sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — •utsätter både människor och djur för allvarliga hälsorisker, som cancer, fortplantningsstörningar och störningar under fostrets utveckling. omfattas 28 ämnen, bland annat DDT, PFOS och SCCP. Det är ämnen som bland annat används i flamskyddsmedel, bekämp- ningsmedel och impregneringsmedel.34 I förordningen finns en sär- skild bestämmelse om avfallshantering, som anger att producenter och innehavare av avfall ska göra rimliga ansträngningar för att, när så är möjligt, förhindra att avfallet förorenas med ämnena. Avfall som består av, innehåller eller förorenats med angivna ämnen, ska 32Kemikalieinspektionen (2016). Fakta – Tillstånd i Reach för särskilt farliga ämnen. Se även Kemikalieinspektionen, underlag till utredningen, . 33Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av om lång- livade organiska föroreningar och om ändring av direktiv /117/EEG (EUT L 158, 30.4.2004, s. 7, Celex 32004R0850). 34Kemikalieinspektionen (2016). Fakta –Kemikaliekrav i POPs-förordningen. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam bortskaffas eller återvinnas utan oskäligt dröjsmål. Det ska ske på sådant sätt att det garanterar att långlivade organiska föroreningar förstörs eller omvandlas på ett irreversibelt sätt. Detta krav på irrever- sibel destruktion inträder när innehållet av ämnen i ett avfall tangerar eller överskrider den angivna koncentrationsgränsen. För exempelvis DDT är nivån /kilo. Bortskaffnings- eller återvinningsmetoder som kan leda till att ämnen återvinns, återanvänds, återtas eller ma- terialåtervinns ska vara förbjudna. Det finns dock möjlighet till undantag från kravet på irreversibel destruktion. Det gäller bland annat för vissa avfallstyper och om koncentrationsnivåerna inte över- skrids. vägledning för ökad och säker materialåter- anger att avfall som innehåller särskilt farliga ämnen på kan- didatförteckningen och långlivade organiska föroreningar (POP) inte bör återvinnas, så vida inte dessa ämnen först sorteras bort eller separeras från avfallet. Det anges vidare att avfall som består av sär- skilt värdefulla material kan återvinnas under strikt kontroll, trots visst innehåll av särskilt farliga ämnen. Exempel som nämns är avfall som innehåller näringsämnen, som slam från reningsverk. Spridning av avloppsslam på kan vara en kostnads- och resurseffektiv återvinningslösning. Innehållet av oönskade ämnen begränsar möjlig- heterna, men förebyggande arbete har visat sig framgångsrikt för att kunna utöka potentialen.35 Inom vattenförvaltningen fastställs en strategi mot förorening av vatten. I direktivet om miljökvalitetsnormer (även kallat prioämnes- direktivet)36 fastställs miljökvalitetsnormer för runt 50 prioriterade ämnen och åtta andra förorenande ämnen som är utvalda för åtgärder inom EU för att förhindra förorening av ytvatten. Ämnena är valda för att de utgör en risk för ytvattenmiljön och/eller finns uppmätta i ytvattnen inom EU. Om miljökvalitetsnormerna överskrids upp- nås inte god kemisk status i ytvattenförekomsten och åtgärder måste vidtas. 35Naturvårdsverket (2017). Giftfria och resurseffektiva kretslopp – vägledning för ökad och säker materialåtervinning, . 36Europaparlamentets och rådets direktiv /105/EG av om miljö- kvalitetsnormer inom vattenpolitikens område och ändring och senare upphävande av rådets direktiv /176/EEG, 83/513/EEG, 84/156/EEG, 84/491/EEG och 86/280/EEG, samt om ändring av och rådets direktiv /60/EG (EUT L 348, 24.12.2008, s. 84, Celex 32008L0105). Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam Förekomsten av farliga ämnen och patogener i avloppsslam som sprids på produktiv jordbruksmark eller på annat sätt används på mark kan innebära risker för hälsa och miljö. Sådana risker kan t.ex. relateras till om grödor som odlas på slamgödslade arealer tar upp oönskade ämnen eller om det kan förekomma höga halter av farliga ämnen i anläggningsjord som används nära bebyggelse eller vattendrag. Rikt- eller gränsvärden sätts för att markera sådana halter av vissa ämnen som inte ska överskridas utifrån hälso- eller miljöperspektiv. Sådana gränsvärden bör sättas främst utifrån vetenskaplig grund och de faror och risker ett ämne och dess spridningsvägar kan innebära, snarare än att olika materials ursprung påverkar gränssättningen. Kemikalieinspektionen har påtalat detta och att det i praktiken kan ställas olika krav på olika typer av material, som nytillverkade jäm- fört med återvunna. Mineralgödsel har således ett högre gränsvärde för kadmium per kilo fosfor (100 mg37) jämfört med om gödsling sker med avloppsslam ().38 Gränsvärdessättning skiljer sig också åt mellan stallgödsel och slam, där gränsvärden för stallgödsel saknas. Bakgrunden är att stallgödsel till övervägande del anses svara för en cirkulation inom den aktuella gården. Avloppsslam cirkulerar det slam som finns i maten men tillför även kadmium från andra av- loppsflöden. Önskemål om en sänkning av gränsvärdet för kadmium i gödselmedel från utvunnet eller kemiskt framställt mineraliskt material har framförts av men inte accepterats av Kom- missionen, då det inte bedömdes bygga på tillräckliga vetenskapliga belägg. Frågan styrs genom EU:s harmoniserade regler om gödsel- produkter.39 redovisade i samband med regeringsuppdraget om hållbar återföring av fosfor 2013 kända halter av föroreningar i olika avfalls- och avfallsfraktioner. Det konstateras att en del av de ämnen som förekommer i dessa fraktioner är naturligt förekom- mande, medan andra skapats och tillförts av människan. 37Detta utgör ett gammalt svenskt gränsvärde för kadmium, där undantag från EU:s gräns- värde medgavs. I praktiken är halten dock mycket lägre. 38Kemikalieinspektionen (2016). Vägen till giftfria och resurseffektiva kretslopp. Rapport 7116, s. 29. 39Kommissionens beslut av om de nationella bestämmelser om högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel som anmält i enlighet med artikel 114.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, C(2012) 7177 final. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam sprung kan de bli föroreningar då de förekommer i större mängd eller på fel plats.40 kartläggning av förekomsten av metaller och organiska ämnen i avlopps och avfallsfraktioner byggde på en littera- turstudie som genomfördes som ett uppdrag till WSP Environmental41 samt genomgång av de övriga skriftliga källor som då var tillgängliga. bedömning var att nyttjandet av avloppsslam på med lämpligt satta gränsvärden inte innebar för höga risker för hälsa och miljö, utgångspunkter som diskuterades i bland annat den efterföljande remisshanteringen. Ytterligare studier publicerades som följde. genomförde 2015 i samverkan med ett antal va-aktörer en omfattande livscykelanalys, LCA, av slamhan- tering med fosforåterföring som följd av förslagen från Naturvårds- verket.42 Analysen inriktades främst mot den miljöpåverkan olika alternativ innebar men innehöll även vissa resultat där data från LCA kombinerades med en kvantitativ riskbedömning för humanhälsa vid slamanvändning i jordbruk. De resultat som modellarbetet resul- terade i pekade på att de potentiellt viktigaste hälsopåverkande fak- torerna sannolikt var metallförekomst, följt av patogenrisk. Därefter följde organiska föroreningar och andra miljöpåverkanskategorier.43 Den nu aktuella utredningen tar som tidigare framgått sin ut- gångspunkt i dessa tidigare arbeten inklusive analyser som gjorts i vissa andra nordiska och europeiska länder. En svensk sammanfatt- ning av kunskapsläget gjordes 2013 med inriktning på hälsorisker som följd av slamspridning till åkermark.44 Vidare refereras till kom- pletterande och mer aktuella källor som finns tillgängliga . Det gäller bland annat data om miljögifter och metaller insamlade inom nationell och regional svensk miljö- övervakning45, svenska analyser kring långliggande slamspridning46, 40Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor – redovisning av ett uppdrag från regeringen. Rapport 6580, s. 50 ff. 41Frankii, S. och Sternbeck, J. (2013). Förekomst av föroreningar i olika avlopps- och avfallsfraktioner som är relevanta för fosforåterföring. WSP Environmental, . 42Svanström, M. m.fl. (2016). Livscykelanalys av slamhantering med fosforåterföring. Svenskt Vatten Utveckling, Rapport 2016-13. 43Ibid, s. 57. 44Arbets- och miljömedicin, USÖ (2013). Sammanfattning av kunskapsläget kring hälsorisker med slamspridning på . 45IVL , Miljögifter och metaller i biologiskt material (ej människa) samt Screening av miljögifter (slam). 46Bland annat artiklar av , G., m.fl. (2013–2018) samt studier publicerade av Hus- hållningssällskapet (2015). Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam läkemedelsrester och antibiotikaresistens, en på utredningens upp- drag uppdaterad förstudie kring organiska föreningar i avloppsslam47, sammanställningar från den europeiska fosforplattformen, det svenska samt europeiska och nationella kunskapssam- manställningar kring mikroplaster. Utredningen har också tillfört information från diskussioner med utredningens experter och ansva- riga myndigheter inom området. Miljöövervakning bedrivs på nationell, regional och nivå. Underlag från miljöövervakningen används i skiftande sammanhang. Övervakningen gör det möjligt att följa effekterna av arbetet mot miljökvalitetsmålen och för att bedöma verkningar av generella och mer riktade åtgärder. Ytterligare en viktig funktion hos miljööver- vakningen är att bidra till att nya miljörisker kan identifieras. Miljö- övervakningen har varit föremål för översyn, vilket resul- terat i förslag om anpassade uppgifter och organisation. Liksom i tidigare granskningar utpekas ytterligare behov men även vikten av ökad tydlighet i ansvarsroller samt förbättrad samordning och effek- tivisering.48 Miljöövervakningens data utgör ett viktigt komplement till den provtagning som sker inom bland annat va-huvudmännens verksam- heter med dricksvattenproduktion och avloppsrening. Betydande provtagning utöver krav i tillstånd från miljömyndigheter sker bland annat som ett led i uppströmsarbetet av de reningsverk som Revaq- certifierats. Inom miljöövervakningen tas prover inom pro- gramområdet för Miljögiftsamordning av avloppsslam och utgående vatten från nio kommunala reningsverk. Mätningarna omfattar många metaller och organiska ämnen och används inom uppföljningen av miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.49 Flera länsstyrelser deltar med regionala program i liknande aktiviteter. Behoven av kompletterande övervakning och provtagning är i vissa avseenden fortsatt betydande, men får vägas mot de kostnader som detta skulle innebära. 47Kemakta (2018). Förstudie inför kunskapsöversikt om organiska miljö- och hälsofarliga ämnen i avloppsslam, . 49Ibid., s. 120 ff. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam Då det gäller avloppsslam och de halter av föroreningar som slam- spridning kan medverka till, är det betydelsefullt att detta kan följas . Vid övervakning av odlingslandskapet och landmiljöer finns en rad berörda myndigheter utöver och länsstyrel- serna, som , och lantbruks- universitet, dessutom verksamhetsutövare inom jord- och skogsbruk. Den nationella miljöövervakningen av odlingslandskapet omfattar inventering av jordbruksmark inom programmet och övervak- ning av effekter på miljön av jordbrukets bedrivande, inriktning och omfattning. På regional nivå bedriver flera länsstyrelser egen över- vakning av odlingslandskap och bekämpningsmedel.50 Läckaget av växtnäringsämnen som fosfor och kväve från jordbruksmark följs med särskilda övervakningsinsatser, liksom läckaget av växtskydds- medel till yt- och grundvatten. Viss övervakning sker vidare beträf- fande tillståndet i den svenska åkermarken och grödors kvalitet vid 2 000 fasta provplatser. Det sker inom ramen för det nationella programmet effekter av jordbruksdrift. Analyser sker av metaller som t.ex. kvicksilver, kadmium, bly, koppar, zink och arsenik. Däremot ingår inte organiska miljögifter som bekämpningsmedel, flamskydds- medel eller högfluorerade ämnen (PFAS).51 har det påbörjats en revision av hela programområdet jordbruksmark med hjälp av bland annat danska forskare. Ytterligare övervakningsinsatser som speglar utvecklingen i odlingslandskapet inriktas mot diversitet och utvecklingen av biologisk mångfald . Åtgärder som kan leda till väsentliga förändringar i naturmiljön inom jordbruket eller skogen är i vissa fall anmälnings- eller till- ståndspliktigt, vilket t.ex. kan gälla vissa typer av skogsgödsling.52 Punktkällor för skadliga ämnen är ofta väl kända. Miljöövervak- ningen uppmärksammar även kopplingen mellan land- och vattenmiljö då det gäller mer diffusa utsläpp av näringsämnen, bekämpnings- medel och metaller från jord och skog. Jordbruket orsakar bety- dande diffusa utsläpp av växtnäringsämnen till vatten. Kunskapen om påverkan på t.ex. grundvattnet är särskilt eftersatt, vilket påtalats av bland andra SGU samt tidigare vattenrelaterade utredningar.53 Möjligheterna att upptäcka nya miljögifter med stöd av landmiljö- övervakningen bedöms som begränsade. 50Ibid., s. 175 f. 51Ibid., s. 179 f. 52Ibid., s. 192. 53Ibid., s. 214, samt bl.a. SOU 2016:32. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam efterlyser därför forskning för utveckling av ny teknik för provtagning och analys, t.ex. sensorer för olika föroreningar. Forskning behövs också kring hälsorelaterad miljöövervakning, som metoder för scree- ning och biomarkörer.54 Ytterligare aspekter på miljöövervakning med koppling till sprid- ning av slam samt andra gödselmedel gäller övervakningen av växt- näringsförluster från åkermarken. Det är av viss betydelse då det gäl- ler bedömning av slamgödslade åkrar i förhållande till marker med annan typ av gödsling, men ligger utanför detta kapitels inriktning på risker för hälsa och miljö. I följande avsnitt behandlas en rad ämnen och företeelser som bedömts relevanta för faro- och riskbedömningar kopplat till hante- ring och spridning av avloppsslam. Omfattande vetenskapliga studier kring metallers effekter på hälsa och miljö har publicerats. Utredningen hänvisar i dessa avseenden främst till kunskapssammanställningar som gjorts i andra samman- hang. Bland annat anges från en allmän farokarak- terisering för ett antal tungmetaller som stöd för den kommunala livsmedelskontrollen. Metallerna kan påträffas i livsmedel men även i avloppsslam.55 Det tidigare kunskapsunderlag som hade som grund för sina förslag kring avloppsslam 2013, pekade även på att andra avfallsfraktioner, som stallgödsel, livsmedelsavfall och andra komposterade eller rötade organiska avfall kan innehålla oöns- kade halter av metaller. Det konstaterades att slam inte självklart var den fraktion som visade högst metallhalter då data presenterades normaliserat mot förekomst av fosfor.56 Dagens kunskapsnivå kring förorenande tungmetaller i avloppsslam är generellt sett väl utvecklad. Metallerna är identifierade, hälso- och miljörisker dokumenterade och viss löpande övervakning etablerad, 54SOU 2019:22, s. 486. 55Livsmedelsverket (2018). Stödjande instruktion för livsmedelskontrollen, . 56Sternbeck m.fl. (2013), Riskbedömning av fosforrika fraktioner vid återförsel till åker- och skogsmark samt vid anläggande av etableringsskikt, Förekomst av föroreningar i olika av- lopps- och avfallsfraktioner som är relevanta för fosforåterföring, samt Upptag i växter och effekter på markorganismer vid återföring av fosfor – litteraturstudie. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam vilket dagens regelverk bidragit till. finns ännu okunskap i vissa avseenden, t.ex. då det gäller hur olika metaller och andra grundämnen rör sig nedåt i marken och urlakningen till grundvatten. Det är t.ex. osäkert om ädelmetaller ackumuleras i jord på det sätt som tidigare antagits, liksom hälsoeffekterna av exponering.57 Viss teknikutveckling pågår också, som kan skapa nya för- utsättningar då det gäller att minska förekomsten av oönskade metaller i avloppsslam. Behandling av slam med mikrovågor rappor- teras t.ex. som en möjlig framtida metod att kostnads- effektivt avlägsna tungmetaller ur slam.58 lämnade i sin redovisning 201359 visst underlag beträffande hälso- och miljörisker kopplade till metaller och lågrisk- nivåer som kunde beräknas för hälsa, marklevande organismer och ytvatten. beräknade med viss metodik även s.k. riskkvoter för olika halter av metaller.60 Experimentella studier visar att metaller kan tas upp från jord till grödor. för- slag till gränsvärden för metaller grundade sig på att halterna inte långsiktigt borde öka i jordbruksmarken, balans skulle råda mellan bort- och tillförsel. En aktuell finsk riskanalys kring spridning av avloppsslam omfat- tade bland annat skadliga förekomster av metaller. Hälsoriskerna bedömdes som låga, främst påtalades i stället potentiella risker för organiska ämnen, t.ex. i samband med nyttjandet av anläggningsjord baserad på avloppsslam.61 57Bengtsson, G., underlag till utredningen, . Se även , G. (2015), Metals leak from tilled soil in a century–A review, J. Agr. Sci., 7(12)15–49, samt , G. (2019), Hypothetical thresholds for effects of platinum group elements, Env. Poll., 8(1)39–53. 58Li, S. et al. (2019). Microwave-induced heavy metal removal from dewatered biosolids for cost-effective composting. J. Cleaner Prod. 241, , 118342. Se även , dec. 59Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor. 60Lågrisknivåer innebär haltnivåer över vilka risken för effekter inte kan accepteras. Lågrisk- nivå anges av , , som då exponering under en livstid teoretsikt beräknas innbära att en på 100 000 drabbas av cancer. Se även Sternbeck m.fl. (2013), Riskbedömning av fosforrika fraktioner vid återförsel till åker- och skogsmark samt vid anläggande av etableringsskikt, samt Upptag i växter och effekter på markorganismer vid återföring av fosfor Rapporterna låg till grund för bedömningar 2013. 61Vieno, N. m.fl. (2018). Puhdistamolietteiden sisältämien haitta-aineiden aiheuttamat riskit lannoitekäytössä. Luonnonvarakeskus, , , 58/2018. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam Kort information lämnas nedan kring särskilt uppmärksammade metaller och risker kopplade till exponering, bland annat genom av- loppsslam. Negativa hälsoeffekter av blyexponering är kända sedan antiken. Bly och blyföreningar tas lätt upp i människokroppen och kan leda till fosterskador, njurskador och bestående effekter på centrala nervsys- temet, t.ex. i form av intellektuell nivåsänkning. Små barn är särskilt känsliga. Det finns inte någon viss gräns för när bly kan ge effekter. Safety Authority, EFSA, angav 2010 viss blodbly- halt som förknippat med intellektuell kapacitetssänkning. Natur- vårdsverket hänvisade till detta samt konstaterade med stöd av sin underlagsrapportering att hälften av de svenska barnen då hade motsvarande halter av bly i blodet. Striktare gränsvärden för bly förordades.62 De negativa hälsoeffekterna för bly har allmänt sett lett till gränsvärden för bly i livsmedel och dricksvatten. Bly bedöms också kunna ge skadliga effekter på mark- och vattenlevande orga- nismer. Metallen pekas ut som särskilt farligt ämne i miljökvalitets- målet Giftfri miljö, utgör ett prioriterat ämne under Vattendirek- tivet och på kandidatförteckningen i Reach. Förekomsten av bly har historiskt haft en lång rad användnings- områden, t.ex. i rörledningar, hagel, batterier och som skyddsmaterial för röntgenstrålning. Det innebär också förhållandevis höga halter i åker- och andra marker. Under de senaste 30–40 åren har blyhalterna minskat i miljön, till stor del som följd av förändrade fordonsbränslen. För slam konstateras sjunkande nivåer, bland annat genom förbättrat uppströmsarbete. Blybelastning via livsmedel gäller främst spann- målsprodukter, frukt och grönsaker, men även skaldjur, vissa svam- par och viltkött (om blyhaltig ammunition använts).63 Se även EFSA. 63Livsmedelsverket (2018). Stödjande instruktion för livsmedelskontrollen, . Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam En av de metaller som tilldragit sig störst intresse då det gäller risker som följd av spridning av förorenat slam är kadmium (Cd). Kadmium förekommer naturligt i berggrund och mark, saknar livsnödvändiga funktioner, i höga halter är metallen giftig för allt liv. Kadmium binder till svavelföreningar och hämmar därför funktionen för vissa enzymer. Luftföroreningar och kadmiumhaltig gödsel tillför metal- len till odlingsmark. Huvudsaklig exponering för kadmium i är därför genom föda och tobaksvaror. Kadmium lagras i lever och njurar, utsöndring sker långsamt med en halveringstid (främst via urin). Vid för högt upptag påverkas njurar och skelett med ökad risk för benskörhet och frakturer. Den svenska kadmium- belastningen i njurar bedöms genomsnittlig högre bland annat rökare. De bedöms få i sig ungefär dubbelt så mycket kadmium som icke- rökare genom inhalation av röken. Absorbtionen i kroppen är dålig, merparten av intaget kadmium avgår med avföringen. Kadmium klassas även som cancerframkallande. Kadmium pekas ut som särskilt farligt ämne i miljökvalitetsmålet Giftfri miljö, utgör ett prioriterat ämne under vattendirektivet och på kandidatförteckningen i Reach. Den europeiska livsmedelsmyn- digheten EFSA angav i sin rekommendation 2009 att tillåtet vecko- intag för kadmium borde sänkas från 7 till per kilo kroppsvikt.66 Även den svenska Kemikalieinspektionen angav att kadmiumexponeringen behövde minska, eftersom delar av befolkningen hade kadmiumhalter i urin som låg vid eller över de nivåer som kunde relateras till påverkan på skelett och njurar. Frek- av benskörhet och frakturer angavs som hög i , och jämfört med övriga . Det innebar ett lidande för dem som drabbades av benskörhet och frakturer och innebar dess- utom en stor samhällsekonomisk kostnad. Kemikalieinspektionen angav vidare att det fanns behov av att väsentligt sänka det svenska gränsvärdet.67 Den sänkning av gränsvärdet som ansökt om 2011 beträffande gödselprodukter, avvisades dock av kommissionen 64Sällsten, G. och Barregård, L. (2014). Tungmetaller förtjänar fortsatt vaksamhet. 65Livsmedelsverket (2018). Stödjande instruktion för livsmedelskontrollen, 66EFSA (2009). 980, 1–139. 67Kemikalieinspektionen (2011). Kadmiumhalten måste minska – för folkhälsans skull. En riskbedömning av kadmium med mineralgödsel i fokus. Rapport 1, s. 6. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam då tillräckliga vetenskapliga belägg saknades. Frågan berörs ytterligare nedan. Kadmiumutsläppen i har successivt minskat till följd av medvetna insatser och utfasning av metallen ur produktion och pro- dukter. Kadmiumhalterna i markens ytskikt ligger förhållandevis lågt i relation till många andra länder i Europa.68 av de svenska jordarna bedömdes dock för ett tiotal år sedan ha kad- miumhalter över det gränsvärde som medgav spridning av avlopps- slam.69 Mätdata tyder på att kadmiumhalterna i svenska jordar nu minskar och att ingen ytterligare ökning av kadmiumhalten skett de senaste cirka 30 åren.70 Matjordslagret i svenska jordar innehåller kadmium per hektar, där atmosfäriskt nedfall och urlakning har ungefärligt samma omfattning.71 används kadmium bland annat i konstnärsfärger, där trots insatser inte lyckats åstadkomma önskvärda EU-rest- riktioner.72 Vissa importerade livsmedel, t.ex. ris och grönsaker, innehåller förhöjda halter av kadmium. Då det gäller ris kan även problem med förhöjda halter av arsenik förekomma. Betydelsen av importerade livsmedel samt importfoder påverkar kadmiumnivåerna i befolkningen, omfattningen har dock inte tydliggjorts. Halterna av kadmium är allmänt sett förhöjda i svenska åkermarker jämfört med ett önskat tillstånd. Även vissa typer av svenska livsmedel uppvisar därför förhöjda halter. Det gäller främst spannmål, rotfrukter och grönsaker, varför det är angeläget att minska odlingsmarkernas hal- ter av kadmium.