sou · H8B363d3 · 2020-11-12 00:00:00 — Av artikel 4 framgår t.ex. att en stats behöriga myndighet, efter samråd med berörda arbetsgivar- och arbetstagar- organisationer, får undanta begränsade kategorier av anställning eller arbete, för vilka speciella och betydande tillämpningsproblem upp- står. I artikel 6 anges vissa undantag för arbete inom ett barns utbild- ning. Vidare framgår av artikel 7 att den nationella lagstiftningen kan tillåta att barn i åldern 13–sysselsätts i lätt arbete som inte är 26HR/PUB/07/1, artikel 32, D 3. 27Sverige har angett som minimiålder i samband med att konventionen ratificerades. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande ägnat att skadligt inverka på deras hälsa eller utveckling. Arbetet får inte heller vara ägnat att inverka menligt på deras skolgång eller förmåga att tillgodogöra sig undervisningen. Enligt artikel 8 får en behörig myndighet ge enskilda tillstånd för att låta barn under minimiåldern delta i artistuppträdanden och liknande. Tillståndet ska begränsa det antal timmar och föreskriva de förhållanden, varunder anställning eller arbete tillåts.28 Vid en bedömning av vad som är att anse som lämplig reglering av arbetstid och arbetsvillkor bör, i enlighet med artikel 3, beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Lämpliga arbetstider och arbetsvillkor (artikel 32.2 [b]) Enligt artikel 32.2 (b) i ska en stat särskilt föreskriva en lämplig reglering av arbetstid och arbetsvillkor. Vad som är lämplig arbetstid och arbetsvillkor framgår inte av utan läm- nas i princip till den enskilda staten att avgöra. I den internationella konventionen om ekonomiska och sociala rättig- heter erkänns bl.a. rätten till arbete och rätten att åtnjuta rättvisa och gynnsamma arbetsvillkor och rätten till vila och fritid genom skälig begränsning av arbetstiden (artiklarna 6 och 7). Vid en bedömning av vad som är att anse som lämplig reglering av arbetstid och arbetsvillkor bör, i enlighet med artikel 3, beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. Hänsyn bör också tas till ett barns rätt till vila och fritid enligt artikel 31 och ett barns rätt till utbildning enligt artikel 28 (Läs mer kapitlen om respektive artikel). Lämpliga påföljder och andra sanktioner (artikel 32.2 [c]) En stat ska enligt artikel 32.2 (c) särskilt föreskriva lämpliga påföljder eller andra sanktioner i syfte att säkerställa ett effektivt genomförande av artikel 32. Vad som är att anse som lämpliga påföljder och andra sanktioner lämnas i princip till den enskilda staten att avgöra. I artikel 10.3 i den internationella konventionen om ekonomiska och sociala rättigheter uttrycks att det bör vara straffbart att utnyttja barn och ungdomar i sådant arbete som är skadligt för deras moral eller hälsa, utsätter dem för livsfara eller kan hindra deras normala 28Jämför (2019) s. 1263–1265. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande Enligt artikeln bör en stat fastställa de åldersgränser under vilka anställning av barn i avlönat arbete bör vara förbjudet och straff- bart i lag. Viss vägledning kring vad som ska straffbeläggas kan också fås genom rekommendation (nr 190) om förbud mot och omedel- bara åtgärder för att avskaffa de värsta formerna av barnarbete. Häri anges att en stat bör tillse att de värsta formerna av barnarbete utgör brott mot allmän lag. En stat bör, enligt rekommendationerna, även tillse att påföljder utmäts för brott mot nationella bestämmelser som syftar till att förbjuda och avskaffa allt slags arbete som medför risk för ungdomars hälsa, säkerhet eller moral (jämför artikel 3 [d] i konvention nr 182).29 I svensk rätt skyddas ett barn mot ekonomiskt utnyttjande och skad- ligt arbete på olika sätt. I detta kapitlet kommer vi främst beröra arbetsmiljörätten och hur ett barn skyddas mot att utnyttjas som arbetskraft eller i tiggeri. Vi kommer också att ta upp bestämmelser som syftar till att skydda ett barn från att deras egendom förbrukas eller förskingras av en förälder eller genom att de av handeln