sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Eleverna går på Studio 17 under fritidshemstid och kan välja ett ämne per termin. Det anordnas även gemensamma aktiviteter med den mer centralt belägna . Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet Bakgrunden till att Studio 17 kom till var att fick ett riktat uppdrag från kommunen att aktivt jobba i fyra prioriterade områden i kommunen för att förstärka barn- och ungdomskulturen där. och ligger under samma förvaltning, vilket innebär att rektorerna för de olika verksamheterna träffas regelbundet. Enligt kulturskolechefen har det gjort att de fått god förståelse för varandras skolformer, vilket är en förutsättning för att samarbetet ska fungera väl. Det har även lett till att är nära knuten till skolan. Flera av personal har musik- undervisning i grund- och gymnasieskolan, vilket gör att även kultur- skolans personal identifierar sig med lärarprofessionen. – kommunen skapar en struktur på huvudmannanivå för arbetet med kultur, förenings- och friluftsliv /2019 pågår en idrotts-och kultursatsning i Vallen- tunas grundskolor som i hög grad involverar fritidshemmen och dess personal. Projektet är ett samarbete mellan grundskolor, både fristående och kommunala, idrottsföreningar, och . De tre personer som driver arbetet är anställda på den kommunala huvudmannanivån. En person, som arbetar som utveck- lingsledare, har det samordnande projektansvaret. De två andra per- sonerna har var sin inriktning – föreningsliv respektive kulturliv. De bygger relationer med det närliggande förenings- och kulturlivet och ser till att etablerade relationer lämnas över till skolorna, då skolorna äger vissa delar av arbetet lokalt. Om det uppstår hinder lokalt eller i något samarbete kan det lyftas till projektgruppen på huvudmanna- nivå. Satsningen startade med ett pilotprojekt i årskurs 2 och 7. I upp- starten bjöds alla aktiva föreningar i på informationsmöte i syfte att kartlägga intresset för att vara med i satsningen. Satsningen kommer att byggas ut till fler årskurser under /2020. Årskurs 4 och 5 kommer på fritidstid att arbeta med friluftsliv. kommun har med anledning av det sökt och fått bidrag från för kompetenshöjande insatser inom frilufts- liv. De har därför inlett ett samarbete med som kommer att erbjuda fortbildning för fritidshemspersonalen. Fritidshemmets möte med förenings-, kultur- och friluftslivet Förskoleklasseleverna erbjuds simskola. Årskurs 1 har ett koncept som kallas to move. För eleverna i årskurs 2 och 3 heter sats- ningen LIKE, Lek, Idrott, Kultur (ger) Energi. Eleverna får prova på olika idrotter, dans och kulturaktiviteter för att öka rörelseglädjen och lusten att lära. Syftet är också att de ska stimuleras till att fort- sätta på sin fritid och hitta sitt eget intresse och passion. Varje klass får prova fyra aktiviteter på ett läsår. Vilka aktiviteter det är utgår från vad som finns i närmiljön. Exempel på aktiviteter som har genomförts är tennis, rörelselek med Korpen och konst med konst- och . Aktiviteterna leds i regel av professionella utövare medan fritidshemspersonalen agerar stödpedagoger. blir det en form av fortbildningsinsats för fritidshemspersonalen som kan observera ledare som har hög kompetens i den särskilda aktivitet de leder. Det har funnits en tydlig koppling mellan satsningen och de mål och prioriteringar för kommunen som politikerna satt upp. Idrotts- och kultursatsningen har en tydlig koppling till det bredare arbete kommunen bedriver kring miljö och hälsa. Fritidshemmen och ett antal skolkök deltar exempelvis i ett pilotprojekt för att tillsammans arbeta fram hur måltidsmiljön kan utvecklas. Exemplet belyser vikten av att det finns kunskap om fritidshem- mets uppdrag och potential på huvudmannanivå. Fritidshemmen har blivit en viktig del av satsningen mot bakgrund av att fritidshemmen har setts som en viktig resurs i arbetet. Exemplet belyser också betydelsen av ett systematiskt kvalitets- arbete inom fritidshemmen. En förklaring till att friluftsliv blev fokus för åk 4 och 5 har sitt ursprung i den utvecklingsgrupp som finns för fritidshemmen. En utvärdering visade dåliga resultat på vissa skolenheter vad gäller hur man använde närmiljön som peda- gogisk resurs. Medan eleverna inte upplevde att man använde när- miljön särskilt mycket var personalen av motsatt uppfattning. Det väckte frågor som: synliggör vi det? Pratar vi om det som en peda- gogisk aktivitet? Har vi satt upp syfte och mål med aktiviteterna? Frågeställningarna ledde fram till slutsatsen att kommunen ska ta vara på sina förutsättningar, varav en är att kommunen har mycket naturområden som erbjuder goda möjligheter för ett rikt friluftsliv. 11.1Utredningens uppdrag, dess genomförande och metod Utredningens uppdrag är att kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om verksamheten förbereder barnen för fortsatt lärande. Förslagen ska syfta till att främja barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Mot bakgrund av utredningens direktiv har arbetet avgränsats till den delen av den pedagogiska omsorgen som erbjuds som alternativ till förskola. I det följande behandlas således enbart pedagogisk omsorg som erbjuds för barn i åldrarna 1–. För att besvara direktivets frågeställningar har utredningen dels undersökt vad det finns för förutsättningar i styrdokumenten (lag, förordning, föreskrifter) att skapa en verksamhet som kan stimulera till utveckling och lärande, dels gjort kommunbesök och skickat ut enkäter till kommuner och lärare i förskoleklass. Ett 10-tal kom- muner har också valts ut för djupintervjuer. Vid vissa av kommun- besöken har utredningen även träffat enskilda huvudmän inom peda- gogisk omsorg. Syftet med kommunbesöken, kommunenkäten och djupinter- vjuerna har bland annat varit att synliggöra vad som behöver för- ändras i styrdokumenten. Enkäten som riktades till lärare och för- skollärare i förskoleklass hade som syfte att ta reda på om barnen som gått i pedagogisk omsorg är förberedda för fortsatt lärande. Utredningens förslag har till stor del utarbetats mot bakgrund av vad som framkommit i samband med kartläggningen. Utredningen har också haft i uppdrag att jämföra pedagogisk omsorg och förskola. Det uppdraget har genomförts genom att jäm- föra verksamhetsformernas styrdokument samt att relatera forsk- ning om förskolan till den pedagogiska omsorgens förutsättningar. Vidare har underlag hämtats från om peda- gogisk omsorg samt Skolinspektionens kvalitetsgranskning av för- skolans kvalitet1, vilken även innefattade en kvalitetsgranskning av barns lärande i pedagogisk omsorg.2 Tillräcklig grad och likvärdiga förutsättningar? Utredningen har behövt förhålla sig till uttrycket tillräcklig grad. Vad betyder det att en verksamhet ska innebära att något sker i tillräcklig grad? Tillräcklig betyder tillfredställande, nöjaktig och betryggande.3 När uttrycket ställs i relation till vad barnen ska ha med sig till start i förskoleklass, borde det handla om huruvida barnen har fått grunden för det livslånga lärandet. Denna grund torde vara det som i förskolans läroplan uttrycks som mål som varje barn ska ges förutsättningar att utveckla. När barnen har fått grunden för det livslånga lärandet torde det innebära att likvärdiga förutsättningar har skapats inför start i förskoleklass. 11.1.1Två förslag läggs fram I kapitlet ges två övergripande förslagspaket som båda syftar till att främja barns likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Förslagspaketen är till stora delar likalydande. Det ena förslaget (alternativ 1)4 handlar om att förtydliga de be- stämmelser som styr pedagogisk omsorg. Syftet är att höja verksam- hetens kvalitet och likvärdighet. Om verksamhetsformens kvalitets- krav tillåts närma sig de kvalitetskrav som gäller för förskolan, utan att för den skull låta verksamhetsformerna bli för lika, borde det leda till att kvaliteten blir bättre och att barnen får den stimulans som krävs för att kunna utvecklas och lära. Det andra förslaget (alternativ 2)5 innebär att de höjda kvalitets- kraven i alternativ 1 antas samt att pedagogisk omsorg också etabler- ingsstoppas. Ett etableringsstopp innebär att verksamheter kan fort- 1Skolinspektionen (2018). Förskolans kvalitet och måluppfyllelse – ett treårigt regeringsuppdrag att granska förskolan. 