sou · H8B350 · 2020-09-02 00:00:00 — Eftersom negativ räntefördelning syftar till att motverka ett visst beteende kan förekomsten av reglerna medföra att privata skulder inte redovisas i näringsverksamheten. Om regeln tas bort kan detta förändras. Behovet av negativ ränteför- delning måste därför vägas mot kostnaden av att regeln ökar före- tagets kapitalkostnader i de fall där den träffar fler situationer än den avsedda. Kännetecknande för de som gör negativ räntefördelning är att de har tillgångar med ett lågt skattemässigt värde och skulder som över- stiger det skattemässiga värdet. Detta tyder på att tillgångarnas skatte- mässiga värde minskar snabbare än det ekonomiska värdet. Detta är delvis en följd av konstruktionen av reglerna om värdeminsknings- avdrag, men det är inte ett förhållande som negativ räntefördelning är avsett att motverka. Beräkningar i FASIT-modellen visar att ett slopande av negativ räntefördelning medför en offentligfinansiell kostnad på . Som ett alternativt förslag, om negativ räntefördelning inte be- döms kunna tas bort, justeras i det alternativa förslaget den nomi- nella beloppsgränsen på -i förhållande till den all- männa förändringen i inkomsterna som skett sedan reglerna infördes. har inkomstindex ökat med . För att återställa undantaget från negativ räntefördelning till sin ursprungliga nivå föreslår jag därför i det alternativa förslaget att den negativa räntefördelningen justeras så att gränsen sänks till -. Detta beräknas medföra en offentligfinansiell kostnad på . Ungefär 3 000 av de 30 000 enskilda näringsidkare som gör negativ räntefördelning kommer då att omfattas av undantaget. Tabell 7.8 sammanfattar de beräknade offentligfinansiella kon- sekvenserna av förslagen som rör räntefördelning. Miljarder kronor, priser och volymer -0,042 -0,042 -0,042 -0,042 Slopad gräns för positiv -0,003 -0,003 -0,003 -0,003 -0,015 -0,015 -0,015 -0,015 -0,060 -0,060 -0,060 -0,060 Källa: Egna beräkningar. 7.5Sammantagna offentligfinansiella effekter för huvudförslaget Tabell 7.9 visar offentligfinansiella effekter för samtliga förslag som ingår i huvudförslaget. Sammantaget beräknas skatteintäkterna öka med till följd av förslagen. Den var- aktiga effekten beräknas till -. Skillnaden mellan effekten vid ikraftträdandeåret och varaktigt beror på att förslaget om slopad expansionsfond och förstärkt periodiseringsfond medför en tidigarelagd beskattning, där skatteintäkterna ökar vid avsätt- ningstillfället och minskar vid återföringstillfället relativt dagens regler. Varaktigt beräknas det förslaget vara offentligfinansiellt neutralt. Den offentligfinansiella kostnaden avser de föreslagna för- ändringarna av positiv och negativ räntefördelning. Miljarder kronor, priser och volymer Förstärkt periodiseringsfond och slopad -0,009 -0,009 -0,009 -0,005 Förenklad beräkning av kapitalunderlag -0,042 -0,042 -0,042 -0,042 -0,003 -0,003 -0,003 -0,003 -0,015 -0,015 -0,015 -0,015 -0,060 Källa: Egna beräkningar. Jag lämnar inte några förslag på finansiering i detta delbetänkande. Den offentligfinansiella effekten för införandeåret motiverar inte några sådana åtgärder. Varaktigt beräknas skatteintäkterna minska på grund av att positiv räntefördelning beräknas öka genom för- slaget. Om regeringen finner det lämpligt att föreslå en finansiering för att täcka den varaktiga effekten på -, är det lämpligt att justera fördelningsräntan något. Tabell 7.10 visar exempel på effekterna av möjliga förändringar av fördelningsräntan. För att positiv räntefördelning inte ska öka totalt sett och för att finansiera slopad negativ räntefördelning behöver fördelningsräntan justeras ned , till statslåneräntan ökad med 5,23 pro- centenheter. Om negativ räntefördelning inte slopas behöver för- delningsräntan sänkas för att finansiera den varaktiga offentligfinansiella kostnaden för övriga förslag (). Dessa förändringar av räntefördelningsräntan medför dock att förslagen är överfinansierade för ikraftträdandeåret och de därpå följande åren. Tabell 7.10 Offentligfinansiell effekt sänkt räntefördelningsränta Miljarder kronor, priser och volymer Sänkt fördelningsränta med 0,52 procentenheter (till SLR+5,48 p.e.) Sänkt fördelningsränta med 0,77 procentenheter (till SLR+5,23 p.e.) Källa: Egna beräkningar. 7.6Offentligfinansiella konsekvenser av det alternativa förslaget I det alternativa förslaget utgår jag från de punkter som mina direktiv pekar ut som särskilt angelägna och lämnar förslag på förenklingar inom dessa områden. De delar som räknas upp i direktiven är ordnin- gen för resultatberäkning och företagssparande, reglerna om kapital- underlag för expansionsfonder och räntefördelning och tillämp- ningsgränsen för räntefördelning. Förslagen gällande dessa delar är desamma som i huvudförslaget, men förslagen anpassas till att expansionsfonden fortsatt finns kvar. Det får till följd att ordningen som de skattemässiga justeringarna ska göras i deklarationen föreslås bli avsättning till periodiserings- fond, följt av avsättning till expansionsfond, följt av räntefördelning. I huvudförslaget får detta en offentligfinansiell effekt eftersom åter- förd expansionsfond antas bli räntefördelad i större utsträckning än de annars hade blivit på grund av den tidigarelagda återföringen enligt övergångsregeln. Eftersom övergångsregeln inte införs i det alternativa förslaget bedöms en förändrad ordning inte få några offentligfinansiella konsekvenser. Förslagen gällande kapitalunderlaget för räntefördelning bedöms få samma offentligfinansiella konsekvenser som de som redovisas för huvudförslaget. Särskild post behålls dock i det alternativa för- slaget, eftersom negativ räntefördelning inte slopas. Särskild post kan bara utnyttjas för att undvika negativ räntefördelning. Negativ räntefördelning finns kvar i det alternativa förslaget, men gränsen för när negativ räntefördelning ska göras sänks från -till -. Detta beräknas minska skatteintäkterna med och minska antalet individer som gör negativ räntefördelning med ungefär 3 000 personer. Effekten är beräknad i FASIT. 7.6.2Ändrad ordning mellan avsättning och återföring av periodiseringsfond Den ändrade ordningen mellan avsättning till periodiseringsfond och återföring innebär att mindre belopp kan sättas av totalt sett, eftersom återförda belopp kan sättas av på nytt. Eftersom periodiseringsfonden inte förstärks i det alternativa förslaget innebär denna förändring endast att avsättningsmöjligheterna minskar 6 och framåt relativt dagens regler. Totalt sett gör 62 000 enskilda näringsidkare och 7 000 delägare i handelsbolag avsättning till periodiseringsfond. Antalet enskilda näringsidkare som gör avsättningar är relativt oförändrat medan antalet stadigt minskar bland delägare i handelsbolag, från 11 2011 till 7 2017. Delägare i handelsbolag gör också i genomsnitt mindre avsättningar än enskilda näringsidkare. Den offentligfinansiella effekten härrör därför närmast uteslutande från effekterna bland enskilda näringsidkare. Av de näringsidkare som gör avsättning till periodiseringsfond gör drygt 12 000 nya avsätt- ningar av återförda belopp. Det återförda beloppet som sätts av på nytt uppskattas till priser. Bland de som gör nya avsättningar av återförda belopp gör unge- fär 5 000 näringsidkare också avsättning till expansionsfond. I beräk- ningen antas dessa anpassa avsättningen till expansionsfond för att fortsatt kunna göra lika stora avsättningar som . Ungefär 7 500 näringsidkare gör inte avsättning till expansionsfond, och dessa antas i beräkningen inte kunna göra lika stora avsättningar som . Detta berör avsättningar om . Vid en genomsnittlig marginalskatt på inkomst av näringsverksamhet inne- bär detta att skattekrediterna minskar med . Vid en upplåningsränta på , en minskad kredittid och omräknat till priser och volymer innebär detta en minskad upplåningskostnad med . Tabell 7.11 sam- manfattar uppgifterna om antalet berörda, avsättningar och beräk- ningen av den offentligfinansiella effekten. Tabell 7.11 Nya avsättningar till periodiseringsfond på återförda belopp Antal enskilda näringsidkare och miljarder kronor, löpande priser varav ingen avsättning till expansionsfond Minskad räntekostnad vid minskad Källa: ; egna beräkningar. Tabell 7.12 visar de sammantagna offentligfinansiella konsekven- serna av det alternativa förslaget. Totalt beräknas skatteintäkterna minska med för införandeåret och varaktigt. Om regeringen finner det lämpligt att neutralisera denna effekt kan ränte- fördelningsräntan justeras ned så att det totala nyttjade utrymmet för positiv räntefördelning minskar. Tabell 7.10 visar exempel på möj- liga sänkningar av påslaget på statslåneräntan i fördelningsräntan för positiv räntefördelning. Tabell 7.12 Offentligfinansiella effekter alternativt förslag Miljarder kronor, priser och volymer Ändrad ordning avsättning och återföring -0,002 -0,002 -0,002 -0,002 Förenklad beräkning av kapitalunderlag -0,042 -0,042 -0,042 -0,042 -0,037 -0,037 -0,037 -0,037 Källa: Egna beräkningar. 7.7Konsekvenser för och de allmänna förvaltningsdomstolarna uppskattar de initiala merkostnaderna till 6 111 100 kro- nor för huvudförslaget och för det alternativa för- slaget. De initiala kostnadsökningarna beror på merkostnader för anpassningar av system, blanketter och broschyrer samt kostnader för interna informationsinsatser och uppdatering av extern hemsida. Samtalen till serviceverksamhet (skatteupplysningen) bedöms öka med det år reglerna införs. Huvuddelen av kostnaderna avser interna utbild- ningar och kostnader för ett ökat antal samtal till skatteupplys- ningen. Inget av förslagen bedöms sammantaget medföra några föränd- ringar av de löpande kostnaderna. Kostnaderna för utredning och kontroll bedöms minska på grund av slopad expansionsfond, medan en utökad tidsgräns för periodiseringsfond i stället bedöms öka kostnaderna. Den sammanvägda effekten av förslagen bedöms vara att de löpande kostnaderna varken ökar eller minskar, vare sig i huvudförslaget eller det alternativa förslaget. Med hänsyn till att inte prognosticerar någon netto- förändring i antalet ärenden görs bedömningen av förslagen inte får någon effekt för de allmänna förvaltningsdomstolarna. 7.8Konsekvenser för företag och enskilda En genomsnittlig enskild näringsidkare har ett skattemässigt resultat i intervallet ±50 och inga anställda. Den genomsnittliga balansomslutningen varierar stort mellan olika branscher. Fastig- hetsanknutna verksamheter, främst företag inom jordbruk och skogs- bruk, utgör ungefär hälften av företagen och kan ha mycket stora till- gångsvärden. Den andra hälften består av mindre enmansföretag utan anställda, där tillgångsvärdena generellt är lägre och där många helt saknar tillgångar i näringsverksamheten. För en detaljerad beskriv- ning av de företag som bedrivs i form av enskild näringsverksamhet och handelsbolag utifrån parametrar som bransch och storlek, se kapitel 4. Där görs också en genomgång av i vilken utsträckning företagarna använder de aktuella delarna av skattereglerna totalt sett, utifrån branschtillhörighet samt utifrån företagarens inkomstnivå och ålder. Sammanfattningsvis visas i kapitlet att de delar av regel- verket som förslagen berör används i större utsträckning av äldre företagare, av företagare med högre inkomster och av företagare i branscher med högre kapitalintensitet. Tabell 7.13 visar antalet personer som deklarerade för enskild näringsverksamhet eller som delägare 2017. sett är ungefär 925 000 individer berörda av förslagen, varav 810 000 är enskilda näringsidkare och 115 000 är fysiska personer som är del- ägare i handelsbolag. De administrativa kostnaderna minskar för samtliga dessa företag eftersom beräkningarna av de olika kapital- underlagen förenklas eller slopas. Tabell 7.13 Antal berörda 2017 Gör ökning av expansionsfond Gör avsättning till periodiseringsfond Anger kapitalunderlag för positiv Källa: , 2017. Av de 810 000 företagare som deklarerade för enskild näringsverk- samhet 