sou · H8B315 · 2020-04-23 00:00:00 — En omställ- ning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. Överens- kommelse mellan staten och Kommuner och Landsting 2019. (S2019/02858/FS). och (2020) God och nära vård 2020. En om- ställning av hälso- och sjukvården med fokus på primärvården. (S2020/00440/FS). (2020) Agera för säker vård. Nationell handlingsplan för ökad patientsäkerhet i hälso- och sjukvården –2024. (2018) Utvärdering av universitetssjukvård. Strukturer och processer. SOU 1979:78, Mål och medel för hälso- och sjukvården Förslag till hälso- och sjukvårdslag. SOU 2008:125 En reformerad grundlag, betänkande av Grundlags- utredningen. SOU 2015:98 Träning ger färdighet. Koncentrera vården för patientens bästa. SOU 2016:2 Effektiv vård. SOU 2017:13 Finansiering av infrastruktur med privat kapital? SOU 2018:39 God och nära vård. SOU 2019:42 Digifysiskt vårdval. Tillgänglig primärvård baserad på behov och kontinuitet. (2019) Budgetunderlag 2020–2022. Statskontoret (1998) Privatfinansiering genom partnerskap (1998:12) Statskontoret (2005) Konkurrens i gränslandet mellan det offentliga och privata. (2018), – Beslut om Nya , Delrapport . (2019), – Beslut om Nya , Delrapport 2, . (2020), Tilläggsavtal och anpassning. Det insti- tutionella (efter)arbetet för att upprätthålla legitimitet inom 2012–2018, LS 2016-1186. , U, . I: , I & , O (red), svensk författningspolitik, 3:e uppl, 2011. Timbro (2013) Skandalen Nya , , . UFOS (2009) Investera med flera. När passar offentlig-privat samver- kan vid fastighetsinvesteringar? UNECE (2008). Guidebook on Promoting Good Governance in Public- Private Partnerships, United Nations Economic Commission for Europe, VTI (2007a) En svensk modell för offentlig-privat samverkan vid infra- strukturinvesteringar, Rapport framtagen av en för , och gemensam arbetsgrupp, VTI Rapport 588. VTI (2007b) Offentlig-privat samverkan kring infrastruktur. En forsk- ningsöversikt, VTI Rapport 601. (2018) Budget 2019, Samt plan för ekono- min åren 2020–2021 för . Winch, G., Onishi, M. och , S. (2012) Taking Stock of PPP Around the World. (2007) Utvärdering av alternativa lösningar för finansiering och drift av Nya , 19 okto- ber 2007. Öhrming, J. (2017) Allt görs liksom baklänges – verksamheten vid Nya , Academic Studies. Offentlig-privat samverkan, styrning och kontroll En särskild utredare ges i uppdrag att utreda former och ändamåls- enlighet för besluts- och genomförandeprocesser i samband med upp- handlingar och investeringar, i hälso- och sjukvården inom landsting och i samband med olika lösningar för avtalsreglerade samarbeten mellan den offentliga förvaltningen och enskilda företag och organi- sationer. I uppdraget ingår också att kartlägga användandet av process- och organisationsstöd i detta sammanhang. Utredaren ska bland annat göra följande: –Kartlägga hur relevanta kontrollmekanismer har tillämpats vid beslut och genomförande av upphandlingar, investeringar och större organisationsförändringar i samband med avtalsreglerade samarbeten mellan det offentliga och det privata (så kallade OPS- lösningar) inom hälso- och sjukvården. I uppdraget ingår också att kartlägga användandet av process- och organisationsstöd. –Identifiera risker för att offentliga medel inklusive riktade statliga medel inte används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. –Lämna förslag på lämpliga åtgärder för att motverka eventuella identifierade brister eller risker för brister. –Vid behov lämna förslag på författningsändringar. –Redovisa förslagens konsekvenser. Enligt hälso- och sjukvårdslagen ska offentligt finansierad hälso- och sjukvårdsverksamhet vara behovsanpassad och organiserad så att den främjar kostnadseffektivitet. Dessutom ska hälso- och sjukvårdsverk- samhet bedrivas så att kraven på en god vård uppfylls, bland annat ska den tillgodose patientens behov av trygghet, kontinuitet och säker- het. Landstingen ansvarar för att erbjuda en god hälso- och sjukvård och för att planera sin hälso- och sjukvård med utgångspunkt i be- hovet av vård hos dem som omfattas av ansvar. I regeringens nationella upphandlingsstrategi framhålls att det offentliga behöver ta ett större ansvar för att upphandla mer strate- giskt och ansvara för att skattemedel används på bästa sätt. Det offentliga kan, genom att aktivt arbeta för att motverka korruption och genom att planera inköp för att undvika att exempelvis hamna i tidspress, minska risken för bland annat otillåtna direktupphand- lingar. Regeringens målsättning är att alla upphandlande myndigheter, därmed även landstingen, ska ha interna riktlinjer för hur myndig- heten motverkar förekomsten av oegentligheter. Genom att samtliga upphandlande myndigheter aktivt arbetar för att förebygga korrup- tion och jäv i sina organisationer kan målet om en rättssäker och för- troendeingivande upphandling uppnås. Offentlig-privat samverkan, så kallad OPS, är ett samlingsbegrepp för olika typer av avtalsreglerade samarbeten mellan det allmänna och enskilda företag och organisationer i syfte att tillgodose ett sam- hälleligt behov. Gemensamt för OPS-lösningarna är att privat kapital involveras i finansieringen av statlig verksamhet. Det finns inte en fast finansieringsmekanism utan finansieringen avtalas mellan parterna, beroende på innehåll och uppdrag. Nya (NKS) är det första större exemplet på en OPS-lösning inom hälso- och sjuk- vård i . En av hälso- och sjukvårdens centrala delar är den verksamhet som i det så kallade (Avtal mellan svenska staten och vissa landsting om samarbete om utbildning av läkare, klinisk forsk- ning och utveckling av hälso- och sjukvården, U2014/07551/F) be- tecknas universitetssjukvård. Tillsammans med hälso- och sjukvård utgör klinisk forskning och utbildning liksom kunskapstillämpning och kunskapsspridning för hälso- och sjukvårdens utveckling kärn- verksamhet vid sjukhus som bedriver universitetssjukvård. därför ett nationellt intresse av att vården vid dessa sjukhus bedrivs på ett evidens- och kunskapsbaserat samt patientsäkert sätt. NKS är ett av största universitetssjukhus och ansvarar för utbildning av personal, för att bedriva utveckling av svensk hälso- och sjukvård och för klinisk forskning. Nya har dess- utom ett antal rikssjukvårdsuppdrag med ansvar gentemot resten av landet. Det har rapporterats att totalkostnaderna för NKS kommer att bli långt högre än beräknat. De ekonomiska och organisatoriska ut- maningar som NKS står inför riskerar att drabba inte bara sjukhuset utan såväl hälso- och sjukvården i stort som forskning och utbild- ning på hälso- och sjukvårdens område. Behov av en utredning En grund i välfärdssystemet är att befolkningen ska erbjudas en be- hovsanpassad och effektiv hälso- och sjukvård av god kvalitet. Hälso- och sjukvården ska också vara jämlik, jämställd och tillgänglig. Patienter behöver få vård oavsett sjukhusorganisationernas ut- maningar. Vid stora förändringar är det därför viktigt att ta hänsyn till vårdprofessionernas erfarenhet och verksamhetsnära kunskap, för att ta tillvara på de medicinska aspekterna. Det är också viktigt att bibehålla förutsättningarna för forskning och utveckling i hälso- och sjukvården när nya organisationsformer introduceras. Kostnaderna för hälso- och sjukvård utgör av landstingens totala kostnader. Statens bidrag till vården genom gene- rella och riktade statsbidrag står för av landstingens intäkter. Skattemedel ska användas på ett effektivt sätt, annars riske- ras tilltron till välfärdssystemen. Regeringen ser därför behov av att belysa vikten av effektiv resurs- användning och hur kontrollmekanismer används för ändamålet och tillsätter en utredning. En särskild utredare ges i uppdrag att utreda former och ändamåls- enlighet för besluts- och genomförandeprocesser i samband med upphandlingar och investeringar, i landsting inom hälso- och sjuk- vården, i samband med olika lösningar för avtalsreglerade samarbeten mellan den offentliga förvaltningen och enskilda företag och orga- nisationer. I uppdraget ingår också att kartlägga användandet av pro- cess- och organisationsstöd i detta sammanhang. Utredaren ska bland annat göra följande: –Kartlägga hur relevanta kontrollmekanismer används i praktiken och har tillämpats vid beslut och genomförande av upphandlingar, investeringar och större organisationsförändringar i samband med avtalsreglerade samarbeten mellan det offentliga och det privata (så kallade OPS-lösningar) inom hälso- och sjukvården. I upp- draget ingår också att kartlägga användandet av process- och orga- nisationsstöd. –Identifiera risker för att offentliga medel inklusive riktade statliga medel inte används på ett effektivt och ändamålsenligt sätt. –Lämna förslag på lämpliga åtgärder för att motverka eventuella identifierade brister eller risker för brister. –Vid behov lämna förslag på författningsändringar. –Redovisa förslagens konsekvenser. I uppdraget ingår också att analysera konsekvenserna för patient- säkerheten samt vårdprofessionernas förutsättningar att säkerställa densamma. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kom- mittéförordningen (1998:1474) och i det sammanhanget särskilt redo- göra för konsekvenserna för berörda aktörer inklusive ekonomiska konsekvenser. I synnerhet ska konsekvenserna för kvinnor, män, flickor och pojkar, samt hälso- och sjukvårdens och berörda myn- digheters roll beskrivas. Utredaren ska i enlighet med 14 kap. 3 § regeringsformen beakta proportionalitetsprincipen beträffande eventuella inskränkningar av den kommunala självstyrelsen i sina redogörelser, analyser och för- slag. Dialog med berörda aktörer En viktig del av uppdraget består i att ha dialog med företrädare för landstingen, myndigheter och professionerna, patienter och andra berörda aktörer och myndigheter. Genomförande och redovisning av uppdraget Utredaren ska fortlöpande informera (Social- departementet) om arbetet. Utredningen om offentlig-privat samverkan, styrning och kontroll (S 2018:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv Offent- lig-privat samverkan, styrning och kontroll (Dir 2018:9). Enligt direktiven skulle utredaren slutredovisa uppdraget . Uppdraget ska i stället redovisas . Utredningen om offentlig-privat samverkan, styrning och kontroll (S 2018:01) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om offentlig-privat samverkan, styrning och kontroll (dir. 2018:9). Enligt utredningens direktiv skulle uppdraget redovisas . Utredningstiden förlängdes till den 15 decem- ber 2019 (dir. 2018:36). Uppdraget ska i stället redovisas . 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS.