sou · H8B356 · 2020-09-30 00:00:00 — Deltagandet i dessa sammanhang har möjliggjort för kommittén att sprida kunskap om pågående insatser och exempel på metoder som förebygger och motverkar desinformation, propaganda och näthat. Det har också hjälpt oss att få en samlad bild över hur olika aktörer arbetar och samverkar för att värna det demokratiska Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete Att kommittén deltagit i många olika sammanhang, samverkat med olika aktörer och mött olika målgrupper har resulterat i att kommitténs budskap nått ut brett. Det har även bidragit positivt till vårt inlyssnande arbete. Samtliga arrangemang som kommittén deltagit i listas i bilaga 2, medan några illustrerande exempel beskrivs nedan. Under Järvaveckan 2019 arrangerade kommittén tillsammans med kommittén Demokratin två seminarier med fokus på det demokratiska samtalet och dess utmaningar. Ett av dessa seminarier fokuserade särskilt på unga. Två kortfilmer togs fram och visades under seminarierna för att lyfta olika lokala rösters perspektiv på dessa frågor. Vid seminarierna medverkade , forskare och demokratiambassadör och organisationerna Antirumours , Make , Open Act, #jagärhär, , LSU – ungdomsorganisationer, Youth , Barn och ungdom med förälder/familjemedlem i fängelse (Buff), MUCF, , och Teskedsorden. I 2019 arrangerade kommittén ett seminarium tillsammans med på temat Du, demokratin och digitaliseringen där bl.a. Generalsekreterare för Studieförbunden och Novus vd deltog. Kommittén arrangerade också gemensamt med kommittén Demokratin ett seminarium om det demokratiska samtalet i , där bl.a. ärkebiskop deltog. Kommittén deltog även i ett flertal seminarier som anordnades av andra aktörer, däribland seminariet Hur bygger vi motståndskraft mot propaganda och fejkade nyheter? som arrangerades av museum och Länsbibliotek . Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete Vid 2019 medverkade kommittén som en huvudpartner i mässans ena tema Medievetenhet och arrangerade också flera seminarier. Tillsammans med arrangerades seminariet Kraftsamling för , där bl.a. kultur- och demokratiminister deltog, och tillsammans med seminariet som motståndskraft för alla, som båda synliggjorde att medie- och informationskunnighet och motståndskraft är angelägenheter för många. I samarbete med arrangerades seminariet Spelkunskap till folket! Ett medie- och informationskunnighetsperspektiv på spelmediet. Därutöver medverkade kommittén i flera andra seminarier och genom en utställningsyta på . Global Media and Information Literacy Feature Conference 2018 och 2019 Kommittén medverkade genom en föreläsning på Global Media and , vilken arrangerades i anslutning till i . Fokus för föreläsningen var hur desinformation, propaganda och näthat utmanar demokratin. Under föreläsningen beskrevs även kommitténs uppdrag och verksamhet. En liknande presentation hölls även vid motsvarande konferens i Kaunas, . Deltagande vid PRO mässa Framtidens digitala pensionär och PRO:s regiondagar Kommittén deltog 2019 vid PRO mässa Framtidens digitala pensionär tillsammans med cirka 800 pensionärer. Vi fick ta del av PRO:s arbete och höll en föreläsning som bl.a. innehöll information om kommitténs arbete, hur desinformation, propaganda och näthat kan se ut samt hur motståndskraften mot dessa fenomen kan stärkas. Kommittén medverkade även på PRO:s regiondagar med representanter från sju olika i . Temat var digital delaktighet och kommittén pratade om det demokratiska samtalet, desinformation, propaganda och näthat. Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete Kommittén deltog på Pressfrihetens dag som arrangerades av . Vi presenterade vårt arbete och belyste särskilt näthatsfrågor. Utredaren deltog även under ett panelsamtal som fokuserade på desinformation och propaganda. Kommittén deltog i Folk och Försvars årliga rikskonferens . Syftet var att bättre förstå det aktuella läget kopplat till såväl det militära som det civila försvarets förhållande till kommitténs arbete med desinformation, propaganda och näthat. 2.5.4Egna seminarier och evenemang Kommittén har på eget initiativ arrangerat ett flertal möten och seminarier i syfte att skapa samverkan, inspirera, förstärka, lyssna och sprida kunskap. Ett flertal av dessa har varit samarrangerade med andra aktörer. Nedan beskrivs några av dessa. I kommitténs utåtriktade arbete liksom i arbetet med kartläggningen av fältet har det framkommit att det finns en utbredd utsatthet bland civilsamhällesorganisationer för näthat och desinformation riktat mot den egna organisationen. Mot bakgrund av detta arrangerade kommittén tillsammans med kommittén Demokratin en utbildningsdag i med fokus på medie- och informationskunnighet i en digital tid för ett 30-tal organisationer. Under utbildningsdagen fick deltagarna ta del av hur kommittéerna arbetar för att värna det demokratiska samtalet och hur förutsättningarna för det demokratiska samtalet och dess utmaningar förändrats . Demokratiambassadör och forskare höll även ett föredrag om att genomskåda falska nyheter och alternativa fakta. pratade Viralgranskaren om falska nyheter i och hur man kan rusta sig för att upptäcka och stå emot falska påståenden på nätet. Näthatshjälpen från Make berättade om hur civilsam- Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete hällesorganisationer kan arbeta förebyggande mot näthat. Varje pass innehöll verktyg och tips på hur organisationerna själva kan jobba vidare med frågorna i sina verksamheter. Dagen innehöll även flera frågestunder och interaktiva pass där deltagarna fick diskutera möjligheter och utmaningar för utvecklingen av det demokratiska samtalet i en digital tid. Utbildningsdag tillsammans med den ideella föreningen Kommittén genomförde en utbildningsdag med den ideella föreningen . IT-Guide startades utifrån idén om att ungdomar kan bidra till att öka den digitala delaktigheten bland äldre. Nyanlända ungdomar genomgår en utbildning för att bli s.k. IT-guider och får i möten med äldre möjlighet att öva svenska och lära sig mer om den svenska kulturen som de bistår äldre med it-kunskaper. Utifrån kommitténs utgångspunkter och prioriterade målgrupper tog vi initiativ till ett samarbete med IT-Guide i syfte att stödja ungdomar och seniorer i de utmaningar som desinformation, propaganda och näthat utgör. Utbildningsdagen innehöll en presentation av kommittén med fokus på vårt arbete med det demokratiska samtalet och dess utmaningar i en digital tid. Därefter följde en workshop där deltagarna fick dela sina erfarenheter av desinformation, propaganda och näthat samt sina tankar om hur dessa utmaningar kan påverka demokratin i . Dagen innehöll också en interaktiv föreläsning av som fokuserade på digitaliseringens utmaningar och möjligheter och medie- och informationskunnighet i praktiken. Dagen avslutades med att från Make och projektet en interaktiv föreläsning med fokus på näthat. Kommittén har deltagit i flera forskarseminarier med fokus på frågor som berör desinformation, propaganda och näthat. arrangerade även kommittén två egna forskarseminarier. Det första seminariet fokuserade på kunskapsresistens, desinformation och propaganda. Deltagarna lyfte bl.a. vikten av begreppsdefinitioner, målgruppsanalys och nyansering av debatten kring vidden av Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete företeelser som desinformation och informationspåverkan. Andra områden som diskuterades var faktorer som kan medvetandegöra psykologiska och kognitiva aspekter på hur människor tar emot och bearbetar information, liksom frågor om kritiskt tänkande i skolämnen och över ämnesgränser. Flera forskare lyfte behovet av framtida forskning på fältet, bl.a. fortsatta tvärvetenskapliga ansatser och evidensbaserad utbildningsdesign för att motverka propaganda och desinformation. Det andra seminariet fokuserade på näthat. I detta uppmärksammades att de begrepp som används fortsatt behöver bli föremål för diskussion. Det spelar t.ex. roll