sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — I en kvalitetsgransk- ning konstaterar Skolinspektionen att myndigheten inte funnit något exempel där programrådet fullt ut fungerar som ett aktivt samverkansforum.71 , som granskat svensk yrkes- utbildning både 2007 och 2019 beskriver att det lokala samarbetet mellan skola och arbetsliv har brister i Sverige.72 noterar bristerna i hur de lokala programråden fungerar och rekommenderar att det lokala samarbetet behöver stärkas, t.ex. genom att bygga på erfarenheterna från Teknikcollege och Vård- och omsorgscollege där samverkan sker på lokal, regional och nationell nivå. Utred- ningen anser också att de lokala programråden har en viktig funktion att fylla, t.ex. för att höja kvaliteten i det arbetsplatsförlagda lärandet. Utredningens slutsats är att samverkan mellan skola och arbetsliv behöver stärkas lokalt, regionalt och nationellt och att samverkans- fora på alla tre nivåer kan bidra till att stärka samrådet på varje nivå. Därför anser utredningen att de lokala programråden ska finnas kvar. 7017 § förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. 71Skolinspektionen (2016), Samverkan för bättre arbetslivsanknytning. 72OECD (2019), Vocational Education and Training in . Förslag om planering och dimensionering Utredningen konstaterar att skolmyndighetsutredning i sitt betänkande bl.a. föreslår en regionaliserad skolmyndighetsstruk- tur.73 Om regeringen väljer en regionaliserad myndighetsstruktur bör en viktig uppgift bli att stödja arbete i de regionala branschråden. Regionala branschråd i förhållande till de formella regionerna och Arbetsförmedlingen Det regionala utvecklingsansvaret innebär att arbeta fram och fast- ställa en strategi för utvecklingen i länet och samordna insatser för att genomföra denna. Regionerna ska också besluta om hur regionala tillväxtmedel ska användas och följa upp, utvärdera och redovisa resultaten av tillväxtarbetet för regeringen. Vidare ska de utföra upp- gifter med koppling till EU:s strukturfondsprogram och upprätta och fastställa länsplaner för transportinfrastruktur. Utöver dessa nya uppgifter ska regionerna också ansvara för de frågor som landstingen tidigare hade hand om. Regionerna kan också ta egna initiativ.74 Enligt förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska utbudet av yrkesutbildning planeras efter sam- råd med den aktör som har ett regionalt utvecklingsansvar för länet eller länen enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar och Arbetsförmedlingen. Utredningen har intervjuat representanter för såväl de formella regionerna som för Arbetsförmedlingen om deras roller i ett regio- nalt kompetensförsörjningsperspektiv. Utredningen har också träffat regiondirektörerna vid möten anordnade av SKR (då SKL). Mer om detta återfinns i avsnitt 4.3.3. Intervjuunderlaget pekar på att regionala branschråd med kopp- ling till nationella branscher kan ha stor nytta av regionala prognoser av kompetensbehov som bryts ner på delregional nivå, liksom av ut- budsbilder som speglar den regionala tillgången av utbildning inom gymnasieskola och vuxenutbildning. Underlaget visar vidare att det i många fall krävs en viss närhet mellan gymnasial utbildning och lokalt, delregionalt eller regionalt arbetsliv. Representanter med regionalt utvecklingsansvar och Arbetsförmedlingen kommer att ha en viktig roll i de regionala branschråden utifrån sina respektive upp- drag. Rollerna mellan kommunförbund, kommunalförbund och regio- 73SOU 2018:41 Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola. 74SKL (2019), Det regionala utvecklingsansvaret. Förslag om planering och dimensionering ner behöver tydliggöras, men intervjuerna visar också, att om for- merna för samverkan utvecklas, kan det innebära att resurser används effektivt genom gemensamma insatser från flera inblandade parter. Utredningen har övervägt om regionalt utvecklingsansvarig aktör regionalt utvecklingsansvariga aktörer (RUA) bör ansvara för bransch- råden men har bedömt att det är angeläget att branschråden knyts till de primära samverkansområdena för att på så sätt bidra till ett för- djupat samarbete dels mellan de samverkande kommunerna, dels mellan kommunerna och de enskilda huvudmännen.75 6.3.6Det nationella uppföljningssystemets insamlade uppgifter måste kunna offentliggöras på skol- och huvudmannanivå Utredningens bedömning: Regeringen bör skyndsamt tillsätta en utredning för att föreslå en förändrad lagstiftning för sekretess- bestämmelser som rör uppgifter i skolor med enskild huvudman. Osäkerhet kring uppgifter om enskilda huvudmän Enligt en dom från Kammarrätten i får uppgifter om elevsammansättningen och resultat hos fristående skolor som samlats