sou · H8B351 · 2020-09-02 00:00:00 — Det faktum att hunden hade genomgått veterinärbesiktning utan anmärkning ansågs inte vara tillräcklig bevisning för att bryta presumtionen och säljaren hade därför ett fel- ansvar. har i avlämnat dom i mål T 10067-09, som gällde ett konsumentköp av en häst. Hästen besiktades av en veterinär utan anmärkning. Hästen avlivades till följd av bristande hälsa senare och vid den obduktion som genomfördes visade det sig att en förändring i lillhjärnan orsakat hästens hälsoproblem. Hovrätten konstaterade att det inte kunde uteslutas att felen har förelegat redan vid försäljningen ”i vart fall i form av frö till fel”. Det första veterinärintyget som utfärdats ansågs alltså inte vara tillräckligt för att säljaren skulle ha motbevisat presumtionen och felet ansågs därför ha förelegat vid avlämnandet. Med anledning av bland annat ovan är det, enligt LRF:s uppfattning, direkt olämpligt att felbegreppet är likadant för levande djur som för döda ting. Exemplen ovan är fall där säljaren omöjligen kunde ha agerat annorlunda i ”tillverknings eller försäljningsproces- sen” för att förhindra felen. Felbegreppet bör, avseende levande djur, begränsas till såd- ana fel som säljaren kan anses ha möjlighet att förhindra och som avviker från avtalade egenskaper. Sammanfattning av LRF:s åsikter LRF förespråkar en lagstiftning som ger köparen rimliga konsumenträttsliga rättigheter utan att säljarens skyldigheter och risker blir oproportionellt stora som lagstif- taren måste tillvarata djurets bästa. Av vad som framförts ovan listar LRF nedan de lösningar som vi anser att utredaren bör undersöka och kommentera i sin utredning: Transaktioner med levande djur flyttas till Köplagen •Försäljning av levande djur bör regleras i Köplagen, eller •Konsumentköplagen är tillämplig i det fall tvistebeloppet understiger ½ prisbas- belopp. I det fall tvistebeloppet överstiger ½ prisbasbelopp är istället Köplagen tillämplig. Transaktioner med levande djur kvarstår i Konsumentköplagen •Konsumentköplagens 20a§ bör inte omfatta levande djur, samt •Felbegreppet i Konsumentköplagen bör inte omfatta levande djur, alternativt att det finns ett särskilt felbegrepp avseende levande djur. Konsumentköplagen – djur, felbegreppet och skadeståndsbegränsningar På det senaste mötet i utredningen fick jag i uppdrag att skriva mer om felbegreppet samt möjligheterna till skadeståndsbegränsningar. Varför felbegreppet är olämpligt för levande djur En tillverkare av döda ting, såsom tex ett kylskåp, vet att av 100 tillverkade föremål kommer det vara en mycket liten andel som är defekt och tillverkaren kan utan större ekonomiska risker ersätta en köpare med en nytt kylskåp. Tillverkaren kan med god säkerhet kalkylera vilka ekonomiska risker som denne tar. Den som istället ”tillverkar” levande djur har det inte lika lätt. Köpare kan efter köpet låta göra en fullständig kontroll (röntgen, DNA-analys mm) hos en veterinär och den kommer visa sig att majoriteten av alla levande djur har någon defekt, fel eller en latent sjukdom som i domstol räknas som ett frö till fel. Den som säljer levande djur kan alltså inte kalkylera med att endast ett fåtal varor är defekta. Rättspraxis har visat att de veterinärintyg som ofta upprättas i samband med köp av djur inte har något större bevisvärde. Rättspraxis har visat att många fel som visat sig hos djuret kan ha funnits redan vid köpetidpunkten i form av ett ”frö till fel”. En uppfödare och försäljare av levande djur kan med andra ord sägas ha motsatt förhållande än tillverkaren av kylskåp och får ofta räkna med att det är fel på 99 av 100 djur. Majoriteten av köparna påpekar dock aldrig något fel, men ur säljarens perspektiv finns det alltid en risk att varje köpare kommer påtala felen. Av ovan anledning är det direkt olämpligt att ha samma felbegrepp för levande djur som för döda ting. Förslag till sätt att hantera problematiken. •Begagnad vara: Ett alternativ är att se levande djur som begagnad vara som köpts i befintligt skick. Lagens förarbeten bör i så fall tydliggöra vilka förväntningar som en köpare kan ha på ett begagnat djur. Med ett sådant synsätt skulle en köpare få räkna med tex förslitningsskador och andra fel som uppstår naturligt i djuret . Se exempel 1 nedan som får illustrera