sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — Utredningens förslag ska enligt direktiven så långt som möjligt ut- formas så att det bidrar till en ökad efterfrågan på tjänster och där- med en ökad sysselsättning hos personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Förslagen ska vidare så långt som möjligt utfor- mas så att det inte uppstår s.k. dödviktseffekter och undanträngning av befintliga tjänster. Förslagen bör även så långt som möjligt bidra till att köparna ökar sitt arbetsutbud. En utvidgning av rutavdraget till att omfatta en möbleringstjänst aktualiserar mot den bakgrunden frågan om hur montering och demontering av möbler och annat bo- hag bör bedömas. Inom ramen för flyttjänsten får rutavdrag göras för upp- och ned- montering av möbler som inte kan flyttas hela. Det förefaller natur- ligt att dessa arbetsmoment också ska kunna ingå i en möblerings- tjänst, oavsett om det handlar om en om- eller nymöblering. En större bokhylla kan behöva demonteras för att flyttas i samband med en ommöblering, för att därefter monteras på en annan plats i bo- staden. Detta arbete bör naturligtvis kunna ge rutavdrag. Men hur ska man se på montering av nyinköpta möbler? En inte obetydlig del av de möbler som köps av hushållen förut- sätter i varierande grad montering i bostaden. Hushållen ansvarar själva för den slutliga monteringen, vilket kan antas avspegla sig i varans pris. Om monteringen sker i bostaden kan det övervägas om inte köpet av en sådan tjänst borde omfattas av ett utvidgat rut- avdrag. Typiskt sett är montering en relativt enkel uppgift som flertalet hushåll klarar själva. Den som förväntas utföra arbetet skulle alltså inte avkrävas någon särskild utbildning eller kompetens. Arbetet skulle således kunna leda till fler arbetstillfällen för personer med svag anknytning till arbetsmarknaden, vilket bedöms öka sysselsättningen på lång sikt i ekonomin i sin helhet. Att inkludera montering av nya möbler i rutavdraget skulle dock kunna innebära en viss subvention av möbelproduktion som förut- sätter att köparen själv monterar möblerna. Utvecklingen mot att hushållen själva utför en del av arbetet med att få fram färdiga och användbara möbler kan ses som en konsekvens av beskatt- ningen av arbete och ha sin grund i att arbete som hushållen utför åt sig själva är obeskattat medan motsvarande arbete köpt på marknaden är beskattat. På grund av bl.a. inkomstskatten bedöms det kanske inte vara lönsamt att arbeta extra för att i stället köpa färdigmonterade möbler. Beroende på vilket perspektiv som anläggs kan en utvidgning av rutavdraget till att omfatta montering av nytt bohag i bostaden ses som en åtgärd med såväl positiva som negativa konsekvenser. Det kan, på samma sätt som gällde för att låta städarbete bli före- mål för rutavdrag, leda till en ökade grad av specialisering och en större andel marknadsproduktion i förhållande till hemproduktion. I detta fall förväntas det medföra att fler arbetstillfällen tillkommer personer med svag anknytning till arbetsmarknaden, vilket bedöms öka sysselsättningen på lång sikt i ekonomin i sin helhet. Ett annat perspektiv ger vid handen att slutpriset på en färdig- monterad möbel med rutavdrag blir lägre om den monteras i bosta- den, genom en köpt monteringstjänst, än om den färdigmonterats i före köpet, vilket kan anses snedvrida konkurrensförhål- landena. Utredningen gör dock bedömningen att fördelarna med att in- kludera montering av möbler – såväl nya som begagnade – i bostaden överväger nackdelarna givet det syfte som rutavdraget har. Därtill kan läggas att flera gränsdragningsproblem undviks, vilket också talar för att montering bör ingå i rutavdraget. Det kan i samman- hanget också noteras att montering av nya möbler omfattas av hushållsavdraget i (se avsnitt 5.3.2). Sammanfattningsvis föreslår utredningen att montering och de- montering av bohag, både nytt och gammalt, som hör till hushållet ska ingå i möbleringstjänsten. Frågan om åtgärden att inkludera montering i hemmet av nya möbler i rutavdraget är förenligt med statsstödregleringen inom EU behandlas i avsnitt 12.4. Hemstajling ska inte ingå i möbleringstjänsten En på marknaden inte ovanlig tjänst, som är nära förknippad med möblering, är hemstajling. Tjänsten köps oftast i anslutning till en förestående försäljning av bostaden och syftar till att göra bostaden mer attraktiv på marknaden. En sådan omstrukturering av bostaden kan innebära att bostaden tillfälligt tillförs lånade möbler och inred- ningsdetaljer, att befintligt möblemang arrangeras om eller tas bort från bostaden. Enligt utredningens mening bör hemstajling inte ingå i möbleringstjänsten. Det bör gälla både det planeringsarbete som föregår hemstajlingen och själva förflyttningen av bohaget. Ett rut- avdrag för hemstajling bedöms ha betydande dödviktseffekter och inte i någon nämnvärd utsträckning öka hushållens arbetsutbud eller sysselsättningen på lång sikt i ekonomin i sin helhet. Det kan i sammanhanget tydliggöras att utredningens bedöm- ning att hemstajling inte ska ge rätt till rutavdrag, inte ska påverka nuvarande möjligheter att få rutavdrag för flyttkostnader av bohag till och från magasineringen i samband med hemstajling av bostaden inför en försäljning av denna. Det kan också tilläggas att kostnader för en hemstajlingstjänst i samband med en försäljning normalt kan dras av vid kapitalvinstberäkningen. Det kan i vissa fall vara svårt att dra en tydlig gräns mellan en hemstajlingstjänst och den möbleringstjänst som utredningen nu föreslår. Några utmärkande drag som man kan ta fasta på vid en avgränsning är att hemstajling sker inför en försäljning, det är fråga om en förändring som avses vara tillfällig och att bostaden tillförs bohag som inte ägs av den som bor i bostaden. Utredningen har övervägt hur hemstajling lagtekniskt kan ute- slutas från en möbleringstjänst. Ett förslag som har diskuterats är att möblering ska ske med hushållets egna möbler för att omfattas av rutavdrag. Ett annat förslag som övervägts är det ska vara bohag som används för stadigvarande bruk i hushållet. Flera invändningar kan dock resas mot förslagen. I stället föreslår utredningen ett mer all- mänt krav för avdrag nämligen att bohaget och lösöret som möbler- ingen eller förflyttningen görs med ”hör till hushållet”. Den närmare innebörden av detta kriterium får utmejslas i tillämpningen. Det primära syftet med att införa detta krav är dock att utesluta hem- stajling från rutavdraget. Innebörden av kravet behandlas närmare i författningskommentaren (kapitel 14). Även förflyttning av bohag i bostaden ska omfattas av möbleringstjänsten Det är svårt att ange hur omfattande en förflyttning av bohaget be- höver vara för att kunna betraktas som möblering. För att minska avgränsningsproblemen och underlätta för hushållen anser därför utredningen att även förflyttning av bohag och annat lösöre i bo- staden, t.ex. kartonger från bostadsdelen till ett vindsförråd eller ett garage, ska omfattas av möbleringstjänsten. Det kan också handla om att flytta enstaka möbler eller inredningsdetaljer, såsom gardiner, tavlor etc. Utredningen föreslår således att även annan förflyttning av bohag och annat lösöre än möblering ska omfattas av rutavdrag. Inte bara i bostaden utan också i nära anslutning till den Vad som avses med bostad framgår av 67 kap. 14 § inkomstskatte- lagen. Där anges att med bostad avses utrymme som med nyttjande- eller äganderätt helt eller till väsentlig del används för boende. Till bostad räknas även biutrymmen som garage, förråd och tvättstuga. Om en del av bostaden används för näringsverksamhet omfattas dock inte arbete som utförs där av rutavdrag.8 Genom att möbler- ingstjänsten ska utföras inom bostaden kommer den, redan med be- fintliga regler, att omfatta nämnda biutrymmen. Det finns dock skäl att inte begränsa tjänsten till bostaden. En tänkbar situation som rimligen bör kunna omfattas av rutavdraget är när någon anlitas för att flytta in eller ut trädgårdsmöbler. För att även täcka in sådana förflyttningar anser utredningen att tjänsten ska utföras i nära anslutning till bostaden, alltså inkludera förflyttningar till och från t.ex. trädgård eller altan. Nämnda arbeten kan framstå som relativt obetydliga men genom att utvidga rutavdraget så att det också omfattar förflyttningar inte bara inom bostaden, utan också i nära anslutning till den, kan reg- lerna bli mer användarvänliga och gränserna mot såväl rutavdrags- berättigande städtjänster som flyttjänster suddas ut. En sådan rums- lig avgränsning ansluter också till vad som gäller för rutavdrag för trädgårds- och it-installationstjänster. 2006/07:94 s. 60. Mot den bakgrunden föreslår utredningen att möbleringstjänsten ska omfattas av rutavdrag om den utförs i eller i nära anslutning till bostaden. Vad menas med bohag och annat lösöre? Utredningen föreslår ovan att möblering och annan förflyttning av bohag och annat lösöre i och i nära anslutning till bostaden ska om- fattas av rutavdrag. Frågan är vad som avses med bohag och annat lösöre? Enligt tidigare förarbeten avses med bohag och annat lösöre möb- ler, hushållsmaskiner och annat inre lösöre som är avsett för hem- met.9 Vad som menas med annat lösöre förklaras dock inte. Nedan utvecklar därför utredningen sin syn på hur ”bohag” och ”annat lösöre” bör förstås när det gäller möbleringstjänsten. Vid bestämmande av vad som utgör bohag är ovan nämnda för- arbetsuttalande vägledande. Bohag är sådant som normalt förekom- mer i ett hem, dvs. möbler, hushållsmaskiner och annat inre lösöre som är avsett för hemmet. Däremot är möbler och annat lösöre som tillhör en näringsverksamhet inte att se som bohag. Med hushållsmaskiner avses större maskiner som t.ex. tvätt- maskin, torktumlare och torkskåp, kyl, frys, diskmaskin, spis, spis- hällar och inbyggnadsugnar samt mikrovågsugn. Detta gäller oavsett om maskinerna är inbyggda eller fristående. Även köksfläkt och spiskåpa räknas som hushållsmaskiner. Denna förklaring av vad som menas med större hushållsmaskiner stämmer överens med vad som avses med vitvaror i bestämmelsen om rutavdrag för reparation och underhåll av vitvaror i 63 kap. 13 § 9 inkomstskattelagen. Som hushållsmaskiner räknas också mindre apparater som t.ex. dammsugare, strykjärn, kaffebryggare, vattenkokare, brödrost och matberedare. Däremot ses inte t.ex. luftvärmepump, varmvattenberedare eller element som hushållsmaskiner.10 För att få en uppfattning om vad som menas med annat lösöre har utredningen sökt vägledning i förarbetena till . Här anges att bl.a. linne, textilier, konst och prydnadsföremål, radio- och 2015/16:99 s. 35. 10Jfr Budgetpropositionen , Förslag till statens budget , finansplan och skatte- frågor (prop. 2016/17:1) s. 201. tv-apparater och annan sådan elektrisk utrustning, köksutrustning samt böcker räknas till annat inre lösöre. Enligt nämnda förarbeten kan någon fullständig uppräkning inte göras.11 Sedan dessa förarbets- uttalanden gjordes har utvecklingen emellertid gett oss nya produk- ter. bör även annan hemelektronik som t.ex. datorer och filmanläggningar, kunna ses som inre lösöre. Utredningen anser vidare att kläder och andra personliga till- hörigheter ska räknas som annat lösöre i rutavdragsammanhang. Även arbetsredskap som finns i hushållet, t.ex. symaskin eller skruv- dragare, bör ses som lösöre som hör till hushållet. Detta gäller dock inte om redskapet tillhör en näringsverksamhet. En av de centrala utgångspunkterna för rutavdraget är, som tidi- gare nämnts, att arbetet huvudsakligen ska utföras i eller i nära an- slutning till bostaden. Som bostad räknas även t.ex. fritidshus, andels- lägenhet eller stuga som hyrs för begränsad tid och sådan bostad där man vistas en begränsad del av året.12 Mot den bakgrunden faller det sig naturligt att även vissa yttre lösören, t.ex. uppblåsbar barnpool, studsmatta och utemöbler ses som annat lösöre i rutavdragssammanhang. Detsamma gäller hobbyred- skap