sou · H8B348 · 2020-08-11 00:00:00 — Producentansvaret beskrivs när- mare i kapitel 4. Tvärtemot samhällets målsättning att minska avfallet visar statistiken att mängden ökar.43 Enligt SMED:s plast- kartläggning har mängderna plastavfall ökat kraftigt. upp- skattades mängden plastavfall uppgå till . I jäm- förelse med 2012 är det en ökning med drygt . Den stora ökningen var främst plast i blandade avfallsflöden, exempelvis impor- terat avfall för energiåtervinning.44 En del av ökningen kan förklaras 42Naturvårdsverket (2019), återvinning av förpackningar och tidningar – Uppföljning av producentansvar för förpackningar och tidningar 2018, s. 86. 43Naturvårdsverket (2020), Avfall i . 44SMED (2019), Kartläggning av plastflöden i – Råvara, produkter, avfall och nedskräp- ning. Rapport nr 1, 2019. av användningen av engångsartiklar. Hur stor den andelen är har vi dock inte uppgifter om. 3.4.4Insamling, transport och behandling av avfall Ansvaret för insamling av avfall är i fördelat på tre aktörer: kommunerna (hushållsavfall), producenterna (sina respektive pro- ducentansvar) och övriga avfallsinnehavare (när ansvaret för avfallet inte faller på de två förstnämnda). På kommunernas bemannade åter- vinningscentraler kan grovavfall, elavfall och farligt avfall lämnas in. Det finns 583 återvinningscentraler i hela landet som sammantaget får cirka 26 miljoner besök. Producenternas återvinningsstatio- ner för insamling av förpackningar och tidningar är obemannade. Det finns cirka 5 800 återvinningsstationer fördelade över hela landet. Insamlingssystemen ska bygga på samråd mellan producenter och kommuner. Avfall inom ramen för producentansvaret kan uppkomma både som hushållsavfall och verksamhetsavfall. Inom transporteras avfall vid insamling och vidare trans- port till behandlingsanläggning för återvinning eller bortskaffande. Avfallsförordningen (2011:927) reglerar frågor om när det behövs tillstånd för att transportera avfall. För yrkesmässig avfallstransport krävs alltid tillstånd. Den som ska transportera anmälningspliktigt avfall, som till exempel farligt avfall, blandat avfall, hushållsavfall, bygg- och rivningsavfall eller visst träavfall, till eller från , ska ha godkännande från och från motsvarande myn- dighet i det land som avfallet skickas till eller från. Avfall behandlas genom materialåtervinning, energiåtervinning, bortskaffande och förbehandling. Enligt statistik från Naturvårds- verket för- och slutbehandlades avfall, exklusive gruvavfall, i . Motsvarande siffror för åren 2016 och, 2014 var respektive . Totalt mate- rialåtervanns avfall i . Av detta behand- lades avfall genom konventionell materialåtervin- ning, dvs. behandling där ett material återvinns till samma material. De icke-farliga avfallsslag som i störst utsträckning materialåter- vanns konventionellt var metallavfall (2,), pappersavfall (1,), glasavfall () samt mineraliskt och blan- dat bygg- och rivningsavfall (). energiåtervanns 8,9 mil- joner ton avfall i . Med energiåtervinning avses förbränning där avfallet används som bränsle och energin tas tillvara. De icke-far- liga avfallsslag som 2018 i störst utsträckning energiåtervanns i var blandat avfall (2,), hushållsavfall och liknande avfall (2,), träavfall (2,) och sorterings- rester (). Mängden plastavfall som energiåtervanns upp- gick till 168 000 ton.45 3.4.5Hantering av engångsartiklar som blir avfall Återvinningsgraden av plast är låg. Enligt statistik återvinns av plastförpackningarna i (exklusive PET-flaskor).46 Den verkliga materialåtervinningsgraden är dock lägre, eftersom förluster uppstår i sortering och materialåtervinning, samt att det sätts mer plastprodukter på marknaden än vad som rappor- teras och ingår i statistiken, till exempel på grund av privatimporte- rade förpackningar och ”friåkare” som inte ingår i producentansvaret.47 I SMED:s plastkartläggning framkommer att det sätts ungefär plastförpackningar på marknaden. Av dessa är det som sorteras ut för materialåtervinning. En stor andel hamnar i restavfallet och går direkt till förbränning. Den verkliga materialåtervinningsgraden av plastförpackningar ligger troligen runt 10–20 procent.48 Inom EU uppkommer plastavfall, varav samlas in för material- återvinning.49 Av all plast som har tillverkats i världen har samlats in för återvinning. Av dessa har i sin tur använts för att tillverka ny plast av samma eller liknande kvalitet, åtta 45Naturvårdsverket (2020), Avfall i , rapport 6932, s. 26–35. 46Naturvårdsverket (2019), återvinning av förpackningar och tidningar – Uppföljning av producentansvar för förpackningar och tidningar 2018. 47SMED (2019), Kartläggning av plastflöden i . Råvara, produkter, avfall och nedskräp- ning. Rapport nr 1, 2019. 48Svar i e-postmeddelande från Svensk Plaståtervinning och . 49EU-kommissionens meddelande, En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, KOM(2018) 28 slutlig. procent till plast av sämre kvalitet medan de sista går förlorade i processen.50 Mer plast skulle kunna materialåtervinnas. Svensk Plaståtervin- ning uppger att mer än hälften av alla plastförpackningar i landet sorteras fel och därmed bränns upp i stället för att materialåtervin- nas.51 Hushåll och verksamheter ansvarar för att källsortera plasten genom att lägga den i sorteringskärl vid återvinningsstationer eller fastighetsnära insamling. Bristande sortering i hushåll och verksam- heter leder till att plasten hamnar i olika fraktioner av restavfall. sorteras av plastförpackningarna ut för mate- rialåtervinning.52 Även tekniska begränsningar gör att plast inte alltid kan materialåtervinnas. Vissa flöden är till exempel för komplexa eller för kontaminerade för att dagens mekaniska materialåtervinning ska fungera. För dessa flöden kan kemisk återvinning vara effektiv, vilket beskrivs i senare avsnitt nedan. De som importerar och fyller för- packningar skulle i högre grad kunna välja att sätta förpackningar på marknaden som kan materialåtervinnas eller som är gjorda av åter- vunna material. Konsumenter kan också påverka producenter genom att aktivt välja att köpa förpackningar och produkter som är återvin- ningsbara eller gjorda av återvunna material. Svensk Plaståtervinning har ett rikstäckande system för insam- ling och återvinning av plastförpackningar i för verksamheter med producentansvar. På Svensk Plaståtervinnings anläggning i finns kapacitet att ta emot och återvinna alla plastförpackningar från svenska hushåll. Förpackningarna sorteras i flera steg. Först samlas förpackningarna in vid återvinningsstationer och andra insamlings- punkter. Innan förpackningarna transporteras till återvinningsanlägg- ningen packas de på ett mellanlager till en kubikmeter stora plastbalar som väger cirka 500–styck. På anläggningen sorteras förpack- ningarna utifrån plastsort och eventuellt utifrån färg. Sorteringspro- cessen är helautomatiserad. Från anläggningen skickas sedan den sorterade plasten vidare till någon köpare. Där tvättas och granuleras plasten och blir återvunnen plastråvara som kan användas vid till- verkning av nya förpackningar eller andra plastprodukter. Plastför- packningar som inte kan materialåtervinnas i anläggningen eller som 50Mistra (2020), Ingen kommer undan plasten – Vägar mot en mer hållbar plastanvändning. 51Svensk Plaståtervinning, . 52SMED (2019), Kartläggning av plastflöden i – Råvara, produkter, avfall och nedskräp- ning. Rapport nr 1, 2019. har slängts i hushållsavfallet förbränns och blir till energi. Det bety- der att de inte återvinns till nya plastprodukter.53 En annan metod för återvinning är kemisk återvinning som innebär att plasten bryts ner på molekylär nivå och ger kemikalier som kan användas som råvara för att tillverka nya plaster av ursprunglig kva- litet eller andra produkter. Detta är speciellt intressant för de plast- produkter som är svåra att återvinna mekaniskt, till exempel fler- skiktslaminat, eller produkter som består av en kombination av papper och plast. Kemisk återvinning kan bilda en ny och ren plast som också går att använda i livsmedel. Kemisk återvinning kan även använ- das när mekaniskt återvunna plaster börjar få försämrade egenskaper.54 Kemisk återvinning har en hög energiåtgång varför den mekaniska åter- vinningen bör prioriteras i första hand och den kemiska utgöra ett komplement.55 Utredningen om hållbara plastmaterial har i betänkandet Det går om vi vill – Förslag till en hållbar plastanvändning (SOU 2018:84) föreslagit att regeringen stödjer arbetet med att realisera ett plast- returraffinaderi i . Västsvenska kemi- och materialklustret beviljades finansiering med från för satsningen Klimatledande Processindustri, som ska arbeta med att etablera ett returraffinaderi för plast i Västsverige.56 Återvinning av andra material Andra material som återvinns är bland annat metall, glas, papper och trä. uppkom i metallavfall, varav materialåtervanns, och glas, varav materialåtervanns. Av det pappersavfall som uppkom, 53Svensk Plaståtervinning, . 54IVA (2020), En branschrapport från IVA projektet och cirkulär ekonomi. 55Uppgift från Innovations- och kemiindustrierna i (IKEM) vid möte . 56Se /regional-utveckling/verksamhetsomraden/miljo/aktuellt-miljo/ storsatsning-i-vastsverige-pa-klimatledande-processindustri/. , materialåtervanns i stort sett allt. Det uppkom vidare drygt träavfall, varav den största delen energiåter- vanns.57 Med energiåtervinning avses förbränning där avfallet används som bränsle och energin tas tillvara. För att klassas som energiåtervinning måste förbränningsanläggningens energieffektivitet vara minst 65 pro- cent. Förbränning i svenska avfallsanläggningar för hushållsavfall är normalt klassat som energiåtervinning. energiåtervanns avfall i (8,icke-farligt och farligt avfall). De icke-farliga avfallsslag som energi- återvanns mest var hushållsavfall och liknande avfall, blandat avfall och träavfall. De farliga avfallsslag som i störst utsträckning behand- lades genom energiåtervinning var farligt träavfall.58 Av de plastavfall som uppkom i energiåtervanns 1,3 miljoner ton.59 genererade avfallshanteringen (totalt) 1 693 500 koldioxid- ekvivalenter i . genererade den i stället 1 253 400 kol- dioxidekvivalenter. Utsläppen av växthusgaser minskar i . har utsläppen gått ner , från 71,3 till 52,7 mil- joner ton koldioxidekvivalenter 2017. Minskningen har skett inom de flesta sektorer, men i varierande grad. Störst är dock minskningen av utsläppen från uppvärmning av bostäder och lokaler samt utsläp- pen vid platser där avfall lagras. Utsläppen av växthusgaser från av- fallshantering har minskat till mindre än hälften , bland annat på grund av att vi förbränner den största delen av hus- hållsavfallet i kraftvärmeverk och på så sätt kan ta till vara på energin 57Naturvårdsverket (2020), Avfall i . 58Naturvårdsverket (2020), Avfall i – Uppkomst och behandling. 59SMED (2019), Kartläggning av plastflöden i – Råvara, produkter, avfall och nedskräp- ning. Rapport nr 1, 2019. samt att en stor del behandlas biologiskt genom rötning eller kom- postering och att allt mindre organiskt avfall läggs på soptippen.60 genererade el- och värmeproduktionen i 4,9 mil- joner ton koldioxidekvivalenter och står för av totala utsläpp. Växthusgasutsläppen kommer i huvudsak från plast som produceras av fossil olja. Utsläppen från den fossila delen av avfallet var , vilket står för över hälften av utsläppen från el- och fjärrvärmeproduktionen.61 I de följande avsnitten redovisar vi statistik från skräpmätningar i städer och parker samt vid stränder. Vi beskriver bland annat hur omfattande nedskräpningen är i olika miljöer och vad skräpet består av. Vidare skriver vi om bakomliggande orsaker och konsekvenser av nedskräpningen. I kapitel 10 beskriver vi regleringen kring ned- skräpning och där finns även våra överväganden om översyn för ökad efterlevnad av förbudet mot nedskräpning. I huvudsak använder vi i detta avsnitt statistik från de mätningar som olika kommuner har gjort och som sammanställts av Håll Rent. har fått i uppdrag