2017 använde ungefär 620 000 näringsidkare varken ränte- fördelning, periodiseringsfond eller expansionsfond. För majori- teten av företagarna påverkas därmed inte beskattningen alls av de föreslagna förändringarna i dessa system. För majoriteten av de som använder systemen är också skatteeffekterna begränsade. De företagare vars skattemässiga situation påverkas är de som använder systemen för räntefördelning, periodiseringsfond eller expansionsfond. Ungefär 77 000 enskilda näringsidkare gjorde posi- tiv räntefördelning och 30 000 negativ räntefördelning 2017. Ungefär 63 000 gjorde avsättning till periodiseringsfond medan ungefär 13 000 gjorde avsättning till expansionsfond. Totalt sett gjorde 190 000 enskilda näringsidkare någon typ av avsättning eller återföring från periodiseringsfond eller expansionsfond eller använde räntefördel- ning. Den berörda gruppen företagare är därmed mycket stor, samti- digt som de flesta av de berörda verksamheterna är mycket små. För- slagen påverkar därför mindre företags konkurrensförutsättningar relativt större företag. Genom förslagen förenklas skattereglerna för företagen kraftigt, vilket minskar företagens administrativa kostna- der, både i termer av tid för att fylla i deklarationen och genom ett minskat behov av att anlita rådgivare. De mindre företagens konkur- rensförmåga stärks därigenom gentemot större företag. Företag i olika branscher har olika möjligheter att använda ränte- fördelning och expansionsfond eftersom dessa system utgår ifrån ett kapitalunderlag som i sin tur utgår från värdet på tillgångar och skulder i verksamheten. Möjligheterna att nyttja dessa system vari- erar därför med företagets kapitalintensitet. Av analysen i kapitel 4, tabell 4.12, framgår hur stor andel av företagen i olika branscher som använder positiv och negativ räntefördelning och gör avsättningar till periodiseringsfond och expansionsfond. Tabell 4.13 i samma kapitel visar storleken på kapitalunderlagen för räntefördelning och expansionsfond per bransch. Branscher som är kapitalintensiva (jord- och skogsbruk, tillverkningsindustri, fastigheter, bygg- och transportbranschen) har större kapitalunderlag och därmed större möjligheter att använda dessa system. Näringsidkare i dessa branscher använder också räntefördelning i högre grad än näringsidkare i andra branscher. Det innebär också att dessa branscher påverkas mer av förändringar av reglerna om expansionsfond och räntefördelning. Tabell 4.13 ger därför en indikation på hur förslagens effekter för- delar sig mellan olika branscher utifrån data för enskilda närings- idkare . För företag med lägre kapitalintensitet ökar avsätt- ningsmöjligheterna genom den förstärkta periodiseringsfonden. Tabell 7.14 visar hur förslagen påverkar företag i olika branscher. Tabellen visar hur de belopp som räntefördelas positivt respektive negativt fördelar sig per bransch. Tabellen visar också hur belopp som kan sättas av till expansionsfond fördelar sig per bransch, samt hur stora belopp näringsidkare i olika branscher i stället kan räntefördela respektive ta ut som inkomst av närings- verksamhet. Tabellen visar branschens andelar av de totala beloppen delat med branschens andel av det totala antalet deklarationer, ett s.k. Hoover-index. Ett värde på 1 visar att branschen påverkas lika mycket som genomsnittet för samtliga branscher. Ett värde över 1 visar att branschen påverkas mer än genomsnittet. exempelvis att branschen påverkas 2 gånger mer än genomsnittet. Ett värde under 1 visar att branschen påverkas mindre än genom- snittet. Tabellen visar att företag inom fastighetsverksamhet räntefördelar ungefär sju gånger så stora belopp (både positivt och negativt) jäm- fört med genomsnittet för samtliga branscher. Även jord- och skogsbruksföretag gör mer positiv och negativ räntefördelning än genomsnittet, medan företag inom bygg och transport gör mer nega- tiv räntefördelning än genomsnittet. Förslaget att slopa negativ ränte- fördelning får därför störst effekt för företagare i dessa branscher. Dessa branscher tillhör också de som påverkas mest av förslaget att slopa expansionsfonden. Företag inom jordbruk, skogsbruk och fastighetsverksamhet kan i stor utsträckning räntefördela de belopp som kan sättas av i expansionsfond medan en större andel beskattas som inkomst av näringsverksamhet bland företagare inom bygg- och transportbranschen. Även företag inom företagstjänster påverkas i stor utsträckning av förslaget om slopad expansionsfond. De flesta av dessa företag har SNI-koden för huvudkontor. Inom företagstjänster beskattas en högre andel av tidigare expansions- fondsavsättningar som inkomst av näringsverksamhet. Tabellen visar också att tjänstebranscher (förutom företagstjänster) påverkas mindre av samtliga förslag eftersom de i mindre utsträckning använder de delar av regelverket som förslagen berör. Sammantaget medför förslagen främst omfördelningar av skatte- betalningar bland de som berörs. Varaktigt beräknas försla- get om slopad expansionsfond och förstärkt periodiseringsfond vara offentligfinansiellt neutralt. Det innebär att förslaget varken ökar eller minskar den totala beskattningen bland de berörda sett över en längre tidsperiod. Beloppet som räntefördelas beräknas öka genom förslagen medan negativ räntefördelning föreslås slopas. Detta med- för en varaktig skattesänkning bland de som gör positiv och negativ räntefördelning. Tabell 7.14 Förslagens påverkan på företag i olika branscher Siffran visar andelen av det totala beloppet per bransch delat med branschens andel av totala antalet deklarationer (Hoover-index) A Jordbruk & fiske Q Vård och omsorg; Källa: , egna beräkningar. 7.8.2Förslagens påverkan på fyra exempelföretag Förslagens syfte är att förenkla skattereglerna, men de påverkar också företagens beskattning i vissa fall. I detta avsnitt redovisas exempel på hur de föreslagna reglerna sammantaget påverkar den skattemässiga situationen för fyra stiliserade typföretag som använ- der de delar av regelverket som förändras, och där förslagen således får effekter. Exemplen bygger inte på verkliga företag utan på genom- snitt för företag i fyra branscher där enskild näringsverksamhet är vanligt förekommande och där företagarna i stor utsträckning använ- der de delar av regelverket som förändras. Typföretagarna i detta avsnitt är dock inte representativa för berörda företagare i allmänhet. För värden på resultat, tillgångar och skulder används värden som ligger kring medelvärdet för företagen i de aktuella branscherna som använder de aktuella delarna av regelverket. I avsnitt 5.10 visas hur samma exempelföretag påverkas av den förändrade beräkningen av kapitalunderlaget för räntefördelning. Skogsföretaget äger en skogsfastighet och har ojämna intäkter. Ett normalt år har skogsägaren ett skattemässigt underskott på . Skogsföretaget antas ha en expansionsfond som uppgår till . Skogsfastigheten har ett skattemässigt värde på och skulder på . Positiv räntefördelning kan inte användas eftersom resultatet före ränteför- delning är negativt, och skogsägaren sparar därför fördelningsbelopp . Genom förslagen räknas sparade fördelningsbelopp upp med en lägre ränta. Expansionsfonden ska återföras med minst en tiondel , dvs. Genom återföring av ökar det negativa resultatet till -. Om hela fonden åter- förs direkt uppgår resultatet till , vilket genom förslaget kan räntefördelas. Kapitalunderlaget är stort nog att möjliggöra ränte- fördelning av hela beloppet. Fastighetsföretaget äger en hyresfastighet med ett skattemässigt värde på och har skulder på fastigheten på . Företagaren har ett negativt kapitalunderlag på 1 miljon kro- nor och gör negativ räntefördelning med . Genom huvudförslaget upphör reglerna för negativ ränteförde- lning att gälla. I det alternativa förslaget ska negativ räntefördelning fortsatt göras eftersom det negativa kapitalunderlaget understiger - . Företagaren äger maskiner och inventarier med ett skattemässigt värde på och har skulder