in inom ramen för det nationella uppföljnings- systemet i fristående gymnasieskolan inte lämnas ut. Högsta förvalt- ningsdomstolen har beslutat att inte meddela prövnings- tillstånd i målet77. Utfallet av den rättsliga prövningen visar att många uppgifter i regionala planeringsunderlag och andra delar av utredningens förslag påverkas och möjligen omöjliggörs. Utredningens förslag förutsätter en möjlighet att använda och redovisa uppgifterna som samlas in som statistik vid SCB med skol- enhetsnivå som nedbrytningsnivå. Utredningens utgångspunkt har varit den praxis som myndigheterna har arbetat enligt gällande uppgifter om enskilda huvudmän i skolväsendet. Utredningen kan konstatera att utfallet av den rättsliga prövningen har stora konsekvenser för möjligheten att utforma planeringsunder- 75I varje län har en aktör ansvar för genomförandet av den regionala tillväxtpolitiken. De kallas regionalt utvecklingsansvarig aktör. 76Kammarrätten i dom i mål nr 6267-19. 77Högsta förvaltningsdomstolens beslut i mål nr 6970-19. Förslag om planering och dimensionering lag och andra uppgifter där statistik från skolväsendet används på en regional eller lokal nivå. Därför föreslår utredningen att regeringen skyndsamt låter utreda en förändring av lagstiftningen för att möj- liggöra att uppgifter som samlats in inom ramen för det nationella uppföljningssystemet kan lämnas ut och offentliggöras på det sätt som myndigheternas praxis varit . Utfallet av prövningen har kommit sent under utredningens pro- cess. Utredningens förslag utgår därför ifrån den praxis som varit rådande . Det är dock nödvändigt att understryka att en anpassning av lagstiftningen är helt nödvändig. 6.4En gemensam antagningsorganisation ska införas 6.4.1Alla skolhuvudmän i gymnasieskolan ska ingå i en gemensam antagningsorganisation Utredningens förslag: ska vara gemen- sam för gymnasieskolan anordnad av kommuner, regioner och enskilda huvudmän. Den ska omfatta alla skolenheter inom minst ett primärt samverkansområde. Om undantag från kravet på sam- verkansavtal har föreskrivits får antagningsorganisationen i stället vara gemensam i den aktuella kommunen. fanns ungefär 60 verksamma antagningskanslier i . Av dessa var 34 ansvariga för delar av antagningsprocessen för fler än en kommun. Antagningskanslier och samverkansområden över- lappar bara till viss del . Av cirka 25 samverkansområden med multilateralt fritt sök hade något fler än hälften (16 stycken) en fullständig överlappning avseende de kommuner som ingick i antag- ningskansliet. är de multilaterala samverkansområdena betyd- ligt större än antagningskansliernas områden. Så är fallet i . ansvarar antagningskanslierna för flera olika samverkans- områdens hantering. Detta sker t.ex. i där ett kommun- förbund sköter antagningskansliet för samtliga kommuner i hela tre län. I de samverkansområden som har mest fördjupad samverkan såsom , , gymnasieför- Förslag om planering och dimensionering bund, gymnasium och gymnasium överlappar antagningskansliet samverkansområdet helt och hållet. Varje huvudman fattar beslut om antagning till sina egna utbildningar, vilket de också ska göra i fortsättningen. Utredningen föreslår därför inga förändringar när det gäller regelverket för mot- tagande och antagning. Antagning är en central process vid planering och dimensionering av utbildning i gymnasieskolan och gymnasie- särskolan. Eftersom elever kan söka till och antas till många olika utbildningar , är det utredningens mening att varje huvud- mans planering och dimensionering försvåras utan gemensam över- blick. Det kan dröja länge innan huvudmannen vet vilka elever som faktiskt ska börja på en skolenhet, vilket påverkar bl.a. tjänsteför- delning och lokaltillgång. Utredningen bedömer därför att antag- ningsprocessen blir mer transparent om samtliga huvudmän använder sig av ett gemensamt kansli för hanteringen inför sina egna antag- ningsbeslut. Bedömningen är också att det gemensamma antagningskansliet kommer att underlätta gemensam planering och dimensionering av platserna. Om huvudmännen rapporterar in sina planerade platser och följer de regler som kansliet har upprättat för antagningsprocessen när det gäller preliminärantagning, slut- antagning och reservantagning har samtliga ingående huvudmän samma fakta vid samma tillfällen. De kan på ett smidigt sätt följa hur andra huvudmän agerar t.ex. när det gäller neddragning och utök- ning av platser, vilket kan komma att påverka samtliga. När alla huvudmän har fattat beslut om sin antagning och registrerat eleverna finns gemensam information om hur väl organisationen är fylld och om den motsvarar en resurseffektiv regional organisation i sam- verkansområdet. En gemensam antagningsorganisation bidrar till överblick, likabehandling och resurseffektivitet Utredningen har träffat företrädare för gemensamma antagnings- organisationer för huvudmän i ett antal samverkansområden. De har vittnat om att kommunala och enskilda huvudmän understöds i sin planering och dimensionering när gemensamma verktyg används. De som har digitala antagningsverktyg gav exempel på att dessa kan generera stora mängder data om elevers preferenser, meritvärden, Förslag om planering och dimensionering pendlingsmönster och val till inriktning. Flera samverkansområden har gått vidare och utvecklat dessa verktyg så att de också utgör basen för ett regionalt elevregister med underlag för interkommunal ersättning, bidrag till fristående gymnasieskolor samt för elevupp- följning vid avbrott från gymnasieskolan. Företrädarna för antag- ningskanslierna menade också att samordningen genererar en mer resurseffektiv användning av tillgängliga platser. På ett och samma ställe syns elevers val . Så fort en plats blir ledig kan den utnyttjas. Samtliga huvudmän har tillgång till samma information. En annan synpunkt var att regelverket kring Data- skyddsförordningen78 (GDPR) också har påverkat hanteringen av ansökningshandlingar. Det förekommer fortfarande att ansöknings- handlingar skickas manuellt per post eller fax mellan kommuner med den osäkerhet kring sekretess som det innebär. Utredningen bedö- mer därför att hantering av information och ansökningar som sker både manuellt och digitalt förbättras med färre kanslier som hanterar samtliga ansökningar. I en kommun med få skolor kan antagning vara en ren rutin- uppgift. I en större region sker så många regionala rörelser att det är svårt att se att varje huvudman fortsättningsvis skulle motta och anta elever endast via sin egen antagningsorganisation. Kommuner får inrätta en gemensam antagningsorganisation. Enskilda huvudmän fattar beslut om antagning till sina skolor, men får anlita samma antagningsorganisation som kommunala huvudmännen. Av de skäl som utredningen angivit ska samtliga huvudmän vara skyl- diga att ingå i samma antagningsorganisation i samverkansområdet för planering och dimensionering. De fattar dock själva beslut om antagning utifrån det gemensamma underlaget. Det finns olika sätt att hantera antagning över en större geogra- fisk yta. I hanteras ansökningarna av ett gemen- samt kansli, men kommunerna och de enskilda huvudmännen be- slutar därefter var och en om antagningen. I (GR) har kommunerna överlämnat antagningen till ett kommunalförbund. Det innebär att myndighetsutövningen kring antagningen hanteras av kommunalförbundet. Samtliga enskilda huvudmän inom läges- kommuner i GR har valt att frivilligt ansluta sig till antagningskan- 78Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Förslag om planering och dimensionering sliets digitala verktyg för att få samma överblick som kommunerna över planerat utbud och dimensionering samt över elevernas samlade val. Eftersom verktyget också utgörs av ett elevinformationssystem får samtliga användare information om avbrott direkt när det sker. Fördelarna sägs vara att kommunerna kan utföra sitt kommunala uppföljningsansvar på ett betydligt enklare sätt . Dess- utom debiteras ersättning för utförd utbildning endast för den tid eleven varit inskriven på en skola, vilket sägs öka transparensen och resurseffektiviteten mellan olika huvudmän. 6.5Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser i reformens första steg Utredningens förslag: Ändringarna i skollagen ska träda i kraft . Ändringarna som gäller gymnasieskolan ska till- lämpas första gången för utbildning som påbörjas . Äldre bestämmelser ska tillämpas för utbildning som på- börjas när det gäller gymnasieskolan. Om en kommun vid ikraftträdandet redan är bunden av ett samverkansavtal med en annan kommun inträder skyldigheten att träffa primära samverkansavtal först när detta avtal upphört, dock . Äldre bestämmelser om samverkans- avtal ska då fortsätta att gälla. Ändringarna i gymnasieförordningen, förordningen med in- struktion för och förordningen om informa- tionssystem ska träda i kraft . Ändringen i förord- ningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska träda i kraft . De föreslagna författningsändringarna i reformens första steg bör träda i kraft . föreslås förändringar i kommuners planering och dimensionering av utbildning och god- kännande av enskilda huvudmän. Detta är processer som sträcker sig över . Mot denna bakgrund och med hänsyn till tidsplanen för den fortsatta beredningsprocessen är det tidigaste tänkbara datu- Förslag om planering och dimensionering met för de ändringar som rör gymnasieskolan och den skolformens utbud. När det gäller