att genomföra en nationell skräpmätning för att få underlag till genomförande av EU:s engångsplastdirektiv. Skräpmätningen ska omfatta stad, lands- bygd, turistområden och värdefulla naturområden.62 Resultatet bör komma att ge ökad detaljkunskap om mängden skräp i olika miljöer. mätte 19 kommuner nedskräpningen i sina stadsmiljöer. I genomsnitt fanns det 5,72 skräpföremål per . De vanligaste skräpföremålen var cigarettfimpar och snus. Av det totala skräpet i stadsmiljö utgjorde fimparna och 60Statiska centralbyrån, /hitta-statistik/sverige-i-siffror/miljo/utslapp-av- vaxthusgaser-i-sverigeut/. 61Naturvårdsverket, /sa-mar-miljon/statistik-A-O/vaxthusgaser- utslapp-fran-el-och-fjarrvarme/. 62Regleringsbrev för avseende , /statsliggaren/ regleringsbrev/ ?RBID=20404. Därmed stod det tobaksrelaterade skräpet sammanlagt för av allt skräp i stadsmiljö. Om vi bortser från fimpar och snus så var det plast- och pappers- skräp som dominerade skräpstatistiken. Huvuddelen av plastskräpet utgjordes av övrigt, dvs. fragment av plastbitar som inte går att iden- tifiera eller som inte har en egen kategori. Enligt Håll Rent är det troligt att en stor del av övrigt-kategorin består av fragmen- terade bitar av plastförpackningar från mat och dryck som inte går att identifiera eller som inte har en egen kategori. Övrigt-kategorin toppade också listan inom fraktionen papper/kartong. På andra plats inom båda fraktionerna låg förpackningar för godis, glass och snacks. Andra kategorier som kvalade in på topplistorna var mat- och dryckes- förpackningar samt muggar (tredje plats inom plast och fjärde plats inom papper/kartong), cigarettpaket och cellofan till cigarettpaket (tredje plats inom papper/kartong och fjärde plats inom plast), snus- dosor (femte plats inom plast) och tidning/trycksak (femte plats inom papper/kartong). I tabellerna nedan redogörs mer utförligt för skräpfraktionerna i större tätorter (tabell 3.3) samt vilka skräpföremål som toppar sta- tistiken i mätningarna (tabell 3.4 och tabell 3.5). Tabell 3.3 Skräpfraktioner i större tätorter 2018 Andel av totalt skräp Källa: Håll Rent, nedskräpningsstatistiken för . Topplista för plastskräp i större tätorter 2018 Godis-, snacks-, glassförpackning Matförpackning, dryckesförpackning, mugg Källa: Håll Rent, Skräprapporten , s. 25. Topplista för skräp av papper/kartong63 i större tätorter 2018 Papper/kartong, övrigt Godis-, snacks-, glassförpackning Matförpackning, dryckesförpackning, mugg Källa: Håll Rent, Skräprapporten , s. 25. Snittet för de tio parker som mätte skräp var 3,58 skräpföre- mål per , men det var stora skillnader mellan de olika parkerna. Fimpar och snus var det vanligaste skräpet även i parkerna (respektive ). Det näst vanligaste skräpet var plastskräp, följt av skräp av papper och kartong. Om man bortser från fimparna och snuset så utgjorde plast den största andelen skräp i parkerna. Liksom i stadsmiljö utgjordes huvuddelen av plast- och pappersskräpet av övrigt, följt av förpackningar för godis, glass och snacks. Därefter kom cigarettpaket och cellofan från cigarettpaket. Mat- och dryckesförpackningar samt muggar kom på fjärde plats inom fraktionen plast och på femte plats inom fraktionen papper/kartong. På fjärde plats inom fraktionen papper/kartong kom tidningar och tryck- saker. På femte plats inom fraktionen plast låg snusdosor. 63Skräpföremålen som anges i listan är huvudsakligen av papper/kartong, men flera av före- målen innehåller även andra material såsom plast och/eller metall. Detta enligt uppgift från Håll Rent i e-postkonversation . I tabellerna nedan redogörs mer utförligt för skräpfraktionerna i parker (tabell 3.6) samt vilka skräpföremål som toppar statistiken i mätningarna (tabell 3.7 och tabell 3.8). Tabell 3.6 Skräpfraktioner i parker 2018 Andel av totalt skräp Källa: Håll Rent, nedskräpningsstatistiken för . Topplista för plastskräp i parker 2018 Godis-, snacks-, glassförpackning Matförpackning, dryckesförpackning, mugg Källa: Håll Rent, Skräprapporten , s. 30. Topplista för skräp av papper/kartong64 i parker 2018 Papper/kartong, övrigt Godis-, snacks-, glassförpackning Matförpackning, dryckesförpackning, mugg Källa: Håll Rent, Skräprapporten , s. 30. 64Skräpföremålen som anges i listan är huvudsakligen av papper/kartong, men flera av före- målen innehåller även andra material såsom plast och/eller metall. Detta enligt uppgift i e-post- konversation med Håll Rent . 3.5.4Nedskräpning i hav och natur Den nedskräpningen är omfattande. Det mesta av skräpet i havet, , är av plast och kommer från landbaserade källor.65 Den mesta plasten är skräp som slängts i naturen i stället för i återvinningen eller i soporna. Vidare deponeras mycket plastavfall i stora deponianläggningar där erosion av deponierna med tiden kan leda till ett visst plastläckage till miljön, till exempel genom att plast- fragment lossnar eller att plastpåsar kommer upp till ytan och sedan blåser ut till havs. beräknas mellan plastskräp hamna i haven. Plastskräpet ackumuleras och beräknas omkring plast flyta runt i haven. Det motsvarar cirka 580 000 plastbitar per kvadratkilometer och 51 biljoner partiklar av mikroplast.66 Skräp från hela världen samlas i stora virvlar långt ute till havs och bildar s.k. skräpkontinenter. Sådana skräpkontinenter finns i norra och södra , norra och södra samt . Haven är alltså fulla med plastskräp, och tillförseln bara ökar. Enligt beräkningar som har gjort så kan haven bestå av mer plast än fisk i vikt.67 Plast som hamnar i havet kan orsaka stor skada för det djurlivet och de fåglar som lever vid kusten. Skräpet försämrar dju- rens livsmiljöer. Vidare kan fåglar, fiskar och däggdjur trassla in sig i plasten eller missta den för mat. När djuren äter plast i stället för mat blockerar plasten deras matsmältning, vilket hindrar deras näringsintag. De kan även bli förgiftade av plasten när de exponeras för kemikalier som finns i plasten. Det finns plastsorter som inne- håller farliga kemikalier. Mycket av plastskräpet kommer dock från förpackningar som oftast inte innehåller några farliga ämnen. Däremot finns det studier som tyder på att plast kan dra till sig och bli bärare av farliga kemikalier som finns i haven. Hur det påverkar djuren i haven finns det väldigt lite forskning om. Skräpet i haven bedöms skada över 600 levande djurarter.68 Undersökningar visar att minst 65EU-kommissionens meddelande, En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, KOM (2018) 28 slutlig. Se även (), . 66Håll Rent, . 67World , and (2016), Economy – Rethinking the future of plastics, www.ellenmacarthur foundation.org/publications. 68Håll Rent, . 32 valarter, 111 sjöfågelarter, alla sköldpaddsarter och många fisk- arter äter plastskräp. Ett exempel är stormfåglarna i , där man i en undersökning hittade plastbitar i av de under- sökta fåglarna. I genomsnitt hade fåglarna 34 plastbitar i magen. Plast hittas till och med i ryggradslösa djur, i allt från sjögurkor till mane- ter. I en studie i hittades plast i 100 av 120 trålfångade havs- kräftor.69 Enligt en rapport om skräpets påverkan på marint djurliv bedöms de fem värsta skräpföremålen för havslevande djur vara fiske- redskap, plastpåsar, ballonger, cigaretter och plastlock.70 Vidare bryts plast från skräp ner till så kallade mikro- plaster71 som i slutändan kan hamna i den mat som människor äter. Den nedskräpningen orsakar även ekonomiska förluster för sektorer och i samhällsgrupper som är beroende av havet, men också för tillverkare där av produktionsvärdet ger avkastning och resten bokstavligen dumpas. Inom EU beräknas skräpet i havet innebära kostnader i storleksordningen 259–, framför allt i turism- och fiskesektorerna.72 Enligt består 80–av det skrä- pet inom EU av plast.73 Engångsartiklar i plast utgör av skräpet i havet, plastavfall från fiskeutrustning utgör och övrigt plastavfall utgör . Resterande del av skräpet, 18 pro- cent, är av annat material än plast. Engångsartiklar i plast är den största gruppen av skräp som hittats på havsstränderna i . De tio van- ligaste engångsartiklarna i plast på europeiska stränder är: 1.dryckesflaskor, korkar och lock, 3.bomullspinnar (tops), 4.förpackningar för kex eller godis, 70Wilcox, m.fl. (2016), Using expert elicitation to estimate the impacts of plastic pollution on wildlife, . 