huruvida man utgår från problem som ”hat” eller som ”kränkningar”, vilket bl.a. speglar huruvida fokus läggs på förövarens eller offrets perspektiv. Dimensionen av vad som är brottsligt respektive starkt obehagligt behöver också uppmärksammas. Även den låga anmälningsfrekvensen av näthatsbrott togs upp liksom dess konsekvenser för samhället. Kunskapen om bl.a. verksamma motåtgärder, dvs. åtgärder som kan användas för att förebygga och motverka näthatet, behöver öka. Det behövs även mer forskning om vilka faktorer som påverkar huruvida ett forum blir mer eller mindre fientligt och om plattformarnas del i hanteringen av näthat. Livesända föreläsningar, seminarier mm. Kommittén har under kommunturnén och vid andra utåtriktade arrangemang livesänt eller spelat in föreläsningar i syfte att fler ska kunna ta del av innehållet. Exempel på sådana tillfällen är besöket i kommun som fick över 6 000 lyssningar, och besöket i kommun . Föreläsningarna har varit tillgängliga på kommitténs hemsida och även genom externa aktörers kanaler. Flera av de panelsamtal som kommittén deltagit i har också livesänts för att kunna ses både direkt och i efterhand, t.ex. seminarier på Digitalt@idag, Internetdagarna och Brås vårkonferens. SKR har anordnat ett webbbinarium där kommittén medverkat och samtalat om hur vi kan värna det demokratiska samtalet i en digital tid. Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete Remissvar och medverkan i antologier Kommittén har lämnat två remissvar. I remisssvaret på biblioteksstrategin Demokratins skattkammare – förslag till en nationell biblioteksstrategi konstaterar kommittén att den i huvudsak ligger väl i linje med kommitténs uppdrag och iakttagelser. Vi lyfte bl.a. fram skolbibliotekens betydelse, behovet av biblioteksservice i vuxenutbildningen och vikten av att insatser för ökad medie- och informationskunnighet görs inom hela den bredd av aspekter som ryms inom begreppet medie- och informationskunnighet. I vårt remissvar på betänkande instämde vi i huvudsak i utredningens bedömning avseende främjandet av medie- och informationskunnighet. Däremot ansåg vi att ansvaret för att ta fram underlag för återrapportering till av åtgärder för att främja utvecklad medie- och informationskunnighet bör ges enbart till (i stället för till och Myndigheten för press, radio och TV i nära samverkan). Kommittén har även deltagit i Prinsparets Stiftelses rapport #Viberättar som fokuserade på näthat, i antologin på digitaliseringen, som byggde vidare på en seminarieserie i liksom i boken (MIL) in the Digital – A Question of Democracy, som professor var redaktör för och som publicerades i samband med i . Deltagande i juryn för Mysafetys Årets Nätängel delar ut priset som motreaktion mot den allt hätskare tonen på nätet och i syfte att lyfta och uppmärksamma personer och organisationer som har utmärkt sig i arbetet mot näthatet. deltog kommittén i juryn som utser Årets Nätängel. Post- och innovationstävling 2019 Kommittén har i samband med Post- och () innovationstävling bistått PTS med underlag kring desinformation, propaganda och näthat. Detta bidrog till att PTS i sin tävling Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete efterfrågade projekt som anknyter till stärkt motståndskraft i form av medie- och informationskunnighet, motverkande av näthat eller som bidrar till att användaren får ökad kunskap om integritet och digital trygghet på internet. Två av de åtta projekt som beviljades innovationsstöd har koppling till dessa teman. Planerade aktiviteter som fick ställas in på grund av restriktioner i samband coronapandemin Flera av kommitténs planerade aktiviteter och 2020 fick ställas in på grund av restriktioner med anledning av coronapandemin. Dessa aktiviteter var bl.a. en utbildningsdag för civilsamhällesorganisationer i med samma upplägg som den som genomfördes i och ett rundabordssamtal med bokförlag och utgivare för att diskutera faktabokens framtid i en digital tid. Kommittén skulle även ha träffat representanter för kommunstyrelsen och kommunförvaltningen i , samt hållit en föreläsning för kommunikatörer i i samarbete med , vuxenskolan och . Ett kommunturnébesök i liksom en föreläsning för en äldre målgrupp på Träffpunkt Möllan i fick också ställas in. Kommittén skulle även ha deltagit på Järvaveckan, Almedalsveckan och 2020. Kommittén har medverkat i media genom flera debattartiklar och bl.a. lyft vikten av motståndskraftsstärkande insatser inklusive medie- och informationskunnighet. skrev utredaren en artikel iDagens samhälle om betydelsen av medie- och informationskunnighet och om kommitténs arbete. Inför 2019, vilken hade medievetenhet som ett huvudtema, skrev utredaren en artikel i . Artikeln var också undertecknad av flera aktörer som arbetar med medie- och informationskunnighet och fokuserade på problemet med näthat som riktas mot förtroendevalda och journalister. Flera lokaltidningar har skrivit om våra besök runt om ilandet och lyft frågor om det demokratiska samtalet i en digital tid, Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete Utredaren har också intervjuats av flera medlemstidningar såsom , #FOFO, biblioteksmagasinet Noll27 och . En intervju gjordes även i Dagens samhälle. Utöver tryckt media och bloggar har kommittén även deltagit i , exempelvis i Studio Ett. Utredaren har också medverkat i en serie om tre avsnitt som handlade om digitalisering och som sändes i UR . Flera av kommitténs seminarier på 2019 sändes också inom ramen programformatet UR Samtiden. Kommittén har medverkat i flera olika podcasts, bl.a. ”Bättre tillsammans”, som är ett initiativ skapat av kommunikationsstaben på kommun, Civilsamhällespodden, UR-podden 100 samtal, SKR:s podd Demokratiresan, Digitalsamtal och i en podd om hat och hot mot förtroendevalda som arrangerades av Brå. Kortlek – Insatt eller utsatt? Kommittén har tagit fram en kondenserad version av vår föreläsning i form av en kortlek med namnet Insatt eller utsatt? Kortleken fokuserar på hur desinformation, propaganda och näthat påverkar vår demokrati och är ett material som enkelt kan spridas och möjliggöra vidare samtal i olika sammanhang. Kortleken kan användas som ett diskussionsunderlag kring utmaningar, fakta och konsekvenser av desinformation, propaganda och näthat med tips och exempel på strategier för att uppnå stärkt motståndskraft. Kortleken har sedan lansering nått en stor del av de aktörer som kommittén varit i kontakt med under arbetets gång och trycktes i 4 000 exemplar. Kortleken har publicerats både via kommitténs webbplats och i tryckt form. Den har också tagits fram i ett tillgänglighetsanpassat format och har även lanserats digitalt på engelska och arabiska. Kortleken har bl.a. spridits vid möten, föreläsningar och Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete workshoppar under kommunbesöken samt även skickats ut till aktörer som vi träffat under utredningens gång. Några kommuner har använt kortleken i vidare utbildningssyfte. Ett exempel på detta är Region som beställde 200 kortlekar till sin utbildningsinsats i regionen. Nyhetsmaskinen - interaktivt spel Kommittén har i samverkan med kommittén Demokratin bidragit till framtagandet av ett webbaserat spel, Nyhetsmaskinen. Syftet med Nyhetsmaskinen är att den ska fungera som ett pedagogiskt verktyg för att väcka uppmärksamhet och få användarna att diskutera vikten av källkritik i vardagen. Spelet ska vara ett stöd för den som t.ex. driver studiecirklar, undervisar i skolan eller själv vill lära sig mer om källkritik och källtillit. I Nyhetsmaskinen tar spelaren eller spelarna rollen som medarbetare på en nyhetssajt som inför publicering ska faktagranska nyheter som kan få stor spridning. 2.5.7Antologi – Det demokratiska samtalet i en digital tid För att bidra till att sprida kunskap och belysa frågor om desinformation, propaganda och näthat ur olika perspektiv har kommittén gett ut antologin samtalet i en digital tid. I antologin har forskare, myndighetschefer, journalister och företrädare för det civila samhället skrivit om förutsättningar och utmaningar för det demokratiska samtalet i en digital tid. Några skribenter har delat med sig av erfarenheter från sitt arbete för stärkt motståndskraft. Målsättningen med antologin har varit att sprida kunskap och stimulera till diskussion om hur desinformation, propaganda och näthat påverkar det demokratiska samtalet. Målgruppen för antologin har varit beslutsfattare, nyhetsmedier, relevanta myndigheter, berörda aktörer inom civilsamhället och den intresserade allmänheten. Som en uppföljande aktivitet efter publiceringen av antologin arrangerade kommittén i samarbete med UR två panelsamtal med några av dess författare. Det ena av panelsamtalen fokuserade på desinformation och propaganda i coronapandemins spår medan det andra handlade om vilka möjligheter vi som individer och organisationer har att motverka desinformation, propaganda och näthat. Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete talen lades upp på UR Play och sändes i Kunskapskanalen via programformatet UR Samtiden. 2.6Möten med aktörer utanför Kommittén har haft möten med aktörer i , och . Vi har besökt myndigheter och organisationer som arbetar med frågor som är relevanta för kommittén, samt utbytt erfarenheter och metoder för hur utmaningar med desinformation, propaganda och näthat kan hanteras. besökte kommittén för att hålla aktörsmöte med Medietilsynet som är ansvariga myndighet för tillståndsgivning, bidrag och granskning av medier. Myndigheten har arbetat med att stärka motståndskraften mot desinformation och propaganda. Den genomför kampanjer och gjorde bl.a. en mer omfattande insats för att skydda valet tillsammans med andra myndigheter och lokalsamhället (Medietilsynet 2019). Frågor som lyftes vid mötet rörde hur arbetet kring medie- och informationskunnighet ser ut i , vilka aktörer som arbetar med frågan, om det finns statliga resurser och uppdrag eller andra åtgärder kopplade till arbetet, och hur Medietilsynet ser på sin roll i arbetet med dessa frågor. reste kommittén till för att besöka generalkonsulat i , i och plattformsföretagen Facebook, Microsoft, Alfabeta (Google), och Amazon. Kommitténs resa ägde delvis rum inom ramen för en studieresa med en delegation bestående av representanter från olika myndigheter och organisationer inom utbildnings- och digitaliseringssektorn. Under resan i fick kommittén ta del av plattformsföretagens inställning till frågor om desinformation, propaganda och näthat samt Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete de åtgärder som de vidtar för att förstärka säkerheten och tillgängligheten för respektive plattform. Kommittén besökte också och deltog i en större forskarkonferens med fokus på de utmaningar för demokratin som sociala medier och de större plattformsföretag kan medföra. Under ett besök i träffade kommittén bl.a. Svenska konsulatet, , som är en amerikansk mediekoncern, samt . Kommittén gjorde även ett besök i för att träffa , som bl.a. forskar om amerikanernas medievanor, , , State Department (amerikanska ) och The Global Engagement Center. besökte kommittén och för möten med relevanta aktörer inom kommitténs arbetsfält. Kommittén träffade också svenska ambassaden i , som på uppdrag av kommittén förberett ett program för studiebesöket. I besökte kommittén , Culture, Media & Sport (DCMS) som inom den brittiska regeringen ansvarar för frågor som rör medie- och informationskunnighet liksom det brittiska och försvarsdepartementet. Den brittiska regeringens kampanjer Media Freedom Campaign och Defending Democracy Program presenterades, vilka omfattar frågor som rör värnandet av det demokratiska samtalet och skydd mot informationspåverkan och desinformation. Kommittén besökte också () vid som forskar på informationspåverkan. Därutöver träffade kommittén en representant från brittiska public servicebolaget , och samtalade om deras roll som nyhetsförmedlare i av desinformation och propaganda. Kommittén träffade även Ofcom, som är en oberoende tillsynsmyndighet som övervakar sändningar, telekom, spektrumhantering, posttjänster och som arbetar med medie- och informationskunnighet. Redovisning av kommitténs utåtriktade arbete Därutöver träffade kommittén tankesmedjan () som bl.a. arbetar med säkerhetsfrågor, anti-terror- ism, extremism och hat och hot på nätet. De arbetar också med forskning, policyutveckling och programarbete kopplat till medie- och informationskunnighet. 3Desinformation, propaganda och näthat i en digital tid Kommittén har enligt sitt direktiv bl.a. i uppdrag att sammanställa och sprida kunskap om digitala miljöers betydelse för människors delaktighet och deltagande i demokratin med fokus på desinformation, propaganda och näthat, samt identifiera kunskapsluckor på området. I detta kapitel ges en övergripande redogörelse för hur digitaliseringen påverkat demokratin globalt (en redogörelse för svenska förhållanden ges i kapitel 4). Därefter redogörs för hur desinformation, propaganda och näthat fungerar och hur digitaliseringen bidragit till förekomsten av desinformation, propaganda och näthat. 3.2Digitaliseringens påverkan på demokratin Digitaliseringen har beskrivits som en av de största samhällsförändringarna i modern tid. Den har förändrat hur vi kommunicerar med varandra, hur vi producerar, uttrycker, sprider och tar del av information, idéer, bilder och åsikter. Förändringen har också skett i en mycket snabb takt. skedde av det globala informationsutbytet över internet, mot strax och 2007. Hälften av världens befolkning beräknas vara uppkopplade och uppskattningsvis bor inom räckhåll för ett mobilt nätverk (ITU 2018). Internettillgången har på så vis blivit allmänmänsklig och mobil. Den mellanmänskliga kommunikationen har frigjorts från geografiska platser och omedelbar kommunikation över praktisk taget hela världen har blivit möjlig. Framväxten av sociala medier har dessutom inneburit att internet är Desinformation, propaganda och näthat i en digital tid en interaktiv mötesplats snarare än bara ett medium för att sprida och inhämta information. Utvecklingen av olika typer av digital teknik har haft en genomgripande påverkan på ekonomi och samhällen runt om i världen, men också på demokratins utveckling. Den har bidragit till att vitalisera demokratin, men också gett krafter som agerar för att underminera demokratin tillgång till kraftfulla verktyg för att förstärka sina budskap, nå större räckvidd och få snabb spridning. Det snabba tempot i utvecklingen av digital teknik har också lett till att såväl enskilda individer, företag som statliga aktörer ofta har bristfällig kunskap om och förståelse av teknikens användning och påverkan på samhälle och individ. Detta har i sig en betydelse för maktförhållandena i demokratin. 3.2.1Frigörelse och förtryck i spåren av den digitala tekniken Den digitala teknikutvecklingen har möjliggjort genomgripande förändringar av demokratin. Den har skapat nya förutsättningar för opinionsbildning, politisk och social mobilisering och demokratisk delaktighet. Det har blivit enklare för människor att ta del av och sprida information och att sluta sig samman, mobilisera och engagera varandra i olika politiska frågor. Möjligheterna för makthavare att undanhålla fakta och kontrollera informationsflödet genom t.ex. statskontrollerade medier, har delvis försvårats. Missförhållanden, övergrepp och maktmissbruk som sker i det lokala kan enkelt spridas till en global arena. Detta har påverkat demokratiutvecklingen globalt. Studier visar att regimförändringar oftare sker genom folkliga protester än vad som var fallet då sådana oftast tillkom genom militära kupper (m.fl. 2020). Sociala medier hade exempelvis stor betydelse för demokratirörelserna under den arabiska våren liksom för proteströrelserna i , och . Internet har krympt geografiska avstånd och folkliga protester som sker i en del av världen tenderar därför att inspirera till en mobilisering på andra platser.