sou · H8B371 · 2020-12-02 00:00:00 — Sist i betänkandet finns särskilda yttranden. 3Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och I utredningens direktiv framgår att utredningen ska redogöra för vilka metaller och som kan förekomma i alunskiffern i och som med beaktande av tillgången globalt kan vara relevanta för inhemsk utvinning samt vara av vikt för utveckling av grön energi och annan högteknologisk utveckling. I det här kapitlet beskrivs det globala och nationella arbetet med att ställa om till ett hållbart samhälle. Vidare beskrivs behovet av och tillgången till metaller och för denna omställning. 3.1Miljömål och ansvarsfull anskaffning FN:s Agenda 2030 och dess 17 globala mål för hållbar utveckling är en detaljerad agenda för förändring mot ett hållbart samhälle som an- togs av FN:s alla medlemsstater . Agendan och målen ska vara vägledande för såväl FN som världens länder, i syfte att till- sammans uppnå en socialt, miljömässigt och ekonomiskt hållbar ut- veckling.1 2 1Regeringens hemsida, Agenda 2030 och de globala målen, /regeringens- politik/globala-malen-och-agenda-2030. 2UN website, Agenda 2030 and Sustainable Development Goals, / sustainabledevelopment/development-agenda. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och har beslutat om sexton nationella miljökvalitetsmål samt ett antal etappmål inom områdena avfall, biologisk mångfald, farliga ämnen, hållbar stadsutveckling, luftföroreningar och klimat för . Syftet med de svenska miljömålen är att bidra till genomförandet av den ekologiska dimensionen av de globala hållbarhetsmålen. Arbetet med att nå miljökvalitetsmålen och generationsmålet utgör grunden för den nationella miljöpolitiken. Miljökvalitetsmålen med preciser- ingar ska ge en långsiktig målbild för miljöarbetet och fungerar som vägledning för hela samhällets miljöarbete, såväl myndigheters, läns- styrelsers, kommuners som näringslivets och andra aktörers. De miljökvalitetsmål som i första hand aktualiseras i utredningen är Begränsad klimatpåverkan, Bara naturlig försurning, Ett rikt växt- och djurliv, Giftfri miljö, Grundvatten av god kvalitet, Levande sjöar och vattendrag, Ett rikt odlingslandskap, Storslagen fjällmiljö och God bebyggd miljö (avfallshantering). Utöver miljömålssystemet finns flera andra mål att beakta, bland annat klimatmål och de rättsligt bindande miljökvalitetsnormerna.3 Internationella konventioner om ansvarsfull anskaffning I detta sammanhang bör även nämnas medlemskap i nationella arbetsorganisationen () och kärnkonventioner om grundläggande rättigheter i arbetslivet. Organisationens mål är att främja social rättvisa och humana arbetsvillkor som en förutsätt- ning för fred mellan och inom nationerna emot barnarbete och män- niskohandel. Vidare antog EU EU förordningen 2017/821 som träder 2021 som ålägger EU:s medlemsländer att iden- tifiera var vissa importerade metaller och (guld, tantal, tenn och ) kommer ifrån och säkerställa att importen inte finan- sierar väpnade konflikter.4 5 3Naturvårdsverkets hemsida, Miljökvalitetsmålen, /Miljoarbete-i- samhallet/Sveriges-miljomal/Miljokvalitetsmalen. 4Sveriges internationella överenskommelser, . Regeringens hemsida /49c845/contentassets/0cf50f59c25546598dae1c275a3dbf41/ilos- konvention-nr-182-om-forbud-mot-och-omedelbara-atgarder-for-att-avskaffa-de-varsta- formerna-av-barnarbete. 5Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/821. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Världens länder har genom förbun- dit sig att begränsa den globala uppvärmningen till över förindustriell nivå och att ansträngningar görs för att hålla ökningen . Den globala medeltempera- turen har redan nu stigit med cirka en grad jämfört med förindu- striell tid och temperaturökningen fortsätter. För att klara det lång- siktiga temperaturmålet behöver parterna sträva efter att nå kulmen av utsläppta växthusgaser och därefter minska utsläppen. Varje land ska utarbeta, meddela och upp- rätthålla successiva nationellt fastställda bidrag som landet avser uppnå. Parterna ska regelbundet , genom en så kallad global översyn, utvärdera genomförandet av för att bedöma de kollektiva framstegen i fråga om att uppnå syftet med avtalet och dess långsiktiga målsättningar. Inom ramen för de internationella klimat- förhandlingarna och genom EU avser fortsatt ta en ledande och pådrivande roll för ett ambitiöst genomförande av Parisavtalet.6 Om vi ska begränsa temperaturökningen enligt kommer det att krävas en storskalig omställning till förnybar energi. EU Kommissionen har gjort klimatomställningen till en av de främsta politiska prioriteringarna för mandatperioden –2024. I decem- ber 2019 lanserades den europeiska gröna given, med syfte att göra till världens första klimatneutrala kontinent med nettonoll- utsläpp . Den gröna given är en färdplan med åtgärder som ska främja ett effektivt utnyttjande av resurser genom att vi ställer om till en ren, cirkulär ekonomi, återställer förlorad biologisk mångfald och minskar föroreningarna. För att nå det målet har Kommissionen föreslagit en europeisk klimatlag som gör det politiska åtagandet till en rättslig skyldighet och stimulerar till investeringar.7 Enligt för- slaget till EU:s klimatlag ska EU:s nuvarande klimatmål till 2030 2019/20:65. 7KOM (2020) 80 final. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och skärpas till en minskning av växthusgasutsläppen med 50–(har godkänts av Parlamentet) jämfört med och vara i linje med 1,5-gradersmål.8 I EU:s gröna giv betonas också behovet av råvaror ur ett strategiskt perspektiv, utifrån hur industri måste mobiliseras: Access to resources is also a strategic security question for Europe’s ambition to deliver the . Ensuring the supply of sustainable raw materials, in particular of critical raw materials necessary for clean technologies, digital, space and defence applications, by diversifying supply from both primary and secondary sources, is therefore one of the pre-requisites to make this transition happen.9 har en ambitiös klimatpolitik och regeringen har som ambi- tion att ska bli världens första fossilfria välfärdsland. Riks- dagen har antagit ambitiösa klimatmål, en klimatlag och beslutat om ett klimatpolitiskt råd. Klimatmålen och klimatlagen utgör, tillsam- mans med , klimatpolitiska ramverk och trädde i kraft efter att ha antagits av en bred majoritet i . Klimatlagen innebär att varje regering har en skyldighet att föra en klimatpolitik som utgår från de klimatmål som har antagit, tydligt redovisa hur arbetet med att nå målen fortskrider, samt ta fram en klimatpolitisk handlingsplan.10 De nya klimatmålen innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser i atmosfären. Utsläppen i i de sektorer som kommer att omfattas av EU:s ansvarsfördelnings- förordning (ESR), bör vara lägre än utsläppen , och lägre . Utsläppen från inrikes transporter, utom inrikes flyg, ska också minska med jämfört med . 8EU:s officiella hemsida, green-deal_sv. 9KOM (2019) 640 final. 105 § klimatlagen (2017:720). Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och redovisade regeringen den första Klimathandlings- planen. I den redogör regeringen för hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas, inklusive de beslutade och planerade åtgärder som ska bidra till att nå de nationella och globala klimatmålen. Av Klimathand- lingsplanen framgår bland annat följande angående försörjningen av kritiska metaller. ”EU är i mycket hög grad importberoende av de metaller som krävs för bl.a. elektrifiering av transportsystemet och för vindkraft. Detta gäller också de metaller som EU listat som kritiska metaller …” … ”Behovet av att öka den inhemska europeiska råvaruproduktionen har bl.a. belysts i EU:s industripolicy och i . är ett av EU:s viktigaste gruvländer och ses därmed som en mycket viktig aktör inom EU för att säkra tillgång till hållbart producerade råvaror till EU:s in- dustrier. Inom ramen för regeringens handlingsplan för Smart industri har geologiska undersökning haft i uppdrag att påbörja kartlägg- ning av innovationskritiska metaller från såväl berggrund som från gruvavfall. Myndigheten gör bedömningen att har potential att utvinna flertalet av de metaller som behövs till energi- och klimat- omställningen.” … ”Detta förutsätter att mineralförsörjningen är energi- effektiv och sker på ett sätt som balanserar behovet av mineralförsörj- ning mot den miljöpåverkan som uppstår vid utvinning. En viktig del i detta är även att säkerställa att de råvaror som tillförs i så hög grad som möjligt återförs i cirkulära värdekedjor.”11 Av Klimathandlingsplanen framgår vidare följande. Användningen av fossila drivmedel i inrikes transporter och i arbetsmaskiner ger upp- hov till ungefär en tredjedel av utsläppen av växthusgaser i Sverige.12 För att ska nå det av beslutade målet om nettonoll- utsläpp av växthusgaser , för att därefter uppnå negativa utsläpp, är det nödvändigt att användningen av fossila drivmedel i både inrikes transporter och i arbetsmaskiner i princip minskar till noll.13 En övergång till fossilfria vägtransporter är beroende av att det finns tillgång till biodrivmedel, incitament till och förutsättningar för el- drivna fordon, tillgång till laddinfrastruktur i hela landet, elvägar, över- föringskapacitet i elnätet och tillgång till klimatsmart el. 2019/20:65, s. 88. 2019/20:65, s. 17 f. Enligt Energimyndighetens rapport i siffror 2019 upp- gick användningen av fossila drivmedel i inrikes transporter till , vilket motsvarar nästan koldioxidekvivalenter. Därtill användes fossila drivmedel i arbetsmaskiner , vilket motsvarar drygt koldi- oxidekvivalenter. 2019/20:65, s. 32 f. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Nettonollutsläpp kommer enligt Klimathandlings- planen att kräva teknikskiften. En innovationspolitik som komplet- teras med stöd för att testa, demonstrera och kommersialisera ny grön teknik kan utöver att bidra till minskade klimatutsläpp dess- utom bidra till att stärka svensk konkurrenskraft. har i uppdrag att utvärdera hur regeringens samlade politik är förenlig med de klimatmål som och regeringen har beslutat. Rådet konstaterade vid sin bedömning av regeringens Klimathandlingsplan att befintlig svensk klimatpolitik inte räcker. Utsläppsminskningarna har bromsat in när de behöver acce- lerera och de klimatpolitiska målen bortom 2020 kommer inte att nås med nuvarande förutsättningar och beslutad politik.14 Regeringsuppdrag för att främja grön omställning Regeringen har vidtagit flera åtgärder för att främja den gröna om- ställningen, bland annat följande. Inom ramen för regeringens initiativ Fossilfritt har en lång rad sektorer tagit fram färdplaner för en grön omställning med det övergripande målet att ska bli ett av världens första fossil- fria välfärdsländer. De åtgärder som lyfts fram i färdplanerna kom- mer i många fall att kräva omfattande investeringar i ny teknik, för- ändrade produktionsprocesser och ökad elektrifiering. förordnade regeringen om en översyn av all rele- vant svensk lagstiftning så att det klimatpolitiska ramverket får genom- slag. Syftet med utredningen är att skapa bättre förutsättningar för att klimatmål ska kunna nås. Regeringen konstaterade att når de nationella klimatmålen är en viktig del för att leva upp till de åtaganden har genom Agenda 2030 och . I uppdraget ingår bland annat att se över hur kan anpassas för att utgöra ett effektivt verktyg för att nå klimatmålen.15 gav regeringen i uppdrag till , och geologiska undersökning (SGU) att utveckla myndighetssamverkan för delar av en hållbar euro- peisk värdekedja för batterier. Samverkan ska utgå från att det finns (2020), /wp-content/uploads/2020/05/ klimatpolitiskaradetrapport2020.pdf. 15Dir 2019:101: Översyn av relevant lagstiftning för att uppnå klimatmål. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och ett behov av ökad batterianvändning och energilager som en följd av den elektrifiering som krävs av samhället, genom till exempel elektri- fiering av transportsektorn (däribland genom eldrivna fordon) och användning av batterier som energilager i energisystemet i övrigt. Uppdraget ska bidra till pågående EU-initiativ, såsom den av EU kommissionen aviserade revideringen av batteridirektivet och arbete relaterat till den europeiska batterialliansen. Enligt Klimathandlings- planen kommer ökad elektrifiering att vara en viktig komponent i om- ställningen till nettonollutsläpp i såväl transportsektorn som industrin. Batterier kommer att vara en nyckelteknik för att minska utsläppen. Batterier kan som energilager bidra till ett elsystem som förändras med en snabbt ökande andel elproduktion med vind- och solenergi. Det konstateras vidare att regeringens klimatpolitiska handlingsplan lyfter fram att en brist på battericeller skulle kunna hämma elektri- fieringen genom övergång till elfordon. finns tilltagande konkurrens om batteriproduktion, kritiska metaller, med utmaningar för miljö och arbetsmiljö. Det är vidare viktigt att batterier och batteri- material produceras och används på ett hållbart sätt och att återan- vändning och återvinning ökar. Övergången till en cirkulär ekonomi är central för att klara klimatutmaningen. har goda möjlig- heter att producera batterier på ett hållbart och resurseffektivt sätt som inte innebär spridning av farliga ämnen till miljön. Det är viktigt att utvinning och produktion kan bedrivas på ett miljömässigt och effektivt sätt. har god tillgång på flera av de som kan komma att bli viktiga för batteriframställning. En viktig del i mineralpolitik är att styra mot cirkulära modeller och utvinning ur sekundära material.16 utsåg regeringen en särskild utredare för att se över det nuvarande systemet för miljöprövning och lämna förslag på de ändringar och åtgärder som krävs för att uppnå en modernare och mer effektiv miljöprövning. Syftet är att genom horisontella föränd- ringar i miljöprövningen underlätta för miljö- och klimatförbättrande investeringar och åstadkomma snabbare och enklare prövningspro- cesser som ett bibehållet miljöskydd säkerställs. Det note- rades att de färdplaner som olika sektorer tagit fram för en grön om- ställning lyfter fram åtgärder som i många fall kommer att kräva 16Regeringsbeslut, Uppdrag att utveckla myndighetssamverkan för delar av en hållbar europeisk värdekedja för batterier. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och omfattande investeringar i ny teknik, förändrade produktionsproces- ser och ökad elektrifiering.17 Fossilfritt arbetar med att ta fram en batteristrategi, som förväntas publiceras . 3.3Behovet av innovationskritiska metaller och Enligt (2020) kommer den globala materialanvändningen mer än dubbleras . har gjort en analys, base- rad på 2-graderscenarier18 upprättade av () som visar att metall- och mineralbehovet, betong exkluderat, kommer att två- till fyrdubblas och liknande slutsatser dras av Europeiska kommissionen. De starkaste drivkrafterna bakom denna snabba ökning är dels att den globala köpkraften ökar, dels att teknik för att ersätta fossil energi är mer mineral- och metallintensiv. konstaterar att tillverkningen av solpaneler, vind- turbiner och batterier kommer att forma utbud och efterfrågan på kritiska inom förutsebar framtid. har lanserat initiativet the Initiative, med syfte att säker- ställa att för omställningen till ren energi produceras och tillhandahålls på ett hållbart och ansvarsfullt sätt, och publicerade 2020 rapporten for Climate Action: The Intensity of the Clean Energy Transition.19 Av rapporten framgår bland annat att följande. Behovet av traditionellt viktiga metaller, till exempel järn, aluminium och koppar, förväntas öka mycket i absoluta mått men den procentuella ökningen är, på grund av redan stora produktions- volymer, liten i jämförelse med många av de nya innovationskritiska metallerna. Behovet av metaller och nödvändiga för sol-, vindkraft och elektrifiering av transportsektorn, till exempel litium, kobolt, grafit och vissa sällsynta jordartsmetaller, förväntas däremot öka med flera . För en metall, som till exempel alu- minium, som behövs i en mängd olika tekniker är den förväntade M 2020:86: En modern och effektiv miljöprövning. 182-gradersmålet (som egentligen är ett 1,5-gradersmål) framgår av bl.a. av , se avsnitt 3.2.1. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och behovsökningen troligen ganska robust då den beror av totalen sna- rare än någon enskild tekniks marknadsutveckling. kon- staterar att omställningen till ren energi förväntas vara mycket mer mineralintensiv än ett elsystem baserat på fossil energi. Det är viktigt att förstå i vilken utsträckning efterfrågan på mineraler kommer att öka globalt för att kunna tillmötesgå behovet av teknologi för för- nybar energi och lagring. Information om framtidsscenarier från har upprättat beräkningar där man identifierat ett an- tal som är kritiska för en grön omställning som granskas i rapporten. I rapporten har man analyserat sex olika teknologibase- rade scenarier för minskning av växthusgasutsläppen avseende perio- den , baserat på scenarier upprättade av IEA och Inter- national (). Vi bifogar beräkningar från i bilaga 2.20 Den växande råvaruefterfrågan i kombination med ett stort import- beroende har tidigt uppmärksammats inom EU. För att säkerställa en hållbar försörjning av kritiska material har kommissionen initierat två åtgärdsprogram: Råvaruinitiativet (The Raw Materials Initiative) som antogs 2008 och följdes upp 2012 av det europeiska innovations- partnerskapet om råvaror – Innovation Partnership (EIP) on Raw Materials.21 Kommissionen lanserade () som en del i den upp- daterade listan över kritiska råmaterial.22 20Världsbanken (2020). 21EU official website: Innovation Partnership (EIP) on raw materials webpage . 22The webpage, , EU launch: value-chain_en. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Råvaror av avgörande betydelse Kommissionen presenterade ett meddelande 2008, det så kallade Rå- varuinitiativet, vilket därefter följdes av en studie av vilka råvaror som är av avgörande betydelse för EU och där försörjningstrygghe- ten kan vara hotad (ofta benämnd kritiska råvaror). publicerade Kommissionen en handlingsplan om råvaror av avgö- rande betydelse, inklusive en uppdaterad förteckning som innehåller 30 råvaror av avgörande betydelse (att jämföra med 27 rå- varor 2017). Förteckningen av råvarorna är ett verktyg som ska vara ett stöd för EU:s policyutformning. De beaktas när handelsavtal förhandlas och bidrar till att identifiera investeringsbehov och väg- leda forskning och innovation enligt EU:s program Horisont 2020, Horisont och nationella program, särskilt beträffande ny gruv- teknik, ersättning och återvinning. Råvarorna av avgörande betydelse 2020 (nya i fetstil) är följande. Råvaror av avgörande betydelse 2020 (nya i fetstil) Källa: EU kommissionen, Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet, den KOM (2020) 474 final. Försörjningen av många råvaror av avgörande betydelse är mycket koncentrerad till vissa länder. tillhandahåller exempelvis 98 pro- cent av EU:s försörjning av sällsynta jordartsmetaller, står för av EU:s försörjning av borat och för Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och av EU:s behov av platina och en ännu högre andel av platinametallerna iridium, rodium och rutenium. EU är vidare till import- beroende av kobolt, där står för av EU:s försörjning och till importberoende av litium. Vi bifogar detaljerad information från handlingsplanen om rå- varor av särskild betydelse i bilaga 3 där (i) de största globala råvaru- producenterna, (ii) huvudländerna för anskaffning till EU samt (iii)EU:s importberoende av respektive råvara framgår, samt vidare och uppgift om relevans för de industriella ekosystemen hos råvaror av avgörande betydelse i bilaga 4.23 Nedan finns vidare en bild över de största leverantörsländerna av råvaror av