fallet. Den nya lagens förarbeten behöver tydliggöra att dagens begrepp ”frö till fel” inte ska vara tillämpligt på levande djur. •Oförenligt med varans art: Tillverkare av levande djur kan i princip inte påverka varans kvalité. Det är det naturliga urvalet som avgör vilka defekter ett djur har. Det finns ingenting som tillverkaren kan göra för att förhindra dessa naturliga brister som alla levande varelser har. Köparen får även räkna med att det kan uppkomma fysiska eller psykiska sjukdomar hos djuret. Ett djur är en levande varelse som följer naturens regler. Även fast både säljare och köpare gör allting rätt kan djuret ha en latent sjukdom. En köpare av levande djur kan inte räkna med att djuret ska presterar, eller agera, på samma sätt hos denne som hos säljaren. Levande djur har en egen vilja. Levande djur är ingen maskin. Fallet , som utredaren redogjort för, visar tydligt att domstolarna inte kan hantera levande djur på ett korrekt och rättvist sätt utifrån dagens lagstiftning. Den nya lagens förarbeten måste kompletteras med skrivelser om att levande ska behandlas annorlunda än döda ting. •Undersökningsplikt: En köpare erbjuds göra en undersökning av djuret i samband med köpet. Om köparen avstår från detta har denne ingen möjlighet att påtala ett fel i senare skede ifall felet skulle ha upptäckts vid en fullständig undersökning. Jämförelse kan göras med undersökningsplikten avseende fast egendom. Alla fel som skulle ha upptäckts vid en fullständig kontroll får inte åberopas som fel ifall köparen brustit i sin undersökningsplikt. Undersökningsplikten i Jordabalkens 4 kap 19§ 2 st eller Köplagens 20§ kan vara en förebild. Det är väldigt viktigt att lagens förarbeten är tydliga med hur omfattande denna undersökningsplikt är. •Generella fel: Det kan införas en möjlighet att generellt avtala om att vissa typer av defekter inte ska anses som fel. Det är möjligt att avtala om specifika fel i djuret som köparen godkänner. Men med dagens lagstiftning är det svårare att avtala om generella fel. Ett sätt att hantera problemen vore att det möjliggörs för parterna att generellt avtala om att vissa fel inte ska kunna åberopas som fel. En säljare som agerar i ond tro ska självklart inte kunna få skydd bakom konsumentköplagen. Det andra stora problemet avser skadestånd. Som framgått av utredningens bakgrundsmaterial kan skadestånden vida överstiga köpeskillingen. Den ventil som finns i 34§ i dagens lagstiftning som avser att begränsa skadestånden tycks inte fungera. Det kan därför vara intressant att begränsa skadestånden vad avser levande djur. •Omleverans: Det kan vara svårt att göra en omleverans när den sålda varan är ett levande djur. Men i den mån det är möjligt, tex vid köp av sällskapskatter, bör lagstiftaren förtydliga att säljaren har rätt att byta ut det sålda djuret mot motsvarande djur av samma ras, färg och ålder. Det felaktiga djuret återlämnas då till säljaren. På så sätt begränsas säljarens ekonomiska risker. •Skadeståndsbegränsning: Det skulle kunna införas en begränsning som uppgår till samma belopp som köpeskillingen. En säljare av levande djur kan då antas ta samma risk som säljaren av ett kylskåp. •Samråd: Det skulle även vara rimligt att införa att köparen måste samråda med säljaren innan denne beslutar sig för att vida åtgärder som sjukhusbesök eller liknande dyra vårdkostnader. Exempel 1 av advokat Låt oss anta följande; en framgångsrik tävlingshäst. En hopphäst som tävlar på 130 nivå d v s inte de högsta nivåerna men likafullt en rejäl nivå. Vi antar att den började tränas in . Denna träning har fortsatt fram till överlåtelsen. Den har tävlat sedan den var . Den träningshoppas minst en gång – på en nivå (vilket är att anse som lågt). Vid varje träning tar den > 20 språng (eller mer). Enkel beräkning om antal språng från till har den sålunda tränats i hoppning . Med ett träningstillfälle har den sålunda hoppats x 4 (veckor ) = . Under x 20 språng = blir det 6 160 språng. Den har tävlats /år. Varje tävling innebär två klasser (tävlingar). Varje tävling innebär > 20 språng (inkl framhoppning). Den har sålunda hoppat x 10 månader x x 2 starter x 20 språng = 5 600 språng. Total har hästen – och detta är mycket lågt räknat – tagit i stort sett 12 000 språng, i verkligheten är siffran sannolik betydligt högre (och med ett ton i frambenen varje gång den landar efter hindret) Detta är en rejält begagnad vara! Till det kommer att den är stadd i ständig förändring – det är en levande vara! är helt parallell, säger vän av ordning. Javisst i mångt och mycket kan man jämföra med en bil. Det finns dock en mycket stor skillnad. Varje del av bilen, allt från däck till motor och lackering går att reparera, åtgärda eller byta ut. Bilen kan, för någon med en stadig plånbok dock bli mer eller mindre evig. En häst går inte att reparera. Den går långsamt men säkert mot slutet av sin levnad. Det går möjligtvis att bromsa något – d v s förlänga livet - men likafullt är den inte ett mekaniskt föremål och kan därför ej heller i alla tänkbara situationer / diskussioner jämföras med ett sådant. Detta måste tas med i tanken när bil och häst jämförs som lös egendom som överlåts. Skiss till alternativa lagtextlösningar för levande djur Ett mer långtgående avsteg från presumtionsregeln Det förslag utredningen lägger fram rörande presumtionsregeln skulle kunna utformas mer långtgående. Här följer ett sådant alternativ. 4 kap. 13 § Ett fel som visar sig efter det att varan avlämnades ska anses ha funnits vid avlämnandet, om inte annat visas eller detta är oförenligt med varans eller felets art. Om de digitala delarna i en vara med digitala delar ska tillhandahållas kontinuerligt , gäller i stället att ett fel avseende de digitala delarna som visar sig då säljaren enligt 12 § första stycket svarar för avtalsenligheten ska anses ha funnits , om inte annat visas eller detta är oförenligt med de digitala delarnas eller felets art. Vid köp av byggnadsdelar som är avsedda att utgöra en huvudsaklig del av ett en- eller tvåbostadshus gäller vad som sägs i första stycket fel som visar sig efter avlämnandet. Denna paragraf tillämpas inte på köp av levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Här följer några paragrafer som skulle kunna läggas till utöver utred- ningens förslag eller utöver den variant som finns under föregående rubrik. 4 kap. 7 § En vara som avviker från vad som föreskrivs i 2 eller 5 § ska inte anses felaktig, om säljaren vid köpet har informerat köparen om avvikelsen och köparen uttryckligen och separat har godkänt den. För en begagnad vara som säljs på auktion gäller inte kraven i 2 och 5 §§. En sådan vara ska anses felaktig, om den är i sämre skick än köparen med hänsyn till varans utropspris och övriga omständigheter med fog kunde förutsätta. Kraven i 2 § gäller inte heller ett levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, om djuret har sålts i ”befintligt skick” eller med ett liknande allmänt förbehåll. Vid sådan försäljning av ett djur ska djuret anses felaktigt om det inte överensstämmer med sådana uppgifter om dess egenskaper eller användning som säljaren har lämnat före köpet och som kan antas ha inverkat på köpet, eller om djuret är i väsentligt sämre skick än köparen med hänsyn till djurets pris och övriga omständigheter med fog har kunnat förutsätta. Med auktion avses i andra stycket en försäljningsmetod där säljaren genom ett öppet budgivningsförfarande som sköts av en auktionsförrättare bjuder ut varor till försäljning till köpare som har möjlighet att personligen närvara vid försäljningen, och där den som lämnar det vinnande budet är skyldig att köpa varan. 5 kap. 3 § Köparen får inte åberopa att varan är felaktig, om han eller hon inte lämnar säljaren meddelande om felet inom skälig tid efter det att han eller hon märkt eller borde ha märkt felet (reklamation). Meddelande som lämnas efter det att köparen märkt felet ska alltid anses ha lämnats i rätt tid. I fall som avses i 1 kap. 2 § andra stycket kan meddelande om felet i stället lämnas till näringsidkaren. Om någon annan än säljaren har åtagit sig att för dennes räkning avhjälpa fel i en vara, kan reklamationen i stället göras hos honom eller henne. Reklamerar köparen inte , eller i fråga om levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7§§ socialförsäkringsbalken , från det att han eller hon har tagit emot varan, förlorar han eller hon rätten att åberopa felet, om inte annat följer av en garanti eller liknande utfästelse. Om de digitala delarna i en vara med digitala delar ska tillhandahållas kontinuerligt som är längre än , förlorar köparen i stället rätten att reklamera fel i de digitala delarna om köparen underlåter att reklamera felet . Om de digitala delarna i en vara med digitala delar ska tillhandahållas enskilt och fel föreligger till följd av att säljaren inte har säkerställt avtalsenligheten enligt 4 kap. 5 §, förlorar köparen rätten att reklamera felet om köparen underlåter att reklamera felet som köparen med fog kan förutsätta att säljaren säkerställer avtalsenligheten. 5 kap. 7 § Kräver köparen en annan påföljd än avhjälpande eller omleverans, har säljaren trots detta rätt att på egen bekostnad vidta sådan åtgärd, om säljaren efter det att reklamation har kommit honom eller henne till handa utan uppskov erbjuder sig att göra detta samt åtgärden kan ske inom skälig tid därefter och utan kostnad eller väsentlig olägenhet för köparen. Det ska inte anses utgöra en väsentlig olägenhet för köparen att ett levande djur ersätts med ett annat levande djur, om djuren är i huvudsak likvärdiga. Säljaren får inte åberopa att han eller hon inte har beretts tillfälle att avhjälpa felet eller företa omleverans, om köparen har avhjälpt felet och det med hänsyn till omständigheterna inte skäligen kunde krävas att köparen skulle avvakta avhjälpande eller omleverans från säljarens sida. Om köpet avsett ett levande djur måste köparen samråda med säljaren innan han eller hon själv avhjälper ett fel, utom i fall då djuret befunnit sig i akut fara. 6 kap. 1 § Skadestånd på grund av säljarens dröjsmål eller fel på varan omfattar ersättning för utgifter, inkomstförlust, sådan prisskillnad som avses i 2 § samt annan förlust på grund av dröjsmålet eller felet. [Alt. 1 Om köpet avser ett levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäk- ringsbalken kan skadeståndet dock som högst uppgå till ett belopp motsvarande köpesummans storlek.] Skadestånd enligt denna lag omfattar inte i andra fall än som avses i 5 kap. 14 § ersättning för förlust som köparen tillfogas genom skada på annat än den sålda varan. Säljaren och köparen kan träffa avtal om att ersättning enligt första eller andra stycket inte ska omfatta förlust i näringsverksamhet. [Alt. 2 Om köpet avser ett levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbasbeloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkrings- balken kan säljaren och köparen träffa avtal om att skadeståndet ska vara begränsat till ett angivet högsta belopp, dock lägst motsvarande köpesummans storlek.] Ett undantag från konsumentköplagen för köp av dyrare levande djur I detta alternativ undantas köp av levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbasbeloppet från den nya lagens tillämpningsområde. Som utgångspunkt blir med en sådan lösning köplagen tillämplig i stället. Eftersom köplagen är dispositiv kan parterna avtala om avsteg från dess bestämmelser, men 36 § avtalslagen sätter en gräns för avtalsfriheten. Att ena parten är konsument kommer att beaktas vid den bedömningen. Lagtekniskt kan detta alternativ utformas genom en åttonde punkt i den nya lagens 1 kap. 8 §. Kommitté- direktiven får uppfattas så att denna typ av lösning kräver i vart fall överväganden av om andra åtgärder bör vidtas för att få till stånd en ordning som är ändamålsenlig för både näringsidkare och konsumenter. 1 kap. 8 § Lagen gäller inte 1.användning av digitala formulär eller medel för att framställa, leverera eller överföra resultatet av andra tjänster än digitala tjänster, 2.elektroniska kommunikationstjänster med undantag för nummeroberoende interpersonella kommunikationstjänster, 3.lotteri, vadhållning, kasinospel eller andra typer av spel, 5.digitalt innehåll som är en del av ett framförande eller ett evenemang och som görs tillgängligt för allmänheten på annat sätt än genom signalöverföring, 6.digitalt innehåll som tillhandahålls i enlighet med lagen (2010:566) om vidareutnyttjande av handlingar från den offentliga förvaltningen, 7.när en näringsidkare har tillhandahållit fri programvara med öppen källkod och de av en konsument tillhandahållna personuppgifterna behandlas av näringsidkaren endast för att förbättra säkerheten, kompatibiliteten eller driftskompatibiliteten hos den specifika programvaran, eller 8.köp av levande djur där priset överstiger en tiondel av prisbas- beloppet enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken. Jämförelsetabell lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal – konsumentköplagen Jämförelsetabellen anger för varje paragraf i lagen om konsument- skydd vid köp och vissa andra avtal vilken eller vilka bestämmelser i konsumentköplagen den helt eller delvis motsvaras av. Bestämmel- serna i konsumentköplagen avser den lydelse som bestämmelserna hade i rättsdatabas . Det bör uppmärksammas att jämförelsetabellen inte redovisar exakta mot- svarigheter. I de fall det inte finns en motsvarande bestämmelse i konsumentköplagen för att bestämmelsen är ny, markeras detta med ett streck. Bestämmelse i lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal 1 kap. 1 § 1 kap. 2 § 1 kap. 3 § 1 kap. 4 § 1 kap. 5 § 1 kap. 6 § 1 kap. 7 § 1 kap. 8 § 1 kap. 9 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 3 § Bestämmelse i lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal 2 kap. 4 § 2 kap. 5 § 3 kap. 1 § 3 kap. 2 § 3 kap. 3 § 3 kap. 4 § 3 kap. 5 § 3 kap. 6 § 3 kap. 7 § 4 kap. 1 § § första stycket första meningen och andra stycket 2 4 kap. 2 § § första stycket andra meningen och andra stycket 1,3 och 4 4 kap. 3 § 4 kap. 4 § § tredje stycket 2 4 kap. 5 § 4 kap. 6 § 4 kap. 7 § 4 kap. 8 § 4 kap. 9 § 4 kap. 10 § 4 kap. 11 § 4 kap. 12 § 4 kap. 13 § 4 kap. 14 § 5 kap. 1 § 5 kap. 2 § 5 kap. 3 § 5 kap. 4 § 5 kap. 5 § 5 kap. 6 § 5 kap. 7 § 5 kap. 8 § Bestämmelse i lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal 5 kap. 9 § 5 kap. 10 § 5 kap. 11 § 5 kap. 12 § 5 kap. 13 § 5 kap. 14 § 6 kap. 1 § 6 kap. 2 § 6 kap. 3 § 7 kap. 1 § 7 kap. 2 § 7 kap. 3 § 8 kap. 1 § 8 kap. 2 § 8 kap. 3 § 8 kap. 4 § 9 kap. 1 § 9 kap. 2 § § första och andra styckena 9 kap. 3 § 9 kap. 4 § 9 kap. 5 § 9 kap. 6 § 9 kap. 7 § 10 kap. 1–19 §§ –lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal Jämförelsetabellen anger för varje paragraf i konsumentköplagen vilken eller vilka bestämmelser i lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal den helt eller delvis motsvaras av. Bestämmelserna i konsumentköplagen avser den lydelse som bestämmelserna hade i rättsdatabas . Det bör uppmärk- sammas att jämförelsetabellen inte redovisar exakta motsvarigheter. I de fall det inte finns en motsvarande bestämmelse i lagen om kon- sumentskydd vid köp och vissa andra avtal markeras detta med ett streck. Bestämmelse i lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal § första–tredje styckena 1 kap. 2 § 1 kap. 6 § 1 kap. 3 § 1 kap. 9 § 2 kap. 1 § 2 kap. 2 § 2 kap. 3 § första stycket 2 kap. 4 § 2 kap. 5 § första och andra styckena 3 kap. 1 § 3 kap. 2 § 3 kap. 3 § 3 kap. 4 § 3 kap. 5 § 3 kap. 6 § Bestämmelse i lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal 3 kap. 7 § § första stycket första meningen 4 kap. 1 § första meningen § första stycket andra meningen 4 kap. 2 § andra stycket 3 § andra stycket 1 4 kap. 2 § första stycket 1 § andra stycket 2 4 kap. 1 § andra meningen § andra stycket 3 4 kap. 2 § första stycket 2 § andra stycket 4 4 kap. 2 andra stycket 1 § tredje stycket 1 § tredje stycket 2 4 kap. 4 § första stycket 2 § tredje stycket 3 4 kap. 6 § första meningen 4 kap. 7 § andra stycket 4 kap. 8 § 4 kap. 9 § 4 kap. 12 § första stycket första meningen och andra och tredje styckena 4 kap. 13 § första stycket första meningen 4 kap. 14 § första stycket 4 kap. 10 § 5 kap. 1 § 5 kap. 2 § 5 kap. första stycket och andra stycket 5 kap. 4 § 5 kap. 5 § 5 kap. 6 § 5 kap. 7 § 5 kap. 10 § första stycket första meningen och andra och tredje styckena 5 kap. 11 § andra stycket 5 kap. 13 § 5 kap. 14 § 6 kap. 1 § 6 kap. 2 § 6 kap. 3 § 7 kap. 1 § 7 kap. 2 § 7 kap. 3 § första stycket Bestämmelse i lagen om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal 8 kap. 1 § 8 kap. 2 § 8 kap. 3 § 8 kap. 4 § 9 kap. 1 § § första och andra styckena 9 kap. 2 § 5 kap. 9 § första stycket andra meningen 9 kap. 3 § 9 kap. 4 § 9 kap. 5 § 9 kap. 6 § 9 kap. 7 § 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet ifritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård –ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsätt- ningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighets- skydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2.