sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — För dessa är behovet av lärarledd undervisning extra stort och förmågan att bedriva självstudier vid sidan av den lärarledda undervisningen mycket begrän- sad, i vissa fall helt obefintlig. För att stödja kommunerna i arbetet med att erbjuda utbildning för korttidsutbildade har regeringen gett tre deluppdrag. har bl.a. tagit fram ett stödmaterial som ska underlätta för kommunerna att kombinera sfi med andra delar av komvux till en utbildning främst anpassad för målgruppen, så att utbildning ska kunna bedrivas , (, Delredovisning av regeringsuppdrag om utbildning för nyanlända med kort utbildning – utveckling av vuxenutbildning, U2017/04486/GV). har också sett över om innehållet i kursplanerna och kursutbudet inom komvux på grund- läggande nivå motsvarar de behov och förutsättningar som finns hos gruppen och lämnat förslag på ändringar (, Redovisning av uppdrag att föreslå hur kursplanen för utbildning i svenska för invand- rare [sfi] kan förändras så att studievägarna i sfi målgruppsanpassas och blir sammanhållna, U2016/05310/GV). Slutligen har det ingått i Skol- verkets uppdrag att undersöka om det finns behov av ett kartlägg- ningsmaterial för bedömning av vuxna nyanländas kunskaper. Även denna del har redovisat och konstaterat att behovet finns (, Delredovisning av regeringsuppdrag om utbildning för nyanlända med kort utbildning – utveckling av vuxenutbildning, U2017/04486/GV). Som ett nästa steg kommer att ta fram detta kartläggningsmaterial. För många elever, särskilt de med kort tidigare utbildning, tar det att uppnå godkänt betyg i kurs D. Endast var tredje elev som påbörjade sfi 2014 avslutade sfi med godkänt betyg i kurs D . Majoriteten av dessa hade påbörjat sfi på kurs D. Av de som inte har uppnått godkänt betyg i kurs D fortsatte sina studier och avbröt studierna eller gjorde ett studieuppehåll. Orsaker till avbrott eller studieuppe- håll kan vara många, exempelvis föräldraledighet. Cirka hälften av de som avslutar sina studier gör det på grund av att de har fått arbete medan andra avbryter sfi utan att vare sig ha tillräckliga kun- skaper i svenska språket eller annan utbildning som krävs för att få ett arbete. har följt upp elever som 2012 avslutade sina sfi-studier . Uppföljningen visade att bland män hade 33 pro- cent en etablerad ställning på arbetsmarknaden jämfört med 18 pro- cent av kvinnorna. Andelen män som efter avslutade sfi- studier varken var i studier eller arbete var jämfört av kvinnorna. Vuxenutbildningens målgrupp är heterogen och eleverna är indi- vider med olika behov och förutsättningar. Utbildningen måste där- för anpassas utifrån individens behov och förutsättningar och kan följaktligen variera både till omfattning, studietakt och till innehåll. Som har nämnts tidigare anges i skollagen att huvudmannen ska verka för att undervisningen i sfi ska erbjudas på tider som är anpassade efter elevens behov. Att så inte alltid är fallet framkommer bland annat i Skolinspektionens granskningsrapport i svenska för invandrare (dnr 2016:6995). Sfi kan behöva kombineras med annan utbildning Endast kunskaper i svenska språket räcker oftast inte för att kunna etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Många nyanlända be- höver kombinera utbildning i sfi med annan utbildning, t.ex. yrkes- utbildning inom komvux på gymnasial nivå. Om övergången till annan utbildning inom komvux kan ske snabbare finns sannolikt stor potential till snabbare genomströmning i utbildning och därmed i förlängningen snabbare etablering på arbetsmarknaden. Det förekommer att det ställs generella krav på kunskaper i svenska för deltagande i komvux på grundläggande eller gymnasial nivå, något som visat på i en rapport (Redovisning av uppdrag om hinder för individer med bristande kunskaper i svenska språket att delta i utbildning inom vuxenutbildning [Dnr U2017/05022/S, U2018/00760/S]). Språkkraven kan t.ex. bestå i krav på genom- gången sfi-kurs C eller D. Kommunen ska individuellt bedöma om en sökande är behörig till en viss utbildning och i det ingår att be- döma om den sökande har förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen (20 kap. § 20 skollagen). granskning visar dock att kommunen ofta inte gör en individuell bedömning av förutsätt- ningarna för en vuxen att klara en utbildning, utan sätter upp mer eller mindre formella krav på att den sökande ska ha genomgått sfi upp till en viss nivå. Därmed blir