och träningsutrustning för hemmabruk.13 Det kan tilläggas att möbleringstjänsten inte inkluderar bil, båt, husvagn och liknande yttre lösöre. Exempel på arbeten som bör omfattas av den nya tjänsten möblering och förflyttning av bohag och annat lösöre De arbetsmoment som främst bör omfattats av möbleringstjänsten är givetvis ny- och ommöblering inom en och samma bostad, t.ex. mellan olika våningar eller rum. Däremot omfattas inte möblering och annan förflyttning av bohag och annat lösöre i del av bostad där näringsverksamhet bedrivs. När det gäller arbete med förflyttning av bohag och annat lösöre inom bostaden menas bl.a. förflyttning mellan biutrymmen och 11Propositionen om äktenskapsbalk m. m. 1986/87:1) s. 133. 2006/07:94 s. 40 f. och 58. 1986/87:1 s. 133 där departementschefen uttalar att allt inre lösöre som finns i hemmet ska räknas till bohaget. Som tidigare nämnts räknas till bostad även biutrym- men till denna, t.ex. garage och förråd.14 Ett exempel som kan illu- strera ett sådant arbete är en flytt av en motionscykel mellan förrådet och bostadsdelen. Utredningen anser att också arbete med packning i lådor eller annat iordningsställande av bohag och annat lösöre för att kunna flytta detta inom bostaden ska ingå i underlaget för rutavdrag. Det- samma gäller arbete med att flytta bohag och annat lösöre mellan skåp och lådor. Exempel på förflyttning av bohag i nära anslutning till bostaden är att ta fram trädgårdsmöbler eller ställa tillbaka möblemanget när utesäsongen är över. När det gäller montering och demontering bör arbetsmomenten i den nya tjänsten spegla de arbetsmoment som innefattas i rut- avdraget för flyttjänster, bl.a. uppsättning och nedtagning av t.ex. tavlor, gardiner, armaturer och tv. Det handlar naturligtvis också om att sätta ihop monteringsfärdiga möbler av olika slag. Arbete med montering och demontering ska utföras i eller i nära anslutning till bostaden, vilket innebär att avdraget inte omfattar montering och demontering av föremål i utförarens lokaler. Inte heller ingår montering och demontering – eller förflyttning – av in- redning som inte ingår i bohaget och annat lösöre, t.ex. köks- och badrumsinredning och fasta garderober. Utredningens förslag är inte avsett att innebära någon ändring av till- lämpningsområdet för rotavdraget som lämnas för reparation, under- håll samt om- och tillbyggnad av vissa bostäder. Däremot medför förslaget en viss gränsdragningsproblematik mot rotavdraget. Gränsdragningen mot rotarbete är viktig att upprätthålla mot bakgrund av att rotavdraget är begränsat till av arbets- kostnaden till skillnad mot rutavdragets . Det finns där- med incitament att hänföra fler arbetsmoment till rutarbete än vad som motsvarar de verkliga förhållandena i syfte att få ett större avdrag. Det kan medföra ett behov av ökade kontrollinsatser från sida. Risken för detta slag av fusk kopplat till den nya 1467 kap. 14 § inkomstskattelagen. möbleringstjänsten bedöms dock inte större än för rut- och rot- avdragen generellt. Som vägledning för gränsdragningen kan följande nämnas. För det fall en stor hushållsmaskin, t.ex. en spis, flyttas i samband med en köksrenovering ska det arbetet inte ge rätt till rutavdrag utan hänföras till renoveringsarbetet och, på samma sätt som , kunna ge rätt till rotavdrag. I renoveringsarbetet kan också ingå montering av inredning, t.ex. köksskåp eller garderober, som avses att bli fast inredning (byggnadstillbehör) i bostaden. Ett sådant monterings- arbete ska inte ingå i möbleringstjänsten då det inte avser montering av bohag eller annat inre lösöre. Det arbetet kan däremot, beroende på omständigheterna, ge möjlighet till rotavdrag. En självständig förflyttning utan samband med rotarbete av t.ex. en frysbox från ett våningsplan till ett annat inom bostaden, bör däremot omfattas av den föreslagna möbleringstjänsten. Arbetsmoment som till sin karaktär är reparation och underhåll av bohag och annat lösöre ska inte heller innefattas i