71Mikroplast är plastpartiklar som är mindre än i storlek. /news/sv/headlines/priorities/kretsloppssamhallet/20181005STO15 110/plast-i-haven-fakta-effekter-och-nya-eu-regler 73EU-kommissionens meddelande, En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, KOM (2018) 28 slutlig, och och rådets direktiv (EU) 2019/904 av om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön. 5.bindor och tamponger, 7.bestick, sugrör och omrörare, 8.dryckesmuggar och lock, 9.ballonger och ballongpinnar, och Plastskräp är vanligt även vid svenska stränder. Flera av de vanligaste skräpkategorierna som återfinns på våra stränder är nämligen av plast. Skräpet som återfinns på bedöms främst komma från havet och eventuell påverkan från besökare på stränderna är minimal. På de oexploaterade stränderna längs , och bedöms den största delen av skräpet komma från havet, men på de stadsnära stränderna bedöms skräpet i första hand komma från besökarna. De mest nedskräpande föremålen på strän- derna vid , och är: cigarettfimpar, plast- fragment, snus, engångsbestick, trä, godis- och glasspapper samt snabb- matsbehållare, kapsyler och lock, rep och plastpåsar.75 Havsströmmarna gör att i är särskilt drabbad av marin nedskräpning. Där spolas det i land cirka 8 000 kubik- meter skräp . Det motsvarar fem fulla badkar med skräp som spolas i land varje timme.76 Det finns begränsad information om nedskräpningen i skog och naturområden. Det har till exempel gjorts mätningar vid en fjäll- station och det har gjorts undersökningar i form av intervjuer med människor som arbetar i naturområden. Håll Rents bedöm- ning är att den ökande naturturismen leder till att mer och mer skräp hamnar i naturen.77 74Europarlamentet, /news/sv/headlines/priorities/ kretsloppssamhallet/ 20181005STO15110/plast-i-haven-fakta-effekter-och-nya-eu-regler. 75Håll Rent (2020), Skräprapporten , s. 36. 76Håll Rent, . 77Håll Rent (2019), Skräprapporten , s. 37. 3.5.5Nedbrytningstider för olika skräp Nedskräpning från engångsartiklar påverkar miljön negativt, särskilt om de är gjorda av material som inte är nedbrytbara i naturen inom rimlig tid. Olika sorters skräp har olika lång nedbrytningstid. Den ungefärliga nedbrytningstiden för organiskt material, till exempel äppelskrott, bananskal och apelsinskal är en månad. Det tar även unge- fär en månad för skräpföremål av papper, exempelvis en papperspåse, att brytas ned i naturen. Nedbrytningstiden för metall i form av till exempel aluminiumburkar är 200–. Glas är ett ännu mer bestän- digt material och den ungefärliga uppskattningen av dess nedbryt- ningstid är en miljon år. Många engångsartiklar är dock gjorda helt eller delvis av plast, som också är ett material som bryts ned mycket långsamt i naturen. sönderdelas plastföremålen till allt mindre bitar som är synliga, men plasten finns ändå kvar i form av små mikroplastpartiklar som beräknas stanna kvar i natu- ren eller i havet i hundratals år.78 Engångsartiklar kan vara gjorda av olika material, till exempel plast, papper, trä, glas eller metall. Samtliga dessa material utom papper och trä har mycket lång nedbrytningstid i naturen. En viktig orsak till nedskräpning är informationsmisslyckanden. Män- niskor saknar till exempel tillräcklig kunskap om hur skadligt ned- skräpning är. Man vet inte hur mycket skada plast leder till i naturen och i haven. Många är inte heller medvetna om att det är förbjudet att skräpa ned. Det visar en studie som gjorts av Anthesis Enveco på uppdrag av . I studien analyserades varför nedskräp- ning sker. Ungefär hälften av de som deltog i studien kände till för- budet mot nedskräpning. Det var dock ändå så att de som kände till förbudet skräpade ned lika mycket som andra.