sou · H8B346d2 · 2020-08-07 00:00:00 — Vissa av gäldenärens skulder (konsumentfordringar) kommer därför att pre- skriberas . Det torde även vara en administrativ vinst för både och i förekommande fall domstolarna. En ytterligare förenkling som skulle bidra till att underlätta att preskribera skulderna samlat är att genomföra förslag med ID-nummer på skulderna för att gäldenären och Krono- fogdemyndigheten ska kunna kontrollera vilka skulder som en per- son har och vilka borgenärer som har krav mot gäldenären.37 För driva in en skuld (verkställighet) krävs en exekutionstitel och en borgenär som har en exekutionstitel kan vända sig till Krono- fogdemyndigheten för att söka verkställighet.38 När borgenären har exekutionstitel, kan detta verkställas under Det innebär att mellan beslut eller dom och under finns möjligheter för borgenären att få betalt. I är den . Det kan finnas gäldenärer som håller sig undan. För att det inte ska kunna sättas i system att hålla sig undan verkställighet finns det ett behov av preskriptionsförlängning motsvarande dem som finns i 7 § lagen (1982:188) om preskription av skattefordringar m.m. Pre- skriptionsförlängning är en ingripande åtgärd, som bör direkt prövas i domstol. Förlängning av preskription av skattefordringar hanteras av förvaltningsrätten. Eftersom konsumentfordringar tillhör civil- rätten som prövas i de allmänna domstolarna, bör preskriptionsför- längning av konsumentfordringar handläggas inom allmän domstol. Det innebär att den fordringsägare som anser att en preskriptions- förlängning behövs får vända sig direkt till allmän domstol. Det skulle kunna leda till en stor belastning för domstolarna i de fall en gäldenär har flera borgenärer och flera mål anhängiggörs för en och samma gäldenär. Det skulle även vara 37Konsumentverket (2019). 381 kap. 3 § utsökningsbalken, UB. önskvärt att alla borgenärer som har konsumentfordran på den gäldenär som håller sig undan kunde samlas inför en preskriptions- förlängning. Med den föreslagna ID-märkningen skulle båda dessa problem reduceras väsentligt. Det bör vidare finnas en begränsning i hur länge ansökan om för- längning av preskriptionstiden kan göras, förslagsvis . Lagtekniskt bör bestämmelser om absolut preskription och pre- skriptionsförlängning i vissa fall kunna införas i den nuvarande pre- skriptionslagen. Det finns inte heller något behov av att förändra de nuvarande bestämmelserna, utan förslaget är att införa en bestäm- melse om absolut preskription som löper parallellt med de nuvarande reglerna i preskriptionslagen. Den nya bestämmelsen föreslås träda i kraft . Det ska inte införas några övergångsbestämmelser. Att genomföra förslaget kommer att minska de samhällsekonomiska kostnaderna för överskuldsättning. har beräknat att den totala samhällskostnaden för överskuldsatta uppgår till per år.39 Beräkningen beaktade endast kostnader för sjukdom och produktionsbortfall. Sannolik- heten för att kostnaden är betydligt högre får därmed anses vara hög. beräknar att samhällskostnaderna är , men det kan förklaras av att har en snävare definition av överskuldsatt, som omfattar endast 28 000 per- soner. Ett normalt konsumtionsmönster kräver en någorlunda stabil ekonomi, och det konsumtionsbortfall som överskuldsättningen leder till påverkar den ekonomiska aktiviteten negativt i samhället. När driver in skulder via löneutmätning, driver den in inkomster som ligger utöver ett normalbelopp (det är allmänna kostnader och boendekostnader). För personer med mycket stora skulder finns det dessutom inga incitament för att arbeta på den reguljära arbetsmarknaden, då en stor del av inkomsten kommer att gå till att betala av skulderna. Överskuldsatta individer tenderar därmed att söka svarta inkomstkällor, vilket innebär lägre skatte- intäkter för staten. Överskuldsatta personer är dessutom överrepre- 39Riksrevisionen (2015 a), bilaga 1. senterade inom och sjukvården, vilket innebär ökade kostnader för samhället gällande försörjningsstöd och