sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — Bland dem som vistats mindre än i var av kvinnorna och av männen trångbodda. Möjligheten att ordna eget boende bidrar till detta; för nyanlända med mycket begränsade nät- verk kan alternativet till att bo trångt med släkt eller bekanta vara att inte få någon egen bostad över huvud taget. Minst trångbodda är in- rikes födda med minst en inrikes född förälder: 2 procent.103 Enligt SCB:s rapport om integrationsläget är utrikes födda och per- soner med utländsk bakgrund överrepresenterade bland dem som har låg ekonomisk standard, mätt som av medianen. Bland dem i åldern 30–hade närmare hälften av utomeuropeiskt födda som varit mindre än i en sådan ekonomisk stan- dard.104 Även andelen i gruppen som har ekonomiska problem105 är hög; det är 4 gånger vanligare än i hela befolkningen (). Ekonomisk utsatthet i barndomen, ”barnfattigdom”, är särskilt all- varlig, eftersom den inverkar på livschanserna. av barn är födda utomlands, och har utländsk bakgrund.106 Enligt SCB:s rapport om uppväxtvillkoren för barn med utländsk bakgrund tillhör av de utrikes födda barnen hushållen med de lägsta inkomsterna. För inrikes födda barn med utländsk bakgrund var det , och bland barn med 101Se vidare avsnitt 12.2. 102Boverket (2018 a). 103SCB (2019 a), s. 57–58. 104SCB (2019 a), s. 46. Andelen varierar över åldersgrupperna. Åldersgruppen 30–har lägst andel med låg ekonomisk standard, eftersom flest arbetar i den gruppen. Andelen varierar också med olika bakgrund; utomeuropéer har lägre ekonomisk standard än de som är födda i . 105Ekonomiska problem definieras som att den svarande låtit bli att betala räkningar till följda av ekonomiska svårigheter (SCB 2019 b). 106SCB (2020 c). Utländsk bakgrund definieras här som inrikes fött barn med två utrikes födda föräldrar. Invandring, mottagande och integration svensk bakgrund var det ,107 se diagram 13.5. Jämfört med 2014 hade andelen inrikes födda barn med utländsk bakgrund mins- kat i den lägsta kvintilen. För barn med utländsk bakgrund varierar familjens inkomstnivå framför allt med hur länge föräldrarna har bott i och av vilken orsak de invandrat. av utrikes födda barn till flyktinginvandrare återfinns i den lägsta kvintilen.108 Figur 13.5 Familjens inkomstnivå (kvintiler) för barn 0–, 2018 Olika bakgrund jämfört med samtliga Inrikes födda, utl bakgrund Källa: SCB 2020:3, diagram 8. Föräldrars brist på arbete är den största källan till ekonomisk ut- satthet. Utöver själva försörjningen är det också normerande för barn att se sin mamma och pappa gå till arbetet eller studier. hade nära var femte barn en mamma som var arbetslös eller stod utanför arbetskraften (6 resp. ).109 Utrikes födda kvinnor är överrepresenterade i båda dessa kategorier. 108Ibid, s. 20–21. 109SCB: Barn- och familjestatistik: föräldrars sysselsättning, uppgifter . Invandring, mottagande och integration 13.4.6Självrapporterad integration och värderingar Subjektiv integration – att känna sig hemma, delaktig och stolt Enligt SCB:s (2019 a) beskrivning av integrationsläget i finns det inga statistiskt säkerställda skillnader mellan dem som har ut- ländsk bakgrund och dem som är födda i när det gäller an- delen som känner sig delaktiga i samhället och är lyckliga. Också enligt forskning baserad på World Values Survey känner sig de flesta migranter sig som hemma i , identifierar sig med landet och känner stolthet över sitt nya land.110 Där visas dock att det finns ett bestående könsgap, som innebär att män rapporterar en högre sub- jektiv integration (mätt på detta sätt). En hypotes är att det kan för- av att situationen för män som familjeförsörjare förbättras för många som kommer till . För kvinnor, som oftast tar hand om hemmet, barn och äldre släktingar, ändras situationen mindre.111 Även om värderingar är något subjektivt, kan de beskrivas som gemensamma normsystem på gruppnivå, exempelvis inom socio- ekonomiska grupper. Även på landnivå kan man tala om gemen- samma samhälleliga normer. Inglehart och Welzel (2005) kartlägger världens länder efter dess värderingar längs två skalor: sekulära – religiösa värderingar respektive frihetliga – patriarkala värderingar.112 och övriga uppvisar de mest sekulära och frihetliga samhälleliga värderingarna av alla undersökta länder. Dessa vär- deringar avspeglas bland annat i den nordiska välfärdsmodellen (be- skriven på annan plats i betänkandet). På ett liknande sätt kopplar Inglehart och (2003) länders könsnormer till samhällets tek- niska och ekonomiska utveckling.113 Där framkommer att befolkning har bland de mest jämställda könsnormerna i världen. Flera av stora migrantgrupper kommer från länder där normerna är betydligt mer könskonservativa. 110Norris & Puranen (2020, forthcoming). 112Inglehart & Welzel (2005). Boken beskriver hur utvecklingen av länders värderingar kan förklaras av deras ländernas grundläggande förhållanden och utveckling. 113Inglehart & (2003). Invandring, mottagande och integration Enligt tidigare undersökningar anpassar sig migranters värder- ingar till det nya hemlandets. Enligt undersökningarna ligger de unge- fär