ändringarna som avser den kommunala vuxenutbildningen görs merparten av ändringarna i för- ordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. Eftersom det är ändringar i en statsbidragsförordning bör dessa förslag träda i kraft när ett nytt budgetår inleds, alltså . Skälen för tidpunkten för ikraftträdande av ändringarna i skol- lagen som beror på ändringarna i fråga om studiestöd redogörs för i kapitel 7. Förslagen innebär bl.a. att nya bestämmelser om samverkansavtal mellan kommuner föreslås. Många kommuner har sam- verkansavtal med andra kommuner som kan vara konstruerade på olika sätt och ha olika omfattning. I de fall befintliga avtal inte upp- fyller kraven i den nya lagstiftningen kommer dessa behöva omför- handlas eller sägas upp och ersättas av nya avtal. Detta kommer att innebära att en övergångstid behövs. Därför föreslås att skyldig- heten att träffa samverkansavtal ska inträda först när tidigare avtal har upphört, dock . ska äldre bestämmelser om samverkansavtal fortsätta att gälla. 6.6Ökat statligt inflytande – reformens andra steg I förslagskapitlets första del har utredningen presenterat förslag som bl.a. handlar om nya principer för vad som ska vara styrande vid pla- nering och dimensionering. För att bredda utbudet och öka resurs- effektiviteten har utredningen även presenterat förslag angående ökade krav på samverkan mellan kommuner och att staten ska bistå huvudmän med regionalt baserade planeringsunderlag. För att under- lätta huvudmännens beslut om utbud föreslås att ska presentera regionala behovsanalyser som ska fungera som planer- ingsunderlag. Vi föreslår också åtgärder för bättre förutsättningar för samverkan mellan huvudmän. Förslagen bedöms kunna börja tillämpas på utbildning som påbörjas . Förslag om planering och dimensionering I ett andra steg av reformer föreslås åtgärder som handlar om att statens inflytande över utbudet behöver öka, bl.a. för att bredda utbudet av utbildning för elever på introduktionsprogram samt för att reducera de negativa effekterna av konkurrensen om elever i gym- nasieskolan. När det gäller yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå föreslås åtgärder för att bredda utbudet och öka långsiktigheten i planeringen av yrkesutbildningen. Att öka statens inflytande över planering och dimensionering kommer att kräva omfattande för- beredelser och utvecklingsarbete av . Därför föreslås att myndigheten ska ges ett sådant utvecklingsuppdrag och först när det är genomfört införs de föreslagna förändringarna i skollagen som ger staten ett ökat inflytande över planering och dimensionering. Be- stämmelser om detta bedöms kunna tillämpas på utbildning som påbörjas . Utredningen föreslår vidare i förslagskapitlets andra del att huvud- parten av regleringarna i förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska upphöra att gälla. Kommunerna kommer i stället för riktade statsbidrag att kompenseras i det gene- rella statsbidraget för ett permanentande av statens utökade ambi- tioner för yrkesinriktad vuxenutbildning. Vissa bestämmelser eller delar av bestämmelser som regleras i förordningen om stats- bidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning föreslås i stället införas i skollagen. Det finns dock delar som fortsatt föreslås han- teras genom statsbidrag, se avsnitt 6.8.1. När det gäller författningsförslagen tillhörande förslagskapitlets andra del har utredningen valt att endast presentera sådana på lag- nivå, till skillnad från författningsförslagen tillhörande förslags- kapitlets första del som även omfattar förordningar. Detta då en kommande förordningsreglering till stor del är beroende av det upp- drag att förbereda reformen som föreslås få. I det andra steget redovisas dock ett förslag till förordning i fråga om den för- enklade prövningen som presenteras i avsnitt 6.6.7. Vidare har utred- ningen valt att bygga förslagen i detta betänkande, i fråga om vuxen- utbildning, på de förslag som regeringen redovisat i propositionen, Komvux för stärkt kompetensförsörjning, (prop. 2019/20:105), där det bl.a. föreslås att särvux ska upphöra som egen skolform i skol- väsendet för att i stället ingå i skolformen komvux och benämnas ”vuxenutbildning som särskild utbildning”. Särskild utbild- ning föreslås, som , finnas som två nivåer, grundläggande och Förslag om planering och dimensionering I detta betänkande kommer utredningen därför att an- vända begreppet särvux för att beskriva dagens utbildning och begreppet komvux som särskild utbildning för att beskriva förslag som berör den framtida föreslagna utbildningen. 6.6.1Samverkansavtal ska omfatta all sammanhållen yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå Utredningens förslag: I skollagen ska det införas bestämmelser om att kommunerna, i fråga om komvux på gymnasial nivå, ska träffa samverkansavtal med minst två andra kommuner (primärt samverkansavtal). ska avse planering, dimen- sionering och erbjudande av sammanhållen yrkesutbildning och enstaka yrkesinriktade kurser. Kommunen får även träffa samverkansavtal med en eller flera regioner och andra kommuner (sekundära samverkansavtal). De kommuner som har träffat ett primärt eller sekundärt sam- verkansavtal bildar ett primärt respektive ett sekundärt samver- kansområde för utbildningen. Om en kommun ingår i ett kom- munalförbund som är av samma omfattning och avser sådan utbildning som ett primärt samverkansavtal, behöver dessa kom- muner inte träffa samverkansavtal. I sådana fall ska bestämmel- serna som gäller samverkansavtal i stället gälla för kommunal- förbundet. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om samverkansavtalens omfattning och innehåll samt om undantag från kravet på samverkansavtal. Utredningen föreslår i steg ett att kommunerna i fråga om utbild- ning som det lämnas statsbidrag för enligt förordningen om stats- bidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkes- vux) ska ingå samverkansavtal med minst två andra kommuner. Förslaget i steg ett, som innebär ett förtydligande om att kommu- nerna ska träffa samverkansavtal om planering och genomförande av utbildningen, syftar till att öka utbildningsutbudet för enskilda och tillgodose behoven på hela arbetsmarknaden i de samverkande kom- munerna. Utredningen föreslår i steg två att huvudparten av regler- ingarna i förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad Förslag om planering och dimensionering vuxenutbildning ska upphöra att gälla och att vissa bestämmelser eller delar av bestämmelser som regleras i förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning i stället förs in i skollagen. Förslagen innebär således att kommunerna i stället för riktade statsbidrag kommer att kompenseras i det generella stats- bidraget. Det gör att all yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå kommer finansieras med kommunala medel. Dessa förändringar föranleder ytterligare utveckling av förslagen i steg två. Samverkan för att förbättra planering, dimensionering och erbjudande av sammanhållen yrkesutbildning Gruppen vuxna med behov av yrkesutbildning är stor, och i gruppen finns mycket skiftande förutsättningar och behov av studier för att etablera sig i arbetslivet, antingen eller för att byta yrkesbana. Förvisso ser vuxna en tydlig koppling mellan val av ut- bildning och behoven på arbetsmarknaden, men behoven på arbets- marknaden för personer med yrkesutbildning på gymnasial nivå är både brett och varierat. Det leder till att det behöver finnas en stor variation av yrkesutbildningar att välja mellan. återkommande statistik från visar tydligt att så inte är fallet. Detta gäller såväl utbildning som finansieras med statsbidrag som egenfinansierad. Det samlas stora volymer av utbildningsinsatser inom någon eller några få utbildningsinriktningar som vi visat tidigare i betänkandet. Det finns således behov av att tydliggöra kommunernas ansvar för att tillhandahålla ett brett och varierat utbildningsutbud. Utredningen bedömer att samverkan mellan kommuner kan bidra till ett bredare utbud och att samverkan är nödvändig eftersom alla kommuner inte har tillräckliga förutsättningar att erbjuda den utbildning som enligt beslut om ram minst ska erbjudas. har i flera uppföljningar av regionalt yrkesvux beskri- vit samverkan som ett utvecklingsområde. Bland annat i uppföljningen skriver att graden och struk- turen för samverkan varierar. Det finns samverkande kommuner som har en etablerad organisation med anställda som hanterar ansök- ningar, administrerar antagningar och upprätthåller nätverk. Andra samverkande kommuner har en betydligt lägre grad av institutio- Förslag om planering och dimensionering naliserad samverkan.79 Mot bakgrund av ovan nämnda skäl föreslår utredningen att kravet på samverkan och skyldigheten att ingå sam- verkansavtal i skollagen ska utökas till att, utöver gymnasieskolan, omfatta komvux. Utredningen föreslår vidare att kommunerna även när det gäller komvux ska ingå samverkansavtal med minsta två andra kommuner (primärt samverkansavtal). För att uppnå en bättre resurs- effektivitet och ett utbud som svarar mot elevers efterfrågan och behov och mot arbetsmarknadens behov ska samverkansavtalet avse planering, dimensionering och erbjudande av sammanhållen yrkes- utbildning och enstaka yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå. De kommuner som har ingått ett samverkansavtal bildar ett pri- märt samverkansområde för utbildningen.