avgörande betydelse till EU. Figur 3.1 De största leverantörsländerna av råvaror av avgörande betydelse till EU Källa: EU kommissionen, Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet, den COM (2020) 474 final. Av handlingsplanen framgår vidare följande. Tillgång till resurser är en strategisk säkerhetsfråga för EU i ambitionen att förverkliga den gröna given. I den nya industristrategin för EU föreslås att EU:s stra- tegiska oberoende förstärks. Det varnas för att EU:s omställning till klimatneutralitet kan leda till att dagens beroende av fossila bränslen ersätts av ett beroende av råvaror som till stor del hämtas från länder 23COM (2020) 474 final. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och utanför EU i en allt hårdare konkurrens. En uppskalning av den cirku- lära ekonomin kommer också att vara avgörande för att uppnå klimat- neutralitet . Tillgång till resurser och hållbarhet är enligt EU nyckeln till EU:s resiliens när det gäller råvaror. Covid-19-krisen har också visat hur snabbt och djupgående de globala leveransked- jorna kan rubbas. Kommissionen har föreslagit en ambitiös covid- 19-återhämtningsplan för att öka resiliensen, för strategiskt oberoende och för att gynna omställningen till en grön och digital ekonomi. EU presenterade med handlingsplanen en prognosrap- port över framtida trender för råvaror av avgörande betydelse.24 I rap- porten kompletteras med en prognos för råvaror av avgörande betydelse och 2050 för strategiska teknikområden och sektorer. Där omsätts EU:s klimatneutralitesscenarier (före covid-19) i uppskattad efterfrågan på råvaror, och försörjningsrisker på olika nivåer i leveranskedjan tas upp: –För batterier till elektriska fordon och energilagring skulle EU behöva upp till 18 gånger mer litium och fem gånger mer kobolt 2030, och nästan 60 gånger mer litium och 15 gånger mer kobolt 2050, jämfört med den nuvarande försörjningen till EU:s hela ekonomi. Om inte denna ökade efterfrågan bemöts kan den leda till försörjningsproblem. –Efterfrågan på sällsynta jordartsmetaller som används i permanenta magneter, till exempel till elektriska fordon, digital teknik eller vindgeneratorer, kan öka tiofaldigt . Det kan noteras att EU är till mellan beroende av import för de flesta metaller. Covid-19-krisen innebär också att länderna kritiskt granskar sina leveranskedjor, i synnerhet där käl- lorna till försörjning av råvaror och mellanprodukter är mycket kon- centrerade och därför löper större risk att drabbas av störningar. EU strävar efter att skapa resilienta värdekedjor för EU:s industriella ekosystem och har som ett led i detta bildat europeiska batteriallian- sen samt en europeisk råvaruallians (som lanserades , se ovan). I en första fas ska denna råvaruallians rikta in sig på att öka EU:s resiliens i värdekedjan för sällsynta jordartsmetaller och mag- 24Bobba S., Carrara S., Huisman J., Mathieux F., ., EU, (2020). Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och neter, eftersom detta är avgörande för de flesta av EU:s industriella ekosystem, bland annat förnybar energi och försvar. Ambitionen är att ska vara den första leverantören av grön energi, den första digitala kontinenten och också den första kontinenten med cirkulär ekonomi, vilket kräver råvaror av avgörande betydelse.25 Av framgår vidare följande. EU ligger i framkant för den cirkulära ekonomin och har redan ökat användningen av sekundära råvaror. För metaller som behövs inom teknik för förny- bar energi och andra högteknologiska tillämpningar som sällsynta jordartsmetaller, gallium eller indium, bidrar dock den sekundära pro- duktionen endast marginellt. EU räknar med att man kommer att kunna undvika att värdefulla material hamnar i deponi genom mer forskning om återvinning av avfall. Nedan redovisas hur återvinnings- graden bidrar till att tillgodose materialefterfrågan (återvinningsgraden). 25Speech by Commissioner Breton at the launch of , 29September 2020, , se EU Commission webpage .