalens pedagogiska kompetens är avgörande för kvaliteten i för- skolan och därmed för barnens utveckling och lärande. finns det en stor brist på legitimerade förskollärare och utbildade barnskötare och kompetensförsörjningen är en stor utma- ning för förskolan. Behovet av utbildad personal bedöms dessutom växa . Behoven skiljer sig mellan olika kommuner men också mellan förskolor inom samma kommun. Statistik som utredningen har tagit fram visar att det finns färre förskollärare och utbildade barnskötare i förskolor med svåra förutsättningar i bety- delsen att en stor andel barn har utländsk bakgrund. Vidare är bris- tande språkkunskaper i svenska hos förskolepersonalen ett stort pro- blem i många förskolor, i synnerhet i de förskolor där det också finns en stor andel flerspråkiga barn. har vart fjärde barn i förskolan utländsk bakgrund. Att för- skollärare och barnskötare har goda kunskaper i svenska och kompe- tens i hur man undervisar flerspråkiga barn är därför avgörande för att alla barn ska få en god språklig grund inför skolstarten. Utredningens förslag och ställningstaganden när det gäller att öka tillgången på legitimerade förskollärare och utbildade barnskötare samt insatser för kompetensutveckling redovisas i kapitel 10 och 11 och innebär sammanfattningsvis följande. Förslag för fler förskollärare och barnskötare Utredningens förslag i detta avsnitt syftar till att öka tillgången på legitimerade förskollärare och utbildade barnskötare, med särskilt fokus på förskolor med svåra förutsättningar. Inrätta karriärsteg för förskollärare Utredningen föreslår att det ska inrättas karriärsteg för förskollärare vid förskolor med särskilt svåra förutsättningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund. Huvudmännen för dessa för- skolor ska sträva efter att inrätta tjänster som förste förskollärare. Reformen ska finansieras med statsbidrag. Statsbidraget ska lämnas med belopp som innebär att den som blir förste förskollärare får en löneökning på . Inför en enhetlig utbildning till barnskötare Det finns ingen nationell reglering av vad som ska ingå i en barn- skötarutbildning, vilket har lett till att olika kortare och ibland otill- räckliga utbildningsinsatser genomförs för att möjliggöra att arbets- lösa slussas in i barnskötaryrket. För att uppnå en ökad likformighet i barnskötarutbildningarna samt stärka och tydliggöra barnskötarnas kompetens föreslår utredningen att det införs ett enhetligt innehåll för utbildning till barnskötare som ska gälla inom såväl gymnasie- skolans barn- och fritidsprogram som motsvarande utbildningar inom vuxenutbildning. Vi föreslår även en översyn av barnskötarutbildningarnas omfatt- ning, innehåll och kvalitet. Detta för att anpassa utbildningarna till de kunskaper som behövs i barnskötaryrket t.ex. när det gäller barns språkutveckling och andraspråksutveckling i svenska. ska ta fram allmänna råd om språkkunskaper Det finns inga rekommendationer om vilka kunskaper personal som arbetar i förskolan bör ha. Utredningen bedömer därför att Skol- verket bör få i uppdrag att ta fram allmänna råd om vilka grundlägg- ande krav som bör ställas på personal som arbetar i förskolan, t.ex. när det gäller språkkunskaper i svenska. De centrala personalkategorierna inom förskolan ska framgå i skollagen Barnskötare är en viktig resurs i förskolan som inte omnämns i skollagen. För att betona att de som arbetar i förskolan och ansvarar för eller medverkar i undervisningen bör vara förskollärare eller barn- skötare föreslår vi att skollagen förtydligas. Med barnskötare ska i lagen avses den som har genomgått utbildning i gymnasieskolan för arbete med barn eller annan motsvarande utbildning. Personalsammansättning ska uppmärksammas vid tillsyn Utredningen anser att det är viktigt att tillsynsmyndigheterna, dvs. Skolinspektionen och kommunerna, i sin tillsyn särskilt uppmärk- sammar att huvudmännen uppfyller kraven i skollagen när det gäller personal vid förskolor. Förskolor som inte uppfyller kraven på att ha förskollärare