prövningen av behörighet i prak- tiken ett förkunskapskrav, vilket kommuner inte har rätt att före- skriva. påpekar att förekomsten av språkkrav kan bero på andra hinder, t.ex. att det saknas personal med rätt kompetens och möjligheter att anpassa utbildningen till individer med bristande kun- skaper i svenska språket. Betydelsen av lärarnas förutsättningar och utbildningens kvalitet för studiernas resultat Varje huvudman inom skolväsendet ska på huvudmannanivå syste- matiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla utbild- ningen. Detta ska också ske på enhetsnivå. Kvalitetsarbetet på enhets- nivå ska genomföras under medverkan av lärare, övrig personal och elever. Inriktningen på kvalitetsarbetet ska på båda nivåerna vara att de mål som finns för utbildningen i lag och i andra föreskrifter (nationella mål) uppfylls (4 kap. 3–5 §§ skollagen). I läroplanen för vuxenutbildningen finns ett flertal mål inom områdena Kunskaper, Utbildningsval – arbete och samhällsliv samt Bedömning och betyg. Sfi är en utbildning där elevantalet stadigt har ökat för att 2017 omfatta drygt 163 000 elever (kvinnor och 49 pro- cent män). En del av dessa elever deltar i sfi som en del av sin etabler- ingsplan. deltog cirka 75 000 personer i etabler- ingsuppdraget (kvinnor och män) varav cirka 30 000 hade sfi. För kommuner är det en utmaning att kunna erbjuda en utbildning som både i omfattning och kvalitet motsvarar skollagens krav, bland annat på grund av bristen på behöriga lärare. En central fråga för utbildningens kvalitet är vilka förutsättningar kommunerna, utbildningsanordnarna och lärarna har för att kunna stödja eleverna i att utveckla nödvändiga språkfärdigheter för aktiv delaktighet i samhälle och arbetsliv. Utbildningsanordnaren ska möta elevers olika behov och förutsättningar t.ex. genom att utbildningen leds av behöriga och skickliga lärare som ser och klarar av att anpassa undervisningen efter såväl gruppens som enskilda elevers behov. Lärarnas förutsättningar att bedriva kvalitativ undervisning styrs av faktorer som de inte alltid kan påverka. Såväl elevernas bakgrund som ekonomiska och personella resurser har betydelse för kvaliteten på utbildningen som erbjuds. Det kan handla om lärartäthet, elev- gruppers storlek och sammansättning, möjligheter till flexibel och individanpassad undervisning, lärarens möjlighet att få tid både till förberedelser och individuella samtal med en elev som tillgången till olika stödjande resurser som exempelvis modersmålsstöd, special- pedagogiskt stöd, kuratorsstöd och tillgången till studie- och yrkes- vägledning. Hur man väljer att möta behoven skiljer sig åt mellan landets huvudmän. Elevers olika behov av stöd i utbildningen Måluppfyllelsen och genomströmningen i sfi måste alltid relateras till både undervisningens genomförande och elevernas förutsättningar. Elevers förutsättningar att uppnå resultat i utbildning handlar bl.a. om utbildningsbakgrund, motivation och studievana. I vissa fall kan det finnas behov av kompletterande insatser och stöd i olika former för att den enskilde ska nå sitt utbildningsmål. Vissa sådana möjlig- heter finns i form av bl.a. yrkessvenska och modersmålsstöd som orienteringskurser inom komvux (, Redovisning av uppdrag om hinder för individer med bristande kunskaper i svenska språket att delta i utbildning inom vuxenutbildning, U2018/01815/GV). Skollagen stadgar att om det inom ramen för undervisningen eller på annat sätt framkommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav som minst ska uppnås ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen (3 kap. 5 a §). En huvudman för vuxen- utbildning eller särskild utbildning för vuxna får vidare anordna elev- hälsa för sina elever, men någon skyldighet att göra detta finns inte (2 kap. 26 § skollagen). Det finns en brist på behöriga lärare inom sfi Det finns ingen särskild lärarexamen eller inriktning i någon lärar- utbildning för den som är intresserad av att arbeta inom komvux eller särskild utbildning för vuxna (särvux). Av bilaga 2 till högskole- förordningen (1993:100) framgår dock att man för både yrkeslärar- examen och ämneslärarexamen ska visa kännedom om vuxnas lärande. Behörig att undervisa inom komvux på grundläggande och gym- nasial nivå är den som är behörig att undervisa på motsvarande nivå och i motsvarande ämne i eller gymnasieskolan. Behörig att undervisa i särvux är den som är behörig att undervisa på motsva- rande nivå och i motsvarande