utnytt- jas som konsumenter. När det gäller andra former av ekonomiskt utnyttjande, t.ex. att ett barn utnyttjas som bulvan i syfte att und- komma skuldsättning, se främst kapitlet om artikel 36. Regleringen för att skydda att ett barn utnyttjas för narkotikahandel, sexuella övergrepp, prostitution, pornografi och barnhandel beskrivs i avsnit- ten om artiklarna 33–35. Rehabilitering av de barn som utsatts för utnyttjande beskrivs i kapitlet om artikel 39. Förutsättningarna för att ett barn ska få arbeta och regleringen kring arbetsmiljö finns främst i arbetsmiljölagen (1977:1160) och arbets- miljöförordningen (1977:1166). Därutöver regleras en stor del av för- hållandena på arbetsplatsen och i övrigt för anställda genom kollek- tivavtal. I arbetsmiljölagen finns ett eget kapitel som rör barn.30 29Jämför (2019) s. 1266–1270. 30Kapitel 5 i arbetsmiljölagen rör minderåriga, dvs. personer (5 kap. 1 §). Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande är medlem i arbetsorganisa- tionen (). Organisationen har till uppgift att bekämpa fattigdom och främja social rättvisa. Ett av mål är att avskaffa barnarbete. hade 187 medlemsstater.31 Bl.a. bestämmelserna om minimiålder i arbetsmiljölagen bygger på en av konventioner.32 deltar även i FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling.33 Agendan innehåller ett antal mål som ska vara uppfyllda . Enligt delmål 8.7 ska alla former av barnarbete avskaffas . Regeringen har uttryckt att ska vara ledande i genomförandet av agendan.34 Arbetsmiljöfrågor regleras till stor del genom . Det finns t.ex. ett direktiv som särskilt rör när, hur och i vilken omfattning barn får arbeta.35 Minimiålder för tillträde till arbete m.m. (artikel 32.2 [a]) Ett barn kan inte ingå ett avtal om anställning eller annat arbete utan en vårdnadshavares samtycke. Har ett giltigt avtal ingåtts kan barnet eller vårdnadshavaren när som helst säga upp avtalet med omedelbar verkan, om det behövs med hänsyn till barnets hälsa, utveckling eller skolgång. (Se 6 kap. 12 § FB.) Ett barn får inte anlitas som arbetskraft förrän det år det fyller För att få arbeta krävs även att barnet har fullgjort sin skolplikt. Förbudet gäller även arbete som ett barn utför på eget initiativ. Där- emot gäller det inte föreningsverksamhet, idrott eller andra fritids- sysselsättningar. (Se 5 kap. 2 § arbetsmiljölagen och prop. 1989/90:60 s. Från 16-årsgränsen finns det ett antal undantag. Har ett barn fyllt får det utföra lätt arbete som inte är av sådant slag att det kan inverka skadligt på den minderåriges hälsa, utveckling eller skol- gång.36 Även det barn som är kan i vissa fall tillåtas att arbeta. Ett sådant yngre barn får enligt föreskrif- ter utföra mycket lätta och ofarliga arbetsuppgifter inom verksam- 31www.ilo.org/global/about-the-ilo/mission-and-objectives/lang--en/index.htm. 1989/90:60. 33Generalförsamlingens resolution Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, A/RES/70/1. 34Se t.ex. dir. 2016:18 s. 1. 35Rådets direktiv /33/EG av om skydd av minderåriga i arbetslivet. 36Inte heller ett barn får utföra arbete som medför risk för olycksfall, överansträng- ning eller annan skadlig inverkan på barnets hälsa eller utveckling, se nedan. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande heter som bedrivs av en familjemedlem utan andra anställda. Efter särskilt tillstånd från får yngre barn också uppträda och repetera inom kulturell eller konstnärlig verksamhet och vid sport- och reklamevenemang. En förutsättning för det är att arbetet inte går ut över barnets hälsa eller skolgång. (Se 5 kap. 2 och 3 §§ arbets- miljölagen, 12 och 13 §§ AFS 2012:3 och prop. 1989/90:60 s. Undantagen från 13-årsregeln är föreskrivna med stöd av 5 kap. 2 § tredje stycket arbetsmiljölagen.37 Av den bestämmelsen framgår att undantag endast får avse mycket lätt arbete av sådant slag att spe- ciella och betydande tillämpningsproblem skulle uppstå, om undantag inte gavs. Av förarbetena till bestämmelsen framgår att det ska vara fråga om mycket enkla sysslor, liknande sådana småsysslor som inte räknas som arbete, t.ex. budskickning, bärplockning och statist i en filminspelning. Det ska endast vara fråga om enstaka arbetstillfällen . Vidare framgår det av förarbetena att bestämmelsen ut- formats mot bakgrund av artikel 4 i nr 138.38 För fartygsarbete gäller särskilda men liknande bestämmelser, se 45§ sjömanslagen (1973:282) samt 4 kap. 7 och 8 §§ fartygssäkerhets- lagen (2003:364). har utfärdat föreskrifter med mer detaljerad reglering kring vilka arbetsuppgifter som barn får utföra.39 Vid krig får avsteg göras från bestämmelserna i 5 kap. 2 och 3 §§ arbetsmiljölagen samt från föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen, om det är nödvändigt med hänsyn till totalförsvarets behov. Efter förordnande av regeringen får avsteg göras även vid krigsfara. ska underrättas om avsteget så snart det kan ske. (Se 14 a § arbetsmiljöförordningen. Arbetstid och arbetsvillkor (artikel 32.2 [b]) Ett barn får inte anställas till eller utföra arbete på ett sätt som med- för risk för olycksfall, överansträngning eller annan skadlig inverkan på barnets hälsa eller utveckling (5 kap. 3 § arbetsmiljölagen). Det finns även ett förbud mot att sysselsätta ett barn i en verksamhet där 37Se även 18 § första stycket 1 arbetsmiljöförordningen och 24 § AFS 2012:3. 1989/90:60 s. 19, 20 och 26. 40Se även 8 § arbetsrättslig beredskapslag (1987:1262) och 15 kap. 6 § RF. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande det kan utsättas för joniserande strålning (4 kap. 1 § strålskydds- lagen, 2018:396). har utfärdat föreskrifter med mer detaljerad reglering kring arbetsförhållanden för barn.41 Bestäm- melserna är anpassade efter ett EU-direktiv.42 Till föreskrifterna finns en bilaga med förbjudna arbetsuppgifter. I föreskrifterna finns även detaljerad reglering kring arbetstider. T.ex. måste ett barn ha minst 14 timmars dygnsvila och vara ledig minst . Arbete som utförs under en skolvecka får totalt omfatta högst per skoldag eller per skolfri dag och högst per skol- vecka. Barn får inte utföra arbete . För ett barn som uppfyllt sin skolplikt gäller andra regler från det år barnet fyller , t.ex. ska dygnsvilan vara minst . Vissa avsteg får göras inom kulturell och konstnärlig verksamhet, efter tillstånd från . Det kan t.ex. handla om filminspelning som måste ske vid nattmörker, vid enstaka tillfällen. (Se 15–23 §§ AFS 2012:3.) föreskrifter om minderårigas arbetstid är antagna med stöd av 5 kap. 5 § arbetsmiljölagen.43 Utöver de särskilda bestämmelser som gäller minderåriga, finns det allmänna bestämmelser om arbetsmiljö bl.a. i 2 kap. arbetsmiljö- lagen. Av dem framgår t.ex. att arbetsmiljön ska vara tillfredsställande och anpassas till människors fysiska och psykiska förutsättningar. Arbetet ska anordnas så att det kan utföras i en sund och säker miljö. Variation, social kontakt och samarbete ska eftersträvas. Behövliga utrymmen och anordningar för personlig hygien, förtäring, vila och första hjälpen ska finnas. Det finns också grundläggande bestämmelser om arbetstid i arbets- tidslagen (1982:673). De bestämmelserna är dock av mindre relevans med beaktande av den särskilda regleringen av arbetstid som gäller för barn (se även hänvisningen i 1 § arbetstidslagen). För att ge bestämmelserna bättre spridning har publicerat en vägledning om hur barn får arbeta.44 Vägledningen rik- tar sig till arbetslivet och skolan. 42Rådets direktiv /33/EG av om skydd av minderåriga i arbetslivet. 43Se även 18 § första stycket 1 i arbetsmiljöförordningen. 44Arbetsmiljöverket, Om minderårigas arbetsmiljö (2013). Verket har också gjort en broschyr om hur barn får arbeta, , Så får barn och ungdomar arbeta (2015). Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande Sanktioner (artikel 32.2 [c]) Den som uppsåtligen eller av oaktsamhet bryter mot bestämmel- serna kring minderårigas arbete och arbetstid bestraffas med böter. Detsamma gäller den som låter barn utföra vissa farliga uppgifter. Ett barn som på eget initiativ arbetar, trots förbudet, döms däremot inte själv till böter. Däremot kan ett barn dömas för att ha brutit mot föreskrifter om farligt arbete. (Se 8 kap. 2 § första stycket arbetsmiljö- lagen, 24 § AFS 2012:3 och prop. 1989/90:60 s. Om någon skadas allvarligt, dör eller utsätts för en allvarlig fara, på grund av att någon annan åsidosatt sina skyldigheter enligt arbets- miljölagen, kan i vissa fall ett arbetsmiljöbrott ha begåtts. Beroende på vad som har hänt kan straffet bli allt från böter till fängelse . (Se 3 kap. 10 § BrB.) Som framgår nedan kan i vissa fall meddela förelägganden eller förbud för att arbetsmiljölagen ska följas. Vid överträdelse av ett sådant förbud kan den som har skyddsansvar under vissa förutsättningar dömas till böter eller fängelse. Sanktionsavgifter kan i vissa fall tas ut. Det gäller främst vid över- trädelser av föreskrifter till förebyggande av ohälsa och olycksfall i arbetet. Avgiften tas ut av den fysiska eller juridiska person som drev den verksamhet där överträdelsen skedde. (Se 8 kap. 5 och 6 §§ arbets- miljölagen.) Skyddsombud, tillsyn, m.m. är den myndighet som främst har ansvar för arbetsmiljö- och arbetstidsfrågor. Myndigheten ska bl.a. verka för goda förhållanden i arbetsmiljön, ha tillsyn över att arbetsmiljö- och arbetstidslagstiftningen följs samt ta fram och tillhandahålla behovs- anpassad, lättillgänglig och kvalificerad information inom arbets- miljöområdet. Verket kan besluta om förelägganden eller förbud mot den som inte följer arbetsmiljölagen eller tillhörande föreskrifter. Ett sådant beslut får förenas med vite. Om det förenas med vite kan det inte utdömas straffansvar eller sanktionsavgift. Ett föreläggande eller förbud får även avse ett barn som på eget initiativ, utan anställ- ning, utför farligt arbete. (Se 7 kap. 1 och 7 §§, 8 kap. 1, 2 och 5 a §§ arbetsmiljölagen, förordningen, 2003:913, med instruktion för Arbets- miljöverket samt prop. 1989/90:60 s. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande På ett arbetsställe, där minst fem arbetstagare regelbundet syssel- sätts, ska det utses ett skyddsombud bland arbetstagarna. Ett skydds- ombud företräder arbetstagarna i arbetsmiljöfrågor och ska verka för en tillfredsställande arbetsmiljö. En arbetsgivare ska underrätta ett skyddsombud om förändringar av betydelse för arbetsmiljöförhål- landena. På vissa arbetsplatser ska det även finnas en skyddskommitté. (Se 6 kap. 2, 4, 8 och 9 §§ arbetsmiljölagen.) I arbetsmiljöförord- ningen anges det att det bör utföras skyddsronder regelbundet vid varje arbetsställe (7 §). i en kommun ska verka för att barn växer upp under trygga och goda förhållanden. Nämnden ska vidare, tillsammans med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs, uppmärksamma och verka för att barn inte vistas i miljöer som är skadliga för dem. (Se 5 kap. 1 § SoL.) Tvångsarbete är förbjudet enligt artikel 4 i och artikel 5 i EU-stadgan. Förbudet omfattar även arbete i hemmet, som kan jämställas med slaveri eller träldom. har t.ex. ansett att artikel 4 i aktualiserats när ett barn, mot sin vilja och med hot om att skickas tillbaka till sitt hemland, fått sköta i princip samtliga hushållssysslor åt sina vårdnadshavare (släktingar till hennes döda föräldrar). Flickan jobbade från tidig morgon till sen kväll, helt utan lön eller ledighet.45 Utöver de sanktioner som är hänförliga till arbetsmiljölagstiftningen, finns det i svensk lagstiftning ett antal brott som kan aktualiseras vid tvångsarbete, beroende på situationen. Bland dem finns olaga tvång, olaga hot, olaga frihetsberövande, misshandel och människohandel (4 kap. 1 a, 2, 4 och 5 §§ samt 3 kap. 5 och 6 §§ BrB).46 Två brott som särskilt bör nämnas är människoexploatering och ocker (4 kap. 1 b § och 9 kap. 5 § BrB). Exploaterar någon ett barn i tvångsarbete, arbete under uppenbart orimliga villkor eller tiggeri ut- gör det människoexploatering, som bestraffas med fängelse. Med ex- ploatering avses att användningen av personen framstår som otill- börlig. Bedömning ska göras utifrån omständigheterna i det enskilda 45Europadomstolens avgörande i målet C.N. och V. mot (2012), främst §§ 7, 8 och 70–79. Se även målet Siliadin mot (2005). 46Om människohandel, se även kapitlet om artikel 35. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande Med tvångsarbete avses varje arbete eller tjänst som med hot om något slags straff krävs av en person och som han eller hon inte frivilligt har erbjudit sig att utföra. Tvångsarbete är per definition ofri- villigt.47 För ocker döms den som vid t.ex. ett avtal utnyttjar någons trångmål, oförstånd, lättsinne eller beroendeställning och på så sätt skaffar sig en förmån som är disproportionerlig till motprestationen. För en genomgång av ett antal rättsfall som rör tvångsarbete och tiggeri se människohandelsutrednings betänkande Ett starkt straffrättsligt skydd mot människohandel och annat utnyttjande av ut- satta personer.48 Det finns ett antal förebyggande och behandlande åtgärder som kan beslutas av en socialnämnd eller domstol för att skydda ett barn som av olika anledningar far illa. Detta beskrivs närmare i andra kapitel, främst dem om artiklarna 19, 20 och 36. Ett barn med ekonomiska tillgångar riskerar att utnyttjas ekono- miskt på så sätt att t.ex. en förälder använder egendomen för eget behov eller överför medel till sig själv eller någon annan. I svensk rätt finns ett antal bestämmelser för att förhindra att ett barn blir eko- nomiskt utnyttjat på detta sätt. Ett barn får som huvudregel inte själv råda över sin egendom. I stället är det förmyndaren som förvaltar tillgångarna. Normalt är det ett barns föräldrar som är förmyndare, om de är vårdnadshavare. (Se 9 kap. 1 §, 10 kap. 2 § och 12 kap. 1 § FB.) En förmyndare ska alltid handla på ett sätt som gagnar den en- skilde (barnet). I viktiga frågor ska en förmyndare, om det lämpligen kan ske, höra barnet, om det fyllt . En förmyndare ska föra räkenskaper över sin förvaltning och göra anteckningar över de åt- gärder som vidtas. När det är en förälder som är förmyndare behöver räkenskaper och anteckningar bara upprättas om det anses behövligt. 2017/18:123 s. 46, 59 och 60. 48SOU 2016:70 s. 249–256. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande Överstiger värdet av ett barns tillgångar åtta prisbasbelopp49 ska för- äldrarna ge in en förteckning över egendomen till överförmyndaren50 samt redogöra för förvaltningen. En förmyndare kan inte företräda barnet i en rättshandling mot sig själv. (Se 12 kap. 3, 5 och 7 §§ samt 13 kap. 2, 3 och 14 §§ FB.) För vissa andra rättshandlingar behöver en förälder överförmyn- darens samtycke. En förälder får t.ex. inte ge bort sitt barns egen- dom, med undantag för personliga presenter vars värde inte står i missförhållande till barnets ekonomiska villkor. Det krävs också överförmyndarens samtycke för att förvärva fast egendom, pantsätta egendom, ta upp ett lån eller ingå en borgensförbindelse. Om ett barn ärvt egendom värd mer än ett prisbasbelopp51 (eller med villkor om särskild överförmyndarkontroll) ska egendomen sättas in på ett bank- konto. Egendomen får inte tas ut utan överförmyndarens samtycke. Detsamma gäller vissa skadestånd, försäkringsbelopp, pensionsmedel och brottsskadeersättning. (Se 13 kap. 8 och 10–12 §§ samt 16 kap. 11 § FB.) En förmyndares förvaltning står under överförmyndarens tillsyn. Överförmyndaren får, om det behövs för att trygga förvaltningen, bl.a. begränsa möjligheterna att ta ut pengar från ett bankkonto. Över- förmyndaren kan också ansöka om att en förmyndare ska entledigas på grund av t.ex. missbruk, försummelse eller bristande förmåga. En mindre ingripande åtgärd är att förordna en medförmyndare. Det kan göras om föräldern inte lämpligen själv bör förvalta egendomen. (Se 10 kap. 8, 10 och 18 §§, 12 kap. 9 § samt 13 kap. 19 § FB samt NJA II 1924 s. 268 och 269.) För mer detaljerade regler om förmyndares förvaltning och över- förmyndarens tillsyn, se kapitlen 9–16 i FB. Ett barns egendom skyddas även genom straffrätten. Ett antal för- mögenhetsbrott kan aktualiseras när en förälder, med behörighet till egendomen, eller någon annan utnyttjar barnet ekonomiskt. Det kan t.ex. vara fråga om förskingring, trolöshet mot huvudman, utpress- 49År 2020 motsvarade det . 