montering och demontering av bohag. Reparation av en möbel ska således inte ge rutavdrag oavsett om reparationen sker i bostaden eller någon annanstans. I sammanhanget kan dock noteras att reparation och underhåll av vitvaror som utförs i bostaden enligt nuvarande bestämmelser om- fattas av rutavdrag.15 För det fall arbete som ger rätt till rotavdrag utförs med arbete som omfattas av det utvidgade rutavdraget är det viktigt att arbetena redovisas var för sig. Villkor och underlag för rutavdraget Utredningen ser inget behov av att föreslå några särskilda bestäm- melser för den nya möbleringstjänsten. Det innebär att samma be- stämmelser om vilka som kan få rutavdrag, hur en begäran om rut- avdrag ska göras, villkor och underlag samt subventionsgraden för rutavdraget kommer att gälla för möbleringstjänsten som för övriga arbeten som ger rätt till skattereduktion. När det gäller underlaget för rutavdraget är det endast arbets- kostnaden för den föreslagna tjänsten som omfattas. 1567 kap. 13 § 9 inkomstskattelagen. material, utrustning och resor ska därför inte räknas in i underlaget för rutavdraget. Detta följer av 67 kap. 18 § inkomstskattelagen. Exempel på utgifter som inte ska räknas in när det gäller möble- ring och annan förflyttning av bohag och annat lösöre är utgifter för handtruck eller annan lyftanordning, t.ex. pallyftare, elektrisk låglyf- tare eller lyftvagn. I fråga om taket för rut- och rotavdragen gäller enligt nuvarande bestämmelser att skattereduktion för rut- och rotarbeten samman- lagt får tillgodoräknas med maximalt per person och beskattningsår. Utredningen föreslår emellertid i kapitel 10 att taket för rutavdraget ska höjas från till per person och beskattningsår samt att rotavdraget får uppgå till högst per person och beskattningsår. Se närmare om utredningens förslag i denna del i avsnitt 10.3. När det gäller förslagets offentligfinansiella kostnader och konse- kvenser för enskilda, företag, sysselsättning, svartarbete m.m. redo- visar utredningen sina bedömningar i kapitel 13. Utvidgningen av rutavdraget till att omfatta en möbleringstjänst i eller i nära anslutning till bostaden, bör lagtekniskt infogas som en ny punkt i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen. Förslaget föranleder en ändring i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen. När det gäller rutavdrag för transport så innebär det ett avsteg från principen att arbetet ska vara utfört i eller i nära anslutning till bo- staden. Rutavdraget omfattar dock vissa arbeten som ut- förs på längre avstånd från bostaden, nämligen flyttjänster, lämning och hämtning av barn till och från förskola, skola, fritidsaktiviteter eller liknande som sker som ett led i barnvaktsarbetet eller liknande. Enligt direktivet ska utredningen lämna förslag om att rutavdraget ska inkludera olika slags transporteringstjänster som kan underlätta för hushållen, med undantag för sådan bortforsling av hushållsavfall för vilken kommunen eller producent ansvarar. Kommunernas och producenternas ansvar på avfallsområdet kommer således att sätta gränserna för vad som överhuvudtaget kan bli föremål för sådana transporttjänster som utredningen enligt direktivet ska lämna för- slag om. I detta kapitel behandlas uppdraget om transporttjänster. Den nu gällande EU-regleringen om avfall som är skyldigt att följa och förhålla sig till, finns i och rådets direktiv /98/EG av om avfall och upp- hävande av vissa direktiv (avfallsdirektivet).1 I direktivet fastställs åt- gärder som syftar till att skydda miljön och människors hälsa genom att förebygga eller minska de negativa följderna av generering och hantering av avfall samt minska resursanvändningens allmänna på- verkan och få till stånd en effektivisering av denna användning.2 1EUT L 312, 22.11.2008, s. 3, Celex 32008L0098. I avfallsdirektivet slås den s.k. avfallshierarkin fast som anger den prioriteringsordning för politik och lagstiftning som medlemsstaterna ska ha avseende förebyggande och behandling av avfall. Medlems- staterna ska eftersträva att vidta åtgärder så högt upp i hierarkin som möjligt. 4.annan återvinning, till exempel energiåtervinning Avfallsdirektivet kompletteras med direktiv inriktade på specifika avfallsströmmar och hantering av avfall.3 trädde fyra EU- direktiv i kraft som ändrar sex direktiv på avfallsområdet (ändrings- direktiven).4 En stor del av de nya och ändrade bestämmelserna ska vara genomförda . I promemoria Genomförande av reviderade EU-direktiv på avfallsområdet5 lämnas förslag på lag- och förordnings- ändringar som bedöms nödvändiga för att genomföra ändringsdirek- tiven. 3Direktiv (94/62/EG) om förpackningar och förpackningsavfall (förpackningsdirektivet), direktiv (1999/31/EG) om deponering av avfall (deponidirektivet), direktiv (2000/53/EG) om uttjänta fordon, direktiv (2006/66/EG) om batterier och ackumulatorer och förbrukade batte- rier och ackumulatorer samt direktiv (2012/19/EU) om avfall som utgörs av eller innehåller elektrisk och elektronisk utrustning (WEEE-direktivet). 4Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av om ändring av direktiv /98/EG om avfall, och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30maj 2018 om ändring av direktiv /31/EG om deponering av avfall, och rådets direktiv (EU) 2018/852 av om ändring av direktiv /62/EG om förpackningar och förpackningsavfall, och rådets direktiv (EU) 2018/849 av om ändring av direktiven /53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller elektrisk och elektronisk utrustning. 5Oktober 2019, dnr M2019/01776/R. EU-direktiven som nämns ovan är genomförda i svensk rätt genom i huvudsak , avfallsförordningen,6 förordningen om producentansvar för förpackningar (förpackningsförordningen),7 förordningen om producentansvar för returpapper (returpappers- förordningen),8 förordningen om deponering av avfall (deponiför- ordningen),9 förordningen om producentansvar för bilar,10 bilskrot- ningsförordningen,11 förordningen om producentansvar för batterier12 och förordningen om producentansvar för elutrustning (elavfalls- förordningen).13 8.3.1Vad är hushållsavfall? bestämmelser syftar till att främja en hållbar utveckling som innebär att nuvarande och kommande generationer tillförsäkras en hälsosam och god miljö.14 Vad detta är konkretiseras bl.a. genom generationsmålet och miljökvalitetsmålen.15 Reglerna som berör avfallsområdet finns i första hand i 15 kap. . Kapitlet inleds med att definiera att avfall är varje före- mål eller ämne som innehavaren gör sig av med eller avser eller är skyldig att göra sig av med. Det finns vidare bestämmelser om av- fallsinnehavares, kommuners och producenters ansvar för hushålls- avfall. I finns en förklaring av termen hushållsavfall (15 kap. 3 §). Med hushållsavfall avses avfall som kommer från hushåll samt 141 kap. 1 § . 15Målen för miljöpolitiken utgörs av det s.k. miljömålssystemet (prop. 2009/10:155 s. 17–20). Utgångspunkten är ett övergripande generationsmål som innebär att det samhälle som över- lämnas till nästa generation ska vara ett samhälle där de stora miljöproblemen är lösta, utan att detta har orsakat ökade miljö- och hälsoproblem utanför gränser. Generationsmålet ska vara vägledande för miljöarbetet på alla nivåer i samhället (prop. 2009/10:155 s. 21–26). Miljömålssystemet omfattar även 16 miljökvalitetsmål med preciseringar som anger vilket miljötillstånd som ska uppnås ur ett generationsperspektiv. därmed jämförligt avfall från annan verksamhet. I förarbetena till bestämmelsen anges följande. Som exempel på avfall som kommer från hushåll kan nämnas sopor, köksavfall, latrin och slam från slambrunnar och slamtankar. Till hushållsavfall räknas också skrymmande avfall som exempelvis utrangerade möbler, cyklar och liknande föremål. Dit räknas även överblivna läkemedel samt miljöfarliga batterier, oljerester, färg- rester, rester av bekämpningsmedel och annat farligt avfall som ingår som beståndsdel i avfall som kommer från hushåll.