som ansvarar för undervisningen bör följas upp, t.ex. genom att de föreläggs att förändra personalsituationen. Förslag om kompetensutveckling i barns språkutveckling i svenska Utredningens kartläggning av och förslag om kompetensutveckling innebär sammanfattningsvis följande. Det behövs mer tid och resurser för kompetensutveckling Utredningen har haft i uppdrag att kartlägga den kompetensutveck- ling som erbjuds personal i förskolan när det gäller barns språkutveck- ling i svenska med särskilt fokus på andraspråksutveckling i svenska. Vi har redogjort för de statliga kompetensutvecklingsinsatser som erbjuds förskolans personal och funnit att det inom natio- nella skolutvecklingsprogram finns ett relevant kursutbud när det gäller barns språkutveckling. Däremot utgör bristen på tid och resur- ser betydande hinder för förskolepersonalens deltagande i kompetens- utveckling. Utredningen vill inskärpa hur viktigt det är att huvudmän för förskolan tar sitt ansvar när det gäller att erbjuda och frigöra tid för kompetensutveckling. Examensbeskrivningen för förskollärarexamen bör ändras Utredningen erfar att förskollärare saknar tillfredsställande kunskap om barns andraspråksutveckling i svenska. Vi bedömer därför att exa- mensbeskrivningen för förskollärarexamen bör ändras så att det i exa- mensmålen anges att studenten ska visa fördjupad kunskap om barns andraspråksutveckling. Läslyftet i förskolan bör förlängas Staten bör ta ett större ansvar för att möjliggöra kompetensutveck- ling i språkutveckling i svenska för personalen i de förskolor som har störst behov av det. Därför föreslår utredningen att ska få i uppdrag att förlänga Läslyftet i förskolan och rikta statsbidraget till förskolor som har särskilt svåra förutsättningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund. Kompetensutveckling bör uppmärksammas vid tillsyn Huvudmännen ska i egenskap av arbetsgivare se till att personalen vid en förskola ges möjlighet till kompetensutveckling. Utredningen an- ser därför att det är viktigt att tillsynsmyndigheterna, dvs. Skolinspek- tionen och kommunerna, i sin tillsyn särskilt uppmärksammar att huvudmännen uppfyller kraven i skollagen när det gäller kompetens- utveckling. Utredningens förslag innebär ändringar i skollagen (2010:800) och skolförordningen (2011:185). Vi föreslår att dessa ändringar ska träda i kraft . När det gäller bestämmelserna om kommunernas uppsökande verksamhet, kartläggning och direktinskrivning, behöver kommu- nerna och andra huvudmän tid för att förbereda verksamheten. Vi före- slår därför att bestämmelserna ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som inleds . Även införandet av den obligatoriska förskolan innebär att kom- muner och andra huvudmän behöver att inrätta och utöka sina verksamheter. Även bestämmelserna om obligatorisk förskola ska tillämpas första gången i fråga om utbildning som inleds hösttermi- nen 2023. Utredningen anser vidare att införandet av karriärsteg för för- skollärare behöver av förberedelser. Vi föreslår därför att denna reform ska inledas vid det bidragsår som inleds . Bestämmelsen i skollagen som reglerar detta samt den stats- bidragsförordning som ska ligga till grund för fördelning och utbetal- ning av statsbidrag ska därför tillämpas första gången inför det bi- dragsår som inleds . Utöver lärare eller förskollärare som avses i 13 § får det i undervis- ningen1. i fritidshemmet finnas an- nan personal med sådan utbild- ning eller erfarenhet att elevernas utveckling och lärande främjas, och2. i förskolan finnas barnskötare samt därutöver annan personal med utbildning eller erfarenhet som inne- bär att barnens utveckling och läran- de främjas.27 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 2 kap. 14 och 22 §§, 3 kap. 1 och 12 a §§, 7 kap. 1, 4, 10– 12, 17–19 a och 21–23 §§, 8 kap. 1, 3, 4, 7, 12, 15, 16, 20 och 24 §§, 25 kap. 2 § och 28 kap. 5, 8, 12 och 15 §§ samt rubrikerna närmast före 3 kap. 12 a § och 7 kap. 4 och 11 §§ ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas elva nya paragrafer, 3 kap. 12 k §, 8 kap. 7 a, 7 b, 12 b, 12 c, 14 a, 15 a, 16 a, 16 b, 16 c och 25 §§ samt närmast före 3 kap. 12 k § och 8 kap. 7 a, 7 b, 12 b, 12 c, 14 a, 15 a, 16 a, 16 b, 16 c och 25 §§ nya rubriker av följande lydelse. Utöver lärare eller förskollärare som avses i 13 § får det i undervis- ningen i fritidshemmet och försko- lan finnas annan personal med så- dan utbildning eller erfarenhet att elevernas eller barnens utveckling och lärande främjas. Huvudmännen ska också sträva efter att inrätta kar- riärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Huvudmän för förskole- enheter som har särskilt svåra för- utsättningar med beaktande av bar- nens socioekonomiska bakgrund ska sträva efter att inrätta karriärsteg för särskilt yrkesskickliga förskol- lärare.Regeringen meddelar föreskrif- ter om statsbidrag1. till huvudmän för förskole- klass, grundskola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasie- skola, gymnasiesärskola och kom- munal vuxenutbildning i syfte att stimulera att dessa inrättar kar- riärstegen förstelärare och lektor, och2. som riktar sig till huvudmän för förskoleenheter som avses i för- sta stycket tredje meningen i syfte att stimulera att dessa inrättar kar- riärsteget förste förskollärare. Med barnskötare avses i första stycket 2 den som har genomgått utbildning i gymnasieskolan för arbete med barn eller annan mot- svarande utbildning. Varje huvudman ska sträva efter att för undervisningen anställa lär- are och förskollärare som har fors- karutbildning. Huvudmännen ska också sträva efter att inrätta kar- riärsteg för särskilt yrkesskickliga lärare. Regeringen meddelar föreskrif- ter om statsbidrag till huvudmän i syfte att stimulera att dessa in- rättar karriärstegen förstelärare och lektor. 1Senaste lydelse 2013:530. I detta kapitel finns bestämmelser om –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (2 §), –information om barnets och elevens utveckling (3 §), –garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet (4–4 b §§), –stöd i form av extra anpassningar (5 §), –särskilt stöd (6–12 §§), –mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 i §§), – överlämning av uppgifter vid – överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom skol- övergång mellan och inom skol- former (12 j §), och former (12 j §), –definition av nyanlänt barn (12 k §), och –allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). Definition av nyanländ elev Med nyanländ avses i denna lag Med nyanländ elev avses i denna 1.har varit bosatt utomlands, 2.nu är bosatt i landet, och 3.har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses En elev ska inte längre anses vara nyanländ elev efter fyra års gång här i landet. skolgång här i landet. Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 §. 2Senaste lydelse 2018:1098. 3Senaste lydelse 2015:246. Definition av nyanlänt barn Med nyanlänt barn avses i denna lag ett barn som har uppe- hållstillstånd i enligt utlän- ningslagen (2005:716), inte omfat- tas av 12 a § och inte har uppnått den ålder när skolplikt enligt 7 kap. 10 § inträder. 1. vara fött utomlands och ha vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i tillsam- mans med barnet och barnet och vårdnadshavarna har vistats här än , 2. vara fött i och ha vård- nadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i och har vis- tats här än , eller 3. vara fött utomlands och ha kommit till utan sina vård- nadshavare och har vistats här kor- tare tid än . Om barnet vistas i med endast en vårdnadshavare ska pröv- ningen göras utifrån den vårdnads- havaren. I detta kapitel finns bestämmelser om –vilka som omfattas av skolplikt (2 §), –rätten till utbildning (3 §), –hur skolplikten fullgörs (4–9 §§), –när skolplikten inträder (10 §), 4Senaste lydelse 2018:608. Skolplikten inträder höstter- minen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns synner- liga skäl får barnet dock börja full- göra sin skolplikt i den obligatoriska förskolan först höstterminen det kalenderår då barnet fyller sex år.31 – tidigare skolstart och undan- – tidigare skolstart och undan- tag från skyldigheten att fullgöra tag från skyldigheten att fullgöra skolplikt i förskoleklass (11– skolplikt i förskoleklass och obli- 11 b §§), gatorisk förskola (11–11 b §§), –när skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skol- gången (12–16 §§), –deltagande i utbildning (17–19 a §§), och –ansvar för att skolplikten fullgörs (20–23 §§). Den obligatoriska förskolan, Skolplikten ska börja fullgö- Skolplikten ska börja fullgö- ras i förskoleklassen. ras i den obligatoriska förskolan. Därefter ska skolplikten fullgöras eller i den skolform där barnet i förskoleklassen och sedan i grund- tas emot enligt 5, 6 eller 7 §, om skolan eller i den skolform där bar- inte skolplikten fullgörs på något net tas emot enligt 5, 6 eller 7 §, om annat sätt enligt bestämmelserna inte skolplikten fullgörs på något annat sätt enligt bestämmelserna Skolplikten kan dock börja full- Skolplikten kan dock börja göras direkt i , grund- fullgöras direkt i förskoleklassen, särskolan, specialskolan eller same- skolan enligt 11 a och 11 b §§. enligt 11, 11 a och 11 b §§. Skolplikten inträder höstter- minen det kalenderår då barnet fyller . 5Senaste lydelse 2017:1115. 6Senaste lydelse 2017:1115. Om det finns särskilda skäl Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skol- får barnet börja fullgöra sin skol- plikt först höstterminen det kalen- plikt i förskoleklassen först höst- derår då barnet fyller . terminen det kalenderår då bar- Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare. skolstart och undantag från skyldigheten att fullgöra skolplikt i förskoleklass skolstart och undantag från skyldigheten att fullgöra skolplikt i förskoleklass och obligatorisk förskola Ett barn får tas emot i förskole- klassen redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Ett barn får börja fullgöra skolplikten i , grund- särskolan, specialskolan eller sameskolan höstterminen det kalen- derår då barnet fyller om 1. barnet då har gått ut förskoleklassen, eller 2. barnets vårdnadshavare be- 2. barnets vårdnadshavare be- gär att barnet ska få börja i någon gär att barnet ska få börja i någon av dessa skolformer utan att först av dessa skolformer utan att först ha gått ut förskoleklassen och ha gått ut den obligatoriska för- barnet bedöms ha förutsättningar skolan eller förskoleklassen och barnet bedöms ha förutsättningar 7Senaste lydelse 2017:1115. 8Senaste lydelse 2017:1115. Beslut i frågan enligt första stycket 2 fattas av 1.rektorn när det gäller och sameskolan, 2.Specialpedagogiska skolmyndigheten när det gäller special- skolan, och 3.barnets hemkommun när det gäller grundsärskolan. Ett barn som har beviljats upp- skjuten skolplikt och som ska tas emot i grundsärskolan får, ut- över vad som anges i 11 a §, börja fullgöra skolplikten i grundsär- skolan utan att först ha gått ut förskoleklassen, om barnets vård- nadshavare begär det hos hem- kommunen. Skolplikten upphör vid ut- Skolplikten upphör vid ut- gången av vårterminen det tionde gången av vårterminen det elfte året eller, om eleven går i special- året eller, om eleven går i special- skolan, det elfte året efter det att skolan, det tolfte året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten, eleven börjat fullgöra skolplikten, om inte annat följer av 13 eller om inte annat följer av 13 eller En elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anord- nas för att ge den avsedda utbild- ningen, om eleven inte har giltigt skäl att utebli. 9Senaste lydelse 2017:1115. 10Senaste lydelse 2017:1115. 11Senaste lydelse 2017:1115. Om det finns särskilda skäl behöver barnets eller elevens vårdnadsha- vare inte informeras . per läsår och eller, i per läsår och eller, i förskoleklassen och de två lägsta den obligatoriska förskolan, för- skoleklassen och de två lägsta års- Sådan verksamhet får inte förläg- gas till , eller dan verksamhet får inte förläggas till , eller andra Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från andra stycket för elever i grundsärskolan och specialskolan. Om en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rektorn se till att elevens vård- nadshavare informe- ras om att eleven har varit från- varande. Om det finns särskilda skäl behöver elevens vårdnads- havare inte informeras . En elev i en skolform som av- Ett barn eller en elev i en skol- ses i 17 § får beviljas kortare ledig- form som avses i 17 § får beviljas het för enskilda angelägenheter. kortare ledighet för enskilda ange- Om det finns synnerliga skäl får Om det finns synner- längre ledighet beviljas. liga skäl får längre ledighet beviljas. Rektorn beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser än . En elev i en skolform som av- Ett barn eller en elev i en skol- ses i 17 § får på begäran av elev- form som avses i 17 § får på be- ens vårdnadshavare befrias från gäran av barnets eller elevens vård- skyldighet att delta i obligatoriska nadshavare befrias från skyldig- inslag i undervisningen om det het att delta i obligatoriska inslag finns synnerliga skäl. i undervisningen om det finns syn- beslut får endast avse enstaka till- Ett sådant beslut får fällen under ett läsår. endast avse enstaka tillfällen under Rektorn beslutar om befrielse. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta sådana beslut. Om en elev har upprepad eller Om ett barn eller en elev har längre frånvaro från den verksam- upprepad eller längre frånvaro het som avses i 17 § ska rektorn, från den verksamhet som avses i oavsett om det är fråga om giltig 17 § ska rektorn, oavsett om det eller ogiltig frånvaro, se till att från- är fråga om giltig eller ogiltig från- varon skyndsamt utreds om det varo, se till att frånvaron skynd- inte är obehövligt. samt utreds om det inte är obe- ska genomföras i samråd med ele- När det gäller barn i den ven och elevens vårdnadshavare obligatoriska förskolan ska utred- samt med elevhälsan. ningen genomföras i samråd med gäller elever i övriga skolformer ska utredningen genomföras i sam- råd med eleven och elevens vård- nadshavare samt med elevhälsan. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. När en utredning om en elevs När en utredning om ett barns frånvaro har inletts ska rektorn se eller en elevs frånvaro har inletts till att frånvaron anmäls ska rektorn se till att frånvaron anmäls till huvudmannen. 12Senaste lydelse 2018:1098. Huvudmannen ska se till att barnen i huvudmannens obligato- riska förskola och eleverna i huvud- mannens förskoleklass, grund- skola och grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att barn och elever i utbildning under deras ledning fullgör sin skolgång.När ett skolpliktigt barn eller en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en förskoleenhet eller en skolenhet med en annan huvud- man än hemkommunen, eller det hos en sådan huvudman har in- letts en utredning om barnets eller elevens frånvaro enligt 19 a §, skaHemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess obligatoriska förskola, för- skoleklass, grundskola eller grund- särskola på något annat sätt får föreskriven utbildning.Hemkommunen ska i frågor som rör skolpliktiga barn och ele- ver som avses i 19 a § vid behov samordna insatser med samhälls- organ, organisationer eller andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begräns- ningar som följer av 29 kap. 14 § och offentlighets- och sekretess- lagen (2009:400). Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Hemkommunen ska i frågor som rör skolpliktiga elever som avses i 19 a § vid behov samordna insatser med samhällsorgan, orga- nisationer eller andra som berörs. I fråga om utlämnande av uppgifter gäller de begränsningar som följer av 29 kap. 14 § och offentlighets- och sekretesslagen (2009:400). Huvudmannen ska se till att eleverna i huvudmannens för- skoleklass, grundskola och grund- särskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för samesko- lan ska se till att elever i utbild- ning under deras ledning fullgör sin skolgång.