2Skolinspektionen (2016). Barnens lärande i pedagogisk omsorg. Den lilla gruppens möjlig- heter och begränsningar. 3Nationalencyklopedin, sökord tillräcklig. 4Förslaget kallas alternativ 1 i utredningens konsekvensbeskrivning. 5Förslaget kallas alternativ 2 i utredningens konsekvensbeskrivning. Det är för att säkerställa god kvalitet för de barn som går i pedagogisk omsorg som utredningens rekom- mendation är att de föreslagna lagändringarna om ökade kvalitets- krav också införs. Förslaget om etableringsstopp utgår från jämförelsen mellan för- skolan och pedagogisk omsorg. Den pedagogiska omsorgens upp- drag är att vara ett alternativ till förskolan och ska således förbereda för fortsatt lärande. Skillnaderna i styrdokumenten mellan de båda verksamhetsformerna har emellertid blivit alltför stora. Följden av förskolans utveckling blir att pedagogisk omsorg inte i tillräcklig grad kan anses förbereda barnen för fortsatt lärande på ett adekvat sätt. Slutsatsen av en sådan argumentation är att pedagogisk omsorg kan finnas kvar som verksamhetsform. För att dämpa effekterna av att inga nya beslut om rätt till bidrag kan ges och för att ge verksamma en möjlighet att på ett ordnat sätt byta verksam- hetsform föreslås ett etableringsstopp i stället för verksamhetsstopp. Förslagen är som påpekats alternativa. Utredningen förordar alternativ 2 som innebär införandet av bestämmelser om höjd kvalitet samt etableringsstopp. 11.1.2Från dagmamma till pedagogisk omsorg – historik och nuläge är av barnen i i åldrarna 1–inskrivna i pedagogisk omsorg. Andelen varierar emellertid stort över landet och i olika kommungrupper. Som en jämförelse kan nämnas att 85 pro- cent av alla barn i åldersgruppen 1–är inskrivna i förskolan. Pedagogisk omsorg infördes som ett samlingsbegrepp redan i 1985-års skollag (1985:1100)6 – det som tidigare kallades familje- daghem blev en av flera tänkbara varianter av så kallad pedagogisk omsorg. Till skillnad från förskolan ingår pedagogisk omsorg inte i skol- väsendet, utan regleras i ett enskilt kapitel i skollagen (2010:800) till- sammans med annan pedagogisk verksamhet. Pedagogisk omsorg är inte en del av skolväsendet och verksamheten omfattas normalt inte av skollagens generella bestämmelser.7 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar, s. 1. 71 kap. 2 § skollagen (2010:800). Det bör påpekas att verksamhetsformen sällan är föremål för utredning. har endast en handfull utredningar, och då oftast perifert, berört den pedagogiska omsorgen. Därtill finns en avhandling om familjedaghem från 2002.8 För att förstå framväxten av det som kallas pedagogisk om- sorg behövs en kort genomgång av vilka politiska beslut som ligger till grund för verksamhetsformen. I 1985-års skollag (1985:110) var familjedaghemmen en del av den så kallade förskoleverksamheten.9 Förskoleverksamhet avsåg omsorg om förskolebarn och samregle- rades till stor del med skolbarnomsorgen. Skolbarnomsorgen avsåg omsorg om skolbarn. Förskoleverksamhetens uppgift var att genom pedagogisk verksamhet erbjuda barnen fostran och omvårdnad. Skolbarnomsorgen skulle å sin sida komplettera skolan samt erbjuda barnen en meningsfull fritid och stöd i utvecklingen.10 Ansvaret för familjedaghem flyttades över från till Utbild- ningsdepartementet . Den första uppgiften om hur många barn som var placerade i kommunala familjedaghem gavs i betänkandet av 1954-års familje- utredning, Samhället och barnfamiljerna (1955:29). I verksam- hetsformen fanns då 1 800 barn. Antal barn fortsatte sedan att öka kraftigt och som mest fanns 173 000 barn i kommunala familjedag- hem. 1977 var av barn i barnomsorg placerade i familjedaghem, är av alla 1–5 åringar placerade i pedagogisk omsorg.11 En förklaring till de kommunala familjedaghemmens snabba ökning var att kommunerna använde verksamhetsformen för att tillfreds- ställa det växande behovet av barnomsorgsplatser. Efterhand som daghemmen byggdes ut minskade familjedaghemmen i både andel och antal.12 Som ett led i att skapa etableringsfrihet för enskilda huvudmän och valfrihet för vårdnadshavare togs till- ståndskravet för att driva enskilda förskolor och familjedaghem 8Karlsson, M. (2002). Perspektiv på familjedaghem. 92 a kap. 2 § gamla skollagen (1985:1100). 102 a kap. 3 § gamla skollagen (1985:1100). 11Skolverket (2018). Barn och personal i annan pedagogisk verksamhet , s. 1. Siffran avser både och enskild huvudman. 12Karlsson, M. (2002). Perspektiv på familjedaghem, s. 13. bort.13 Tillståndskravet ersattes med en rätt till godkännande.14 Pedagogisk omsorg (familjedaghem) hade dock fortfarande gemen- samma bestämmelser med förskolan och fritidshemmet.15 Lagändringarna innebar bland annat att kommunerna blev skyl- diga att godkänna och lämna bidrag för pedagogisk omsorg om verk- samheten uppfyllde de krav på kvalitet och säkerhet som ställdes på motsvarande offentlig verksamhet. I nya skollagen (2010:800) togs rätten till godkännande bort för pedagogisk omsorg och ersattes med en rätt till bidrag. Förskolan och den pedagogiska omsorgen går skilda vägar I samband med den nuvarande skollagens ikraftträdande fick för- skolan ett antal centrala bestämmelser som är gemensamma för skol- väsendet och övriga skolformer. De två barnomsorgsformerna bröts nu isär och pedagogisk omsorg inordnades i stället under annan pedagogisk verksamhet. Förskolan sades nu utgöra början på det livslånga lärandet och blev det första steget inom det svenska utbildningssystemet.16 Undervisning, skapande och lek är centrala delar i förskolans läro- plan. Barnen ska inhämta kunskaper och värden. ska förskolan erbjuda en trygg omsorg och ge barnen förutsättningar att utveckla sin självkänsla.17 Förskolans läroplan anger att utbildningen ska utgå från en helhetssyn på barn och barnens behov, där omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet.18 I samband med revideringen av förskolans läroplan 2018, skrevs undervisning in som begrepp.19 Förskolans införlivande i skolväsendet är en konsekvens av den utveckling som pågått där förskolan främst organisatoriskt, men även innehållsmässigt närmat sig skolan. Det bör i sammanhanget påpekas att omfattningen av deltagandet i för- skolan innebär att barn ska erbjudas förskola i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete, 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar. Se dock även prop. 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verksamheter. 2008/09:115 s. 23. 152 a kap. gamla skollagen (1985:1100). 2009/10:156 s. 344, Se även bl.a. , (2015) En likvärdig förskola för alla barn – innebörder och indikatorer. 18Lpfö 18, s. 7. 19Tidigare fanns begreppet undervisning i förskolan enbart i skollagen (2010:800). studier eller barnets egna behov eller familjens situation i övrigt (8 kap. 5 § skollagen). Trots att dessa regler inte explicit gäller för pedagogisk omsorg, är det utredningens uppfattning att pedagogisk omsorg erbjuds i samma omfattning. Syftet att göra förskolan till en egen skolform var framför allt att betona att förskolan har ett pedagogiskt uppdrag och därmed är en del av skolväsendet.20 Förskolan som redan tidigare blivit en läro- plansstyrd verksamhet, blev det första steget i det livslånga lärandet. I följande avsnitt jämförs pedagogisk omsorg och förskola. Jäm- förelsen syftar till att analysera om verksamhetsformerna ger barn likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. Förskolan och pedagogisk omsorg har ett liknande uppdrag. Förskolan ska stimulera utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg. Förskolan ska också förbereda barnen för fortsatt utbildning (8 kap. 2 § skollagen). Pedagogisk omsorg ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande samt förbereda för fortsatt lärande (25 kap. 2 § skollagen). I övrigt finns stora skillnader mellan verksamhetsformernas styrdokument, där pedagogisk omsorg i det närmaste saknar krav. Dock med förbehål- let att enskilda huvudmän ska ha förutsättningar att följa de före- skrifter som gäller för motsvarande verksamhet (25 kap. 10 § första stycket första punkten skollagen). Det finns således två olika typer av offentligt finansierade barn- omsorgsformer i , med liknande uppdrag men med få gemen- samma bestämmelser. 2004/05:11 Kvalitet i förskolan, s. 30 f. förs ett resonemang om att förskolan ska bli en egen skolform. Anledningen var den förändring som skett av förskolan som blivit en läro- plansstyrd verksamhet och förskolans roll som en del i det livslånga lärandet. 11.2.1Förskolan och pedagogisk omsorg har liknande uppdrag Den pedagogiska omsorgens uppdrag regleras i 25 kap. 2 § skollagen: Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem er- bjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom pedagogisk verk- samhet stimulera barns utveckling och lärande. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges den omsorg som deras speciella behov kräver. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Bestämmelsen innehåller ett krav på att kommunen ska sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg. Såvitt utredningen förstår har ut- trycket ska sträva efter till syfte att vara en mer styrande formu- lering. Innebörden är dock att en kommun kan ordna pedagogisk omsorg om kommunen så önskar. Vidare ger bestämmelsen uttryck för etablerings- och valfrihetstanken, det vill säga att skälig hänsyn ska tas till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. En kommun kan således inte ta något principiellt beslut om att inte tillåta enskild pedagogisk omsorg. Enskilda som vill ordna pedago- gisk omsorg har rätt till bidrag om de uppfyller kriterierna i 25 kap. 10 § skollagen. En kommun kan inte heller ställa krav på att den pedagogiska omsorgen ska ingå i det kommunala kösystemet. Enskild pedagogisk omsorg är inte skyldig att hålla de öppettider som en kommun er- bjuder i sin motsvarande verksamhet.21 Andra stycket reglerar vilken typ av verksamhet som ska bedri- vas. Verksamheten ska vara pedagogisk och stimulera barns utveck- ling och lärande. Det finns såldes ett krav på att verksamheten ska ha ett pedagogiskt innehåll. Av skollagens förarbeten framgår att läroplanen för förskolan ska vara vägledande men inte bindande för verksamheten. Det innebär att verksamheterna kan tillämpa delar av läroplanen utifrån sina olika förutsättningar (se prop. 2008/09:115, s. 115). Av skollagens förarbeten framgår att läroplanens avsnitt om normer och värden är lika relevanta för pedagogisk omsorg som för 21Se Kammarrätten i dom Mål nr 5146-17, gäller öppettider i förskola med enskild huvudman, analogisk tolkning. förskolan och blir därmed vägledande i samband med kvalitets- bedömningen vid prövningen av enskild verksamhet.22 Förskolan är en del av skolväsendet och en egen skolform (1 kap. 1 § skollagen). I förskolan sker utbildning och undervisning (1 kap. 3 § skollagen) och dess övergripande syften delas med övriga utbild- ningar inom skolväsendet. Utbildningen i förskolan innebär att barnen genom undervisningen ska inhämta och utveckla kunskaper och värden utifrån bestämda mål. Utbildning och undervisning kan ses som sammanflätade begrepp som förutsätter varandra, även om utbildning är ett övergripande begrepp som också inkluderar under- visning.23 Vidare ska utbildningen i förskolan främja alla barns ut- veckling och lärande samt en livslång lust att lära (1 kap. 4 § skol- lagen). Verksamheten ska utgå från en helhetssyn på barnet och barnets behov så att omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Förskolan ska främja allsidiga kontakter och social gemenskap och förbereda för fortsatt utbildning (8 kap. 2 § skollagen). Skollagens 3 kap. innehåller bestämmelser om barns och elevers utveckling mot målen. Barnen i förskolan ska ges den ledning och stimulans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsättningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbildningens mål (3 kap. 2 § skollagen). Någon direkt motsvarighet till dessa krav finns av naturliga skäl inte i 25 kap. skollagen, bland annat eftersom förskolans läroplan endast är vägledande för den pedagogiska omsorgen.24 Sedan förskolans inträde i utbildningsystemet har dess kunskaps- uppdrag blivit tydligare. Förskolan framhålls numera som en insti- tution för omsorg, kunskap, lärande och utbildning. Kraven på dokumentation har stärkts, förskolan ska också stimulera och ut- mana barnen i bland annat naturvetenskap, matematik och teknik. De läroplansdelar som kan hänföra sig till detta har blivit mer om- fattande och läroplanen slår också fast en ansvarsfördelning mellan förskollärare, barnskötare och arbetslaget i stort. Förskolläraren har det övergripande ansvaret över den pedagogiska verksamheten dess uppföljning, utvärdering och utveckling. Genom den nya läropla- nen25 ska förskolan på ett bättre sätt förbereda och kvalificera barnen inför skolstart. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 527. 23Skolverket (2018). Undervisning i förskolan – En forskningsöversikt, s. 6. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 527. Mot bakgrund av de utvecklingsinsatser som gjorts för att höja förskolans kvalitet, blir det tydligt att pedagogisk omsorg är en verk- samhetsform för omsorg. För den pedagogiska omsorgens del sak- nas bestämmelser om den livslånga lusten att lära samt inhämtandet och utvecklandet av kunskaper och värden. Av förklarliga skäl finns det inte heller några bestämmelser rörande utbildningens utform- ning eller att denna ska vila på vetenskaplig grund och beprövad er- farenhet. När den pedagogiska omsorgens uppdrag ställs i relation till för- skolans utvecklade uppdrag, blir det tydligt att den pedagogiska omsorgens styrdokument måste förstärkas och förtydligas. På så vis kan barnen som går i pedagogisk omsorg erbjudas en verksamhet som på ett bättre sätt främjar deras utveckling och lärande samt för- bereder dem för start i förskoleklass. När det gäller barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet så anges det, som ut- redningen tidigare nämnt, i motiven till skollagen att läroplanen för förskolan ska vara vägledande för den pedagogiska omsorgen, men att avsnittet om normer och värden är lika relevanta som för för- skolan. Läroplanen ska emellertid läsas så att helheten kännetecknar utbildningen i förskolan. Läroplanen ska således ses som en helhet där både del 1 och 2 är viktiga. Dessutom är ordet undervisning ett ständigt närvarande begrepp i den nya läroplanen, vilket ger upphov till tolkningsproblem när läroplanen översätts till den pedagogiska omsorgens villkor. Enligt nu gällande läroplan (Lpfö 18) anger målen i läroplanen inriktningen på utbildningen i förskolan och därmed den förväntade kvalitetsutvecklingen i utbildningen samt hur denna bidrar till varje barns utveckling och lärande. Lpfö 18 har enligt utredningens mening fört förskolan och pedago- gisk omsorg ytterligare ett par steg ifrån varandra – och snart synes det vara en omöjlighet för den pedagogiska omsorgen att tillämpa förskolans läroplan på verksamheten. Även läroplanens uppbyggnad kan också innebära tolkningsproblem för den som arbetar i pedago- gisk omsorg. Som har anförts har Lpfö 18 en uppdelning där de olika yrkeskategorierna i förskolan har sina ansvarsområden, men där arbetslaget naturligtvis arbetar mot ett gemensamt mål.