50I varje kommun finns en överförmyndare eller en överförmyndarnämnd, som valts av kom- munfullmäktige (19 kap. FB). 51År 2020 var prisbasbeloppet . Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande ning, bedrägeri, stöld eller rån (8 kap. 1–6 §§, 9 kap. 1–3 och 4 §§ samt 10 kap. 1–5 §§ BrB). Misstänks ett barns vårdnadshavare för att ha begått ett brott mot barnet ska en särskild företrädare förordnas för barnet, för att till- varata barnets rättigheter under en förundersökning och rättegång (1–3 §§ lagen, 1999:997, om särskild företrädare för barn). Barn har av lagstiftaren bedömts som särskilt utsatta konsumenter och är därför särskilt skyddade mot att bli utnyttjade som sådana.52 Som redan nämnts kan ett barn som huvudregel inte själv råda över sin egendom eller ådra sig förpliktelser (9 kap. 1 § FB). Vissa undantag finns dock, exempelvis för ett äldre barns arbetsinkomst (t.ex. 9 kap. 2 a–5 §§ FB). Om ett barn behörigen ingått ett oskäligt avtal kan det jämkas eller förklaras ogiltigt enligt 3 kap. avtals- lagen (1915:218), om förutsättningar för det finns. Ytterligare skydd mot att ett barn utnyttjas som konsument ges genom marknadsföringslagen (2008:486). Det är t.ex. inte tillåtet att i en annons direkt uppmana barn att köpa en vara. (Se 4 och 7 §§ marknadsföringslagen samt tillkännagivande, 2008:487, med anled- ning av marknadsföringslagen.) Av praxis framgår att det inte heller är tillåtet att skicka direktreklam till ett barn, utan samtycke från bar- nets förmyndare.53 (Se även kapitlet om artikel 17 som rör mass- media.) För att en förälder ska kunna skuldsätta sitt barn, t.ex. låta barnet köpa något på kredit eller teckna ett mobilabonnemang i barnets namn, krävs normalt överförmyndarens samtycke (se 13 kap. 12 § FB). Om får in en ansökan om betalnings- föreläggande, handräckning eller verkställighet mot en person ska myndigheten genast underrätta överförmyndaren om detta (2 kap. 9 § UF och 8 a § förordningen, 1991:1339, om betalnings- föreläggande och handräckning). hade drygt 800 barn en aktiv skuld i myndighetens register, vilket är en halvering jämfört med år 2010.54 52Se t.ex. NJA II 1924 s. 314 och prop. 2007/08:115 s. 131. 53Rättsfallet MD 2012:14. 54www.kronofogden.se/barnmedskulder.html. Artikel 32 – skydd mot ekonomiskt utnyttjande för barn- och ungdomsfrågor är en samman- slutning med runt 25 medverkande myndigheter. Nätverket arbetar med utgångspunkt i kring olika frågor som rör barnets rättigheter, bl.a. gällande barns ekonomiska utsatthet, med fokus på skulder för barn . Några av de myndigheter som deltar i nätverket är , , och Myndigheten för ungdoms- och civilsamhälles- frågor. Spel om pengar har av regeringen bedömts kunna utgöra en risk för ekonomiska och sociala problem samt hälsoproblem. Vidare har reger- ingen påpekat att sociala skadeverkningar, riskbeteenden och andra problem i samband med spelande kan se olika ut beroende på om det handlar om vuxnas eller barns spelande.55 För att upprätthålla ett högt spelarskydd har lagstiftaren ansett att ett barn inte ska få delta i spel.56 Licenspliktigt spel (lotteri, vad- hållning, kombinationsspel och pyramidspel, med vissa undantag) får således inte tillhandahållas någon som är . Spel får bara tillhandahållas på ett sådant sätt att det går att kontrollera spelarens ålder. (Se 3 kap. 3–5 §§ samt 14 kap. 2 och 3 §§ spellagen, 2018:1138.) i en kommun har ett särskilt uppdrag att aktivt arbeta för att förebygga och motverka missbruk av spel om pengar bland barn (5 kap. 1 § SoL). Genom artikel 32 i åläggs att vidta lag- stiftningsåtgärder samt administrativa, sociala och utbildningsmässiga åtgärder för att säkerställa ett barns rätt till skydd mot ekonomiskt utnyttjande och mot att utföra skadligt arbete. Med beaktande av vårt uppdrag kommer vi att fokusera på de lagstiftningsåtgärder som vidtagits.