på . Kapital- underlaget för räntefördelning uppgår till . Bokfört resultat uppgår till . Företagaren väljer att ränte- fördela , sätta av till periodiseringsfond och till expansionsfond. Avsättning till periodi- seringsfond och expansionsfond utgör sammantaget av resultatet före avsättning till periodiseringsfond. Inkomst av aktiv näringsverksamhet uppgår till . Genom förslaget kan av resultatet, , sättas av till den förstärkta periodiseringsfonden. Av de 150 000 kro- nor som tidigare sattes av till expansionsfond kan inte sättas av i periodiseringsfonden. Hela beloppet kan i stället ränte- fördelas eller tas ut som inkomst av näringsverksamhet. 4Negativ räntefördelning uppgår i genomsnitt till högst värden bland företag inom fastighets- branschen, följt av jordbruk och skogsbruk. Värdena i exemplet utgår ifrån genomsnittet bland företag inom fastighetsbranschen som gör negativ räntefördelning. 5Värdena i exemplet utgår ifrån genomsnittet bland företagare inom byggbranschen som gör avsättning till expansionsfond. I allmänhet gör företagare avsättning till periodi- seringsfond som ligger av resultatet före avsättning. Serviceföretagaren kan exempelvis driva en frisersalong, en mindre butik eller en restaurang. Verksamheten har tillgångar på och skulder på . Kapitalunderlaget för ränte- fördelning uppgår till , och positiv räntefördelning får inte göras eftersom underlaget understiger . Närings- idkaren har ett bokfört resultat på . Av detta sätts av till periodiseringsfond och tas ut som inkomst av aktiv näringsverksamhet. Serviceföretaget får genom förslagen möjlighet att använda posi- tiv räntefördelning, med ett kapitalunderlag för räntefördelning på . Marginalskatten på inkomst av näringsverksamhet är dock lägre än i kapital, och räntefördelningen medför därför ingen skattesänkning jämfört med att ta upp inkomsten i inkomstslaget näringsverksamhet. Företagaren kan välja att öka avsättningen till periodiseringsfond till av resultatet. Beräkningarna av hur förslagen påverkar företagens administrativa kostnader är gjorda med regelräknare och databasen , som används för att beräkna tidsåtgången för olika moment i deklarationen. Förslagen minskar mängden uppgifter som behöver tas fram och anges i deklarationen. Förslagen påverkar inte före- tagens verksamhet i övrigt och bedöms därför inte medföra att före- tagen behöver genomföra förändringar i verksamheten, eller påverka företagens kostnader på något annat sätt. Som underlag för vilka uppgifter som behöver tas fram, och där- med för den uppskattade tidsåtgången för att fylla i deklarationen, används uppgifterna avseende blankett N3A. Dessa uppgifter bedöms vara mest representativa för att beräkna den administrativa bördan av beräkningen av kapitalunderlagen för räntefördelning och expan- 6Värdena är ett genomsnitt av värdena bland företag som gör avsättning till perio- diseringsfond i branscherna handel, hotell- och restaurang, företagstjänster, utbildning, vård- och omsorg och kulturella och personliga tjänster. Värden på tillgångar och skulder varierar kraftigt bland företagen, men är i regel låga. sionsfond.7 Tiden för att göra båda beräkningarna anges i , vilket motsvarar av den administrativa bördan av att fylla i hela N3A-blanketten. De arbetsuppgifter som handlar om att ta fram, sammanställa och beräkna underlag i deklarationen utförs enligt av ekonomi- handläggare med en genomsnittlig timlön på . De arbets- uppgifter som handlar om rådgivning kring hur det framräknade resultatet bör disponeras antas utföras av skatterådgivare med en genomsnittlig timlön på . Detta motsvarar en kostnad på för en ekonomihandläggare respektive 8,33 kro- nor för en skatterådgivare. Eftersom negativ räntefördelning är tvingande måste i princip alla näringsidkare beräkna kapitalunderlaget för räntefördelning för att avgöra om negativ räntefördelning ska göras eller inte. Negativ räntefördelning kan därför anses vara den mest administrativt betung- ande delen av systemet.