vård.40 Prövning av egendomsskyddet i Det finländska regelverket för skuldsanering har prövats i Europa- domstolen (mot , dom 20.7.2004; Fråga om rätt till egendom (artikel 1 i första tilläggsprotokollet)). och en annan person gick i borgen för ett banklån till N. När denne inte kunde fullgöra sina förpliktelser mot banken, betalade och den andre borgensmannen var till banken. N begärde skuldsanering vid och lade fram en betalningsplan för domstolen. motsatte sig N:s begäran under hänvisning till att nedsättning av N:s skulder skulle påverka hans regresskrav mot N. Tingsrätten beviljade emellertid skuldsanering och antog en betalningsplan för N. Som en följd av skuldsaneringen reducerades Bäcks regresskrav till . Vid gjorde gällande att han genom beslu- tet om skuldsanering hade berövats egendom i strid med artikel 1 i första tilläggsprotokollet till konventionen. konstaterade att skuldsanering är ett led i en social och ekonomisk politik som får anses tjäna det allmänna intres- set. Genom att gå i borgen hade utsatt sig för risk för ekono- misk förlust, och han hade i förfarandet rörande skuldsanering beretts tillfälle att framföra sina synpunkter, vilka hade beaktats inom ramen för den avvägning av olika intressen som domstolen haft att göra i målet. Visserligen hade resultatet blivit att Bäcks regress- krav mot N kraftigt reducerats, men skuldsaneringen var en opera- tion som berörde många borgenärer och Bäcks fordran hade redan före skuldsaneringen på grund av N:s ekonomiska situation haft ett reellt värde som var mycket lägre än dess nominella värde. Slutsatsen blev att det inte förelåg ett brott mot Bäcks egendomsskydd enligt artikel 1 i första tilläggsprotokollet. Förslag: Inför en absolut preskription för långvarigt överskuld- satta när det gäller konsumentfordringar i preskriptionslagen. 40De Toro (2016). 23 Hälso- och sjukvård •I råder en god generell hälsa, men det finns påtagliga skillnader i hälsa mellan grupper. Det övergripande målet för folkhälsopolitiken är att skapa samhälleliga förutsättningar för en god och jämlik hälsa i hela befolkningen och sluta de påverkbara hälsoklyftorna inom en generation. Det finns både sociala skilje- linjer i hälsa, där människor med kortare utbildning och lägre inkomster i större utsträckning drabbas av ohälsa, och en kon- centration av hälsoproblem bland dem som har en ansträngd eko- nomisk situation och bland dem som har migrationsbakgrund. •Ojämlikheter i hälsa drivs till del av ojämlikheter i resurser. Regeringen har identifierat sju områden där resursbrist är särskilt viktiga för hälsoutvecklingen, nämligen det tidiga livet, utbild- ning, arbete, inkomster, boende, levnadsvanor och inflytande. De skilda förutsättningarna och resurserna inom ovanstående om- råden innebär både ojämlik risk för ohälsa, ojämlik sårbarhet och mottaglighet för ohälsan och ojämlika konsekvenser av givna hälsotillstånd. •De sju nämnda områdena ovan utgör målområden inom folk- hälsopolitiken. Utöver dessa finns ett åttonde målområde om en jämlik och hälsofrämjande hälso- och sjukvård, vilket innebär att hälso- och sjukvården bör sträva efter att bättre kunna förebygga och möta skillnader mellan grupper i insjuknande, behandling och konsekvenser av sjukdom och ohälsa.1 2017/18:249. •Störningar av olika ursprung under fosterstadiet och under perio- den kan ge livslånga konsekvenser. Barns hälsa är också beroende av familjebakgrund och uppväxtmiljö i övrigt, och ohälsa under barnåren samvarierar med problem längre fram i livet, såsom sämre skolresultat, lägre inkomster och sämre hälsa i vuxenlivet. •Hälso- och sjukvårdslagen stipulerar att den som har det största behovet av vård ska ges företräde till vården. Riktlinjerna för prioritering inom hälso- och sjukvården utgår från grundläggande principer som människovärdesprincipen, behovs- och solidari- tetsprincipen och kostnadseffektivitetsprincipen. •Det offentliga har i ett omfattande ansvar för individernas hälsa. Detta gäller även för missbruk. likställs spelmissbruk och problemspelande med missbruk av alkohol och narkotika i socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen, vilket ger enskilda ökade rätt till vård och stöd. Myndigheterna har dessutom skyldighet att uppmärksamma minderåriga barn som lever med föräldrar eller vårdnadshavare med olika form av sjuk- dom, bland annat missbruk. har som förvaltnings- myndighet ett övergripande ansvar på statlig nivå och ska bland annat samordna de statliga insatserna inom socialtjänst och hälso- och sjukvård när det gäller barn och ungdom. Inspektionen för vård och omsorg () bedriver tillsyn genom att granska att befolkningen får en god vård som är säker och har god kvalitet. Inom ramen för bedriver tillsyn över hand- läggning av ärendena och själva utförandet av insatserna inom exempelvis missbruks- och beroendevården, individ- och familje- omsorgen och äldreomsorgen. •Medellivslängden skiljer sig markant åt mellan socioekonomiska grupper2 främst för dem som är födda i . Bland dem som är födda utomlands är skillnaderna i återstående medellivslängd vid inte lika stora mellan utbildningsgrupperna. Bland dem som har lägst utbildning har utrikes födda kvinnor längre åter- 2Socioekonomisk grupp definieras här med hjälp av utbildningsnivå. stående medellivslängd än inrikes födda kvinnor. Den återstående medellivslängden vid har ökat för både män och kvinnor i alla utbildningsgrupper, med ett undantag: för kvinnor med kort utbildning har den återstående medellivslängden mins- kat något . •Högutbildade har ungefär likartad dödlighet oavsett var i landet de bor, medan variationerna över landet är stora för lågutbildade. •Tillgängligheten till vården skiljer sig åt beroende på var man bor. Nyetableringen av vårdcentraler har varierat kraftigt mellan regionerna. Även vårdutnyttjandet skiljer sig åt mellan socioekonomiska grupper. De som har enbart grund- skoleutbildning eller är utrikes födda söker vård i lägre utsträck- ning vid samma upplevda behov. Utformningen av stöd och in- satser är också viktig för att nå särskilda grupper, och generella stöd från vården som föräldrastöd når inte ensamstående, låg- inkomsttagare och dem som är födda i utlandet i samma utsträck- ning som övriga grupper. •Flera hälsoskadliga levnadsvanor är vanligare i de grupper som har en lägre socioekonomisk status. Rökning är vanligast bland per- soner med lägre utbildning, och föräldrar med kort utbildning dagligröker i störst utsträckning. Den sammanlagda alkoholkon- sumtionen är i genomsnitt högre i grupper med hög socioeko- nomisk position, men missbruk av alkohol och alkoholrelaterad dödlighet är vanligare bland grupper med lägre socioekonomisk position. Hälsoskadliga matvanor och låg fysisk aktivitet är också vanligare hos grupperna med sämre socioekonomiska förutsätt- ningar.3 Alkoholkonsumtionen minskar hos yngre, men i gengäld ökar bruket av narkotika. Narkotikaanvändningen bland unga män som har kommit till som flyktingar är högre än bland svenskfödda unga män.4 •Kvinnors och mäns hälsa skiljer sig åt.5 Kvinnor har högre medel- livslängd men ett högre sjukpenningtal. Sannolikt kan en del av kvinnors sjukfrånvaro förklaras av faktorer som relaterar till gravi- 4Folkhälsomyndigheten (2019 a). 5Se kapitel 10 för referenser. ditet och förlossning, men en viktig del av förklaringen verkar vara att kvinnor i större utsträckning arbetar i sektorer där sjuk- frånvaron är hög, exempelvis vården och omsorgen. Stressrelate- rade besvär är nu den dominerande orsaken till sjukskrivning.6 Förutom arbetsmiljön och arbetssituationen kan kvinnors större ansvar för obetalt hemarbete bidra till detta. Män är i högre ut- sträckning överviktiga och är i större utsträckning riskkonsu- menter av alkohol. •Den psykiska ohälsan har ökat, inte minst bland de yngre. Både barn och vuxna som har flytt från krig har i större utsträckning psykiska problem, som posttraumatiskt stressyndrom och de- pression.7 Var femte nyanländ flykting har hälsoproblem som hindrar arbetssökande.8 •En större andel av de barn som har migrerat eller vars föräldrar har migrerat har karies än barn med svenskfödda föräldrar. Tand- hälsan är generellt sett dålig hos migranter, men den blir bättre i Sverige.9 Tandhälsan varierar med socioekonomiska förutsättningar även i den svenskfödda delen av befolkningen. •Samtidigt som renodlat spelmissbruk bedöms som relativt lågt i (0,4–av befolkningen)10 utgör spelandet ett stort problem för av befolkningen i den meningen att spelan- det riskerar att hota deras privatekonomi. Detta har till följd att cirka 80 000 barn och drygt 160 000 anhöriga berörs av spelmiss- bruk och problemspelande. Beroenden med allvarliga konsekvenser tenderar att koncentreras till grupper med lägre socioekonomisk status. Stora skillnader i hälsa råder i , och dessa är i varierande ut- sträckning kopplade till ojämlika villkor och möjligheter under upp- växtåren, i förskolan och skolan, och på arbets- och bostadsmark- 7Folkhälsomyndigheten (2019 a). 9Folkhälsomyndigheten (2019 a). 10Resultat från undersökningarna om spelmissbruk (Swelog) finns på webbplats. Dessa skillnader hänger i sin tur samman med förändringar på arbetsmarknaden och utbildningsområdet som har beskrivits i andra delar av betänkandet. Dessutom uppstår ojämlikhet i hälsa på grund av att människor med olika resurser har olika levnadsvanor. När ojämlika livsvillkor och levnadsvanor orsakar ojämlikhet i hälsa, funktionsförmåga och livslängd, förstärks skillnader i arbetsmark- nadsdeltagande och arbetsinkomster. Många av de åtgärder som dis- kuteras i andra kapitel kan bidra till att försvaga denna koppling och öka jämlikheten i hälsa. Här fokuseras på åtgärder som mer direkt påverkar ojämlikhet i hälsotillstånd. •Tillgången till vård påverkas bland annat av vårdens organisering. Både politiska beslut som vårdval och fri etablering och fram- växten av privata vårdförsäkringar har gjort att efterfrågestyr- ningen av vårdutbudet har förstärkts på bekostnad av behovs- styrningen. •Skillnaderna i benägenheten att söka vård beror på geografi, ekonomi och resurser, men även på graden av tillit till välfärds- institutionerna. Människor i olika livssituationer nås inte heller i samma utsträckning av generella insatser och information. •Många hälsoproblem hade kunnat förebyggas eller mildras om det förebyggande arbetet hade varit aktivare. Ett stärkt och an- passat förebyggande arbete redan på fosterstadiet kan få lång- variga positiva effekter. Ett hinder mot verkningsfulla före- byggande insatser är att den instans som utför de förebyggande åtgärderna inte alltid är den som får ta del av intäktsökningen eller kostnadsminskningen som detta genererar i ett senare skede.11 •Bruket av beroendeframkallande substanser och spel förändras ganska långsamt, och skadorna uppkommer med tidsfördröjning. Bruket av tobak har minskat tack vare aktiva politiska åtgärder, men tobaken står fortfarande för de största samhällsekonomiska kostnaderna. Marknaderna för alkohol och spel karaktäriseras av en aktiv marknadsföring från de kommersiella intressenternas sida. 11Institutionella hinder för investeringar av detta slag diskuteras mer utförligt i kapitel 27. Nedan följer kommissionens förslag på hälso- och sjukvårdsområ- det. Förslagen är inte kostnadsberäknade vart och ett för sig, men de offentliga utgifterna väntas sammantaget öka med . Vården och stödet som ges under graviditet och förlossning har betydelse både för jämställdheten mellan kvinnor och män och för barnens hälsa och framtida möjligheter . Det kan få långvariga konsekvenser för ett barn om modern använder tobak eller narkotika, dricker alkohol eller fastar under graviditeten. Även psykisk och fysisk ohälsa hos modern, våld i familjen, miljö- gifter eller sjukdomar kan försämra förutsättningarna för barnet längre fram.12 Genom en utvecklad mödrahälsovård minskar dessa risker. Mödrahälsovården har också en viktig roll i att minimera riskerna för kvinnan och barnet i samband med födseln. Det är också av stor vikt för barnets framtida möjligheter att den i livet präglas av trygga förhållanden. Här är barnhälso- vården viktig och det förebyggande arbete som kan utföras genom denna. Föräldraskapsstöd både individuellt och i grupp om barns utveckling och behov är viktigt för att öka kunskapen hos nyblivna föräldrar. Gruppträffar inom både mödra- och barnhälsovården ger dessutom föräldrarna möjlighet att skapa sociala nätverk. Frågor som rör fördelning av ansvar för hem, barn, arbete, studier och för- äldraledighet tas upp med syfte att stärka ett jämställt föräldraskap. Att informationen skräddarsys för att nå särskilda grupper är viktigt, då generella informationsprogram inte når alla i samma utsträckning. För att kunna säkerställa en jämlik barnhälsovård krävs också ett nationellt register för att kunna följa upp den vård som ges. Ett förebyggande arbete under tidig graviditet kan minska antalet barn som föds med fosterskador och därmed undvika de livslånga negativa konsekvenser som dessa kan få för barnet. 12För referenser, se kapitel 7. gravida nås av mödrahälsovården och deltar i ett inskrivningssamtal, där frågor om bland annat levnadsvanor tas upp. I rekommendationer står att rådgivande samtal ska erbjudas gravida som brukar alkohol, tobak eller har andra ohälsosamma levnads- vanor.13 Sedan riskbruksprojektet inom mödrahälsovården initie- rades , arbetas systematiskt för att vid inskrivningssamtalen fånga upp gravida med riskbruk av alkohol, vilket har gett positiva effekter på mödrarnas och barnens hälsa.14 Eftersom det finns studier som visar att exempelvis alkohol- konsumtion under de första stadierna av ett utveckling kan leda till defekter i organuppbyggnad och organtillväxt, är det viktigt att rådgivande samtal ges tidigt.15 I de riktlinjer för mödrahälso- vården som barnmorskeförbundet står bakom rekommenderas där- för att rådgivande samtal ska erbjudas inom efter att den gravida har kontaktat mödrahälsovården.16 Enligt statistik från sker inskrivningen i mödravården i genomsnitt omkring vecka 7 till 9 i majoriteten av regionerna. I över hälften av regionerna är det dock som har fått sitt inskrivningssamtal vecka 12 eller senare.17 Med tanke på den inverkan som ohälsosamma levnadsvanor och riskbruk under graviditeten kan ha på barnets utveckling är det av vikt att mödravården utformas så att alla tidigt nås av korrekt information om hur levnadsvanor kan påverka fostret. Forskning visar att även levnadsvanor före befruktning, och före konstaterad graviditet, kan påverka barnets framtida hälsa. Före befruktningen påverkar både mannens och kvinnans alkoholkonsumtion riskerna för framtida hälsoproblem för barnet. Även senare spelar partnerns beteende roll, eftersom sannolikheten att den gravida upprätthåller hälsosamma levnadsvanor ökar om partnern är stödjande och tar en aktiv roll i graviditeten. Sammantaget innebär forskningen att infor- mationen om vad som påverkar och i förlängningen barnets hälsa behöver kommuniceras före den första kontakten med mödra- vården. Dessutom innebär detta att informationen måste behandla hur levnadsvanor hos båda föräldrar påverkar risker för barnet. 13Socialstyrelsen (2018). 14Grönqvist m.fl. (2016). 15Andreasson m.fl. (2020). 16SFOG (2016). 17Grönqvist m.fl. (2016). Förslag: bör få i uppdrag att med stöd av SBU genomföra en forskningsgenomgång för att fastställa levnads- vanors inverkan på fostret. Forskningsgenomgången bör använ- das för att utforma nationella riktlinjer för mödrahälsovården. I synnerhet bör riktlinjerna inkludera fasta (och andra orsaker till för lågt näringsintag), som inte berörs alls i de riktlinjer som finns. bör vidare få i uppdrag att analysera vilka in- formationsåtgärder före graviditet som kan vara verkningsfulla för att minimera risken att fostret utsätts för påverkan av ohälso- samma levnadsvanor innan konstaterad graviditet. Riktat föräldrastöd inom mödra- och barnhälsovården Föräldragrupper i mödrahälsovården och barnhälsovården lyckas i lägre utsträckning få med låginkomsttagare, ensamstående och födda i utlandet, vilket kan vara de grupper som är i störst behov av för- äldragrupper.18 Regeringen antog 2018 en ny strategi för stärkt för- äldraskapsstöd, i vilken har fått ett uppdrag att ta fram en pilotverksamhet av utökade hembesök från barnhälsovården och socialtjänsten.19 Dessutom uppmärksammade strategin behovet av riktade insatser för riskgrupper utöver de generella insatser som har varit fokus i tidigare strategier. Regeringen har även slutit en överenskommelse med Kommuner och Regioner för ökad tillgänglighet till barnhälsovården för grupper i socioekonomiskt ut- satta områden. och har fått i uppdrag att följa och stödja genomförandet av överenskommelsen.20 Regeringen framhåller i sin nya strategi för föräldraskapsstöd att föräldrastödjande insatser kan ge stora besparingar för samhällseko- nomin genom att de förbättrar barnets psykiska och fysiska hälsa.21 Föräldrastödjande insatser kan därför ses som sociala investeringar, vilket diskuteras vidare i kapitel 27. 19Socialdepartementet (2018). Rekommendation: Kommissionen ser positivt på ambitionen i den nationella strategin för stärkt föräldraskapsstöd med mer riktade insatser mot familjer med förhöjd risk för ohälsa. En viktig beståndsdel i politiken bör vara att utvärdera de initiativ som tas för att nå de grupper som i lägre utsträckning deltar i de generella mödra- och barnhälsovårdsprogrammen. Register för uppföljning av barnhälsovård Kommissionen för jämlik hälsa har i sitt betänkande föreslagit att regeringen bör stödja en utveckling av nationell kvalitetsuppföljning för att kunna säkerställa att en jämlik barnhälsovård erbjuds. För att långsiktiga utvärderingar av satsningar inom barnhälsovården ska kunna göras krävs ett nationellt register över barnhälsovården som går att koppla till bakgrundsinformation om exempelvis socioekono- miska bakgrundsfaktorer. finns det nationella barnhälso- vårdsregistret , men alla regioner är inte anslutna till detta, och det går inte heller att koppla uppgifterna till socioekonomiska variabler från andra datakällor. är naturlig som utre- dare av förutsättningar för en utveckling av ett register av detta slag. Förslag: bör få i uppdrag att utreda om ett nytt nationellt barnhälsovårdsregister ska upprättas, eller om en utveck- ling av det nu existerande kvalitetsregistret är att föredra. 23.3.2Jämlika levnadsvanor och arbetsmiljö Forskningslitteraturen visar de som har en högre socioekonomisk position i termer av utbildning, yrke och ekonomiska förutsätt- ningar också i genomsnitt har levnadsvanor som är mer gynnsamma för en god hälsa.22 Det finns betydande utbildnings- och inkomst- skillnader när det gäller beroende av alkohol, narkotika och tobak () i Sverige.23 Socioekonomisk ojämlikhet i ohälsa kopplad till ökade –2011, och dagligrökning blev mer 22SOU 2017:47, s. 185. 23Folkhälsomyndigheten (2018 a). koncentrerad till låginkomsttagare bland både kvinnor och män.24 Medelintaget av alkohol är högre för personer med högre socioeko- nomisk position, men alkoholrelaterad dödlighet och missbruk är vanligare bland dem som har en svagare socioekonomisk position.25 Det innebär att även vid likartat beteende kan riskerna vara större för dem som har en mindre gynnsam socioekonomisk bakgrund. Matvanor och fysisk aktivitet Grupper som har svagare socioekonomisk position har i genomsnitt mindre hälsobefrämjande matvanor och är mindre fysiskt aktiva än grupper med bättre socioekonomisk position. En stor andel av be- folkningen rör sig för lite, och de som har kortare utbildning har i större utsträckning en stillasittande fritid än högutbildade.26 Detta tillsammans med relativt sett lägre livsmedelspriser, mer processade livsmedel i butiker och restauranger och mindre fysiska arbeten har gjort att övervikt och fetma har ökat bland vuxna i befolkningen. Pro- blemen är vanligare i grupper som har låg socioekonomisk status.27