ämne i grundsärskolan och gymnasie- särskolan. Behörig att undervisa i sfi är den som har en ämneslärar- examen med inriktning mot arbete i årskurs 7–9 eller med inriktning mot arbete i gymnasieskolan, om examen omfattar ämnet svenska som andraspråk eller en äldre sådan examen som är avsedd för undervisning i ämnet svenska som andraspråk. En lärare som har en examen som ger behörighet att undervisa i något ämne och som har kompletterat sin utbildning med minst 30 högskole- poäng eller motsvarande omfattning i svenska som andraspråk är också behörig att bedriva undervisning i sfi (2 kap. 31 och 32 §§ för- ordningen [2011:326] om behörighet och legitimation för lärare och förskolelärare). Vuxenutbildningen har alltså behov av samma lärare som grund- skolan och gymnasieskolan och vice versa. Inom hela skolväsendet råder det brist på behöriga lärare. Sfi hör till de delar inom skol - väsendet med lägst andel behöriga lärare. Lärartätheten är också som lägst inom sfi och låg /2017 på i snitt 22,2 elever per lärare (20,1 elever per lärare i verksamhet och 27,8 elever per lärare i annan verksamhet). Uppdraget att föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända inom etableringsprogrammet Som har nämnts tidigare innebär utbildningsplikten att alla nyanlända som tar del av insatser inom ramen för etableringsprogrammet, och som bedöms vara i behov av utbildning för att kunna komma i arbete, kan anvisas att söka och ta del av utbildning. En nyanländ som har kort utbildning och som därför inte bedöms kunna komma i arbete i etableringsprogrammet ska i huvudsak ägna sig åt utbildning. Eftersom utbildningen ska utformas efter varje elevs behov och för- utsättningar (20 kap. 2 § skollagen) kommer innehållet i olika elevers utbildning att skilja sig åt. Utöver sfi och andra nationella kurser inom komvux och särvux, kan det t.ex. handla om orienteringskurser, stöd eller validering av elevens kunskaper och kompetens. En del av de individer som berörs av utbildningsplikten är studie- ovana med större behov av lärarledd undervisning då de har begrän- sade förutsättningar att bedriva studier på egen hand. För dessa kan det finnas ett behov av fler undervisningstimmar än de som kommunerna är skyldiga att erbjuda inom sfi. Detta gäller i synnerhet elever med begränsade kunskaper i svenska språket som befinner sig i de inledande kurserna, A och B i sfi, men kan även gälla andra som omfattas av utbildningsplikten. Det finns ingen reglering som förpliktigar kommuner att an- svara för utbildning för elever som omfattas av utbildningsplikten och som kan vara i behov av mer lärarledd undervisning än de sfi som kommunen är skyldig att tillhandahålla. •utreda och föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att föreslå åtgärder för att förbättra genomströmningen inom sfi och för att underlätta övergången till annan vuxenutbildning Kan mer undervisning påskynda genomströmningen? Som har nämnts ska utbildning i sfi i genomsnitt omfatta minst 15 timmars undervisning . Detta innebär i genomsnitt tre timmars undervisning , . För elever som redan har vissa grundläggande kunska- per i svenska språket och som deltar i annan utbildning eller arbetar, kan detta vara fullt tillräckligt. För elever som saknar grundläggande kunskaper i svenska språket kan dock behovet av undervisning vara större. Elever i de inledande kurserna i sfi, främst kurs A och B, saknar ofta förutsättningar att såväl få ett arbete som att delta i annan utbild- ning eftersom de ännu inte har tillräckliga kunskaper i svenska språket. För dessa elever tar det också i regel att genomföra sfi. För att förbättra genomströmningen inom sfi finns det skäl att överväga om den minsta garanterade undervisningstiden i sfi bör öka, i synnerhet för de elever som deltar i de inledande kurserna A och B. Vissa elever inom dessa kurser omfattas av utbildningsplikten. Andra elever, som inte omfattas av utbildningsplikten, kan ändå ha samma behov av mer utbildning som den elev som omfattas av utbild- ningsplikt. Det kan handla om elever som saknar arbete och där det kan antas att övergången till annan utbildning och deras etablering i arbets- och samhällslivet kan påskyndas av en utökad undervisningstid. Stödåtgärder och andra insatser för att öka elevers möjlighet att nå utbildningsmålen Utbildningsanordnaren ska möta elevers olika behov och förutsätt- ningar t.ex. genom att anpassa undervisningen efter såväl gruppens som enskilda elevers behov. Stöd och anpassning i undervisningen kan vara särskilt betydelse- fullt för att motivera och hjälpa vissa elever i grupper där genom- strömningen är svag och där individerna i stor utsträckning inte full- följer sfi. Med rätt insatser, exempelvis modersmålsstöd, skulle sfi även i högre grad kunna kombineras med studier i andra ämnen. De elever i sfi som kan ha behov av stöd i undervisningen är främst elever med kort tidigare utbildning och elever med någon form av funktions- nedsättning. Bland de förstnämnda återfinns framför allt kvinnor. I betänkande (SOU 2013:76) anförs att det sanno- likt även finns ett antal elever inom sfi som skulle kunna tillhöra personkretsen för särvux som påbörjar studier inom sfi men avbryter studierna utan att nå målen med utbildningen. Enligt utredningen är det ofta svårt att identifiera dessa individer eftersom det sällan fram- kommer att de har en utvecklingsstörning. Detta problem påtalas också av andra utredningar. Svårigheterna kan bero på traumatiska upplevelser men de kan också handla om att individen har en utveck- I elevens tidigare hemland har kanske inte utvecklings- störningen inneburit något hinder eller så har den av andra skäl inte identifierats. Som har nämnts tidigare förekommer det att det ställs mer eller mindre formella krav på att den sökande till utbildning ska ha genomgått sfi upp till en viss nivå för att få delta i en sökt utbildning. Dessa krav handlar till stor del om dels att individen inte anses ha förutsättningar att kunna genomföra studierna, dels att huvudmannen inte har möj- lighet att erbjuda det stöd och insatser som behövs. Det kan således finnas behov av anpassningar och stöd för att kunna ta emot elever med bristande kunskaper i svenska språket och ge dem förutsättningar att fullfölja utbildningen. Kommuner gör i vissa fall en korrekt bedömning av att en individ saknar förutsättningar att tillgodogöra sig en utbildning på grund av bristande kunskaper i svenska språket. I dessa fall bör dock kommu- nerna tillsammans med individen planera för hur en individ kan bli behörig till utbildningen och erbjuda de utbildningsinsatser som krävs. Detta ska kommunerna göra inom ramen för deras skyldighet att erbjuda studie- och yrkesvägledning (20 kap. 10 a och 30 §§ skol- lagen), skyldigheten att ta fram och vid behov revidera en individuell studieplan (20 kap. 8 § skollagen och 2 kap. 16 § förordningen om vuxenutbildning) och skyldigheten att aktivt verka för individer att delta i utbildning (20 kap. 10 och 17 §§ skollagen). •utreda om en utökning av den garanterade undervisningstiden inom sfi, främst i kurs A och B, kan påskynda genomströmningen och övergången till andra utbildningar, •vid behov lämna förslag om att den garanterad utbildningstiden i sfi ska utökas för vissa elever, •undersöka hur stödåtgärder och andra insatser kan användas för att elever, såväl kvinnor som män, ska nå målen med utbildning och i högre grad kunna kombinera sfi med annan vuxenutbildning, •undersöka och vid behov rekommendera hur kommunerna kan arbeta för att vuxna med bristande kunskaper i svenska språket ska kunna delta i och fullfölja utbildning i komvux på grundläggande och gymnasial nivå, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Brist på behöriga lärare kräver andra lösningar Som har konstaterats råder det stor brist på behöriga lärare inom sfi, liksom i nästan hela skolväsendet. Regeringen har satsat på en utbyggnad av lärar- och förskollärarutbildningarna och på fler vägar in i dessa yrken, men prognoserna visar att en utökad lärar- utbildning inte är tillräcklig för att lösa bristen. prognos –2031, som överlämnades till regeringen , visar att det behövs fler nybörjare på lärarutbildningarna för att nå det mål om behöriga lärare som anser är optimalt. Även med en markant höjning av lärarutbildningarnas examensfre- kvenser skulle examinationsbehovet inte kunna mötas utan andelen behöriga lärare riskerar snarare att gradvis sjunka. Antalet lärare som är har ökat. På kort sikt kan lärar- bristen lindras om fler lärare arbetar längre upp i åldrarna. var drygt 5 500 av lärarna, eller , i dessa åldrar. har antalet mer än fördubblats. I vissa verksamhetsformer utgör äldre lärare en större del. Det gäller t.ex. komvux och sfi där av lärarna var eller äldre. En utökning av undervisningstiden inom sfi kan vara motiverad men bidrar till ett ytterligare ökat behov av lärare. Lärar- bristen blir större vilket riskerar att urholka kvaliteten i utbildningen. Därför kan även satsningar för att öka kompetensen hos de många obehöriga lärare som undervisar inom sfi övervägas. Det skulle t.ex. kunna handla om kortare kompetenshöjningsinsatser som inte ger be- hörighet men som ger obehöriga lärare kunskaper som hjälper dem att bli bättre i sin uppgift att undervisa inom sfi och möta nyanlända elever utifrån deras behov och förutsättningar. •utreda och föreslå hur kompetensen hos obehöriga lärare inom sfi kan förbättras, och •vid behov lämna författningsförslag. Utredaren ska redogöra för konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren redo- göra för förslagens konsekvenser för internationella åtagan- den och principen om icke-diskriminering. I 14 kap. 3 § regerings- formen anges att en inskränkning i den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetsprövning ska göras under lagstiftnings- processen. Om något av förslagen i betänkandet påverkar den kom- munala självstyrelsen ska därför, utöver förslagets konsekvenser, ock- så de särskilda avvägningar som har lett fram till förslaget redovisas. Utredaren ska också analysera förslagens konsekvenser för behovet av lärarresurser. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta upplysningar från , Statens skol- inspektion, Arbetsförmedlingen och andra myndigheter och organi- sationer som kan vara berörda av de olika sakfrågorna. Utredaren ska även samråda med pågående relevanta offentliga utredningar. Den del av uppdraget som handlar om att föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för ny- anlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare ska redovisas i en promemoria . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (KLIVA) (U 2018:06) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning (dir. 2018:73). Enligt direktiven ska den del av uppdraget som handlar om att före- slå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare redovisas i en promemoria . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Den förstnämnda delen av uppdraget ska inte längre delredovisas utan ska i stället redovisas tillsammans med uppdraget i övrigt . Stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (KLIVA) (U 2018:06) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i upp- drag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxen- utbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning (dir. 2018:73). Enligt direktiven skulle den del av uppdraget som handlar om att föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare, redovisas i en promemoria . Uppdraget i övrigt skulle redovisas . Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv att uppdraget i sin helhet skulle slutredovisas (dir. 2019:3). Den del av uppdraget som handlar om att föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individ- anpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen om etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare ska redovisas i en promemoria . Uppdraget i övrigt ska redovisas . Stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (KLIVA) (U 2018:06) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning (dir. 2018:73). Enligt de ursprungliga direktiven skulle den del av uppdraget som handlar om att föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsat- ser för vissa nyanlända invandrare redovisas i en promemoria . Uppdraget i övrigt skulle redovisas . Regeringen beslutade genom tilläggsdirektiv den 28 feb- ruari 2019 att uppdraget i sin helhet skulle slutredovisas (dir. 2019:3). Regeringen beslutade att den del av uppdraget som handlar om att föreslå hur det kan säkerställas att kommuner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen om etablerings- insatser för vissa nyanlända invandrare skulle redovisas i en promemo- ria . Uppdraget i denna del har redovisats. Upp- draget i övrigt ska enligt tilläggsdirektivet redovisas (dir. 2019:23). Uppdraget ska i stället slutredovisas . Stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk (KLIVA) (U 2018:06) Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning (dir. 2018:73). redovisades i en pro- memoria i enlighet med tilläggsdirektiv (dir. 2019:23) den del av upp- draget som handlar om att föreslå hur det kan säkerställas att kom- muner erbjuder individanpassad utbildning för nyanlända som ska ta del av sfi och annan utbildning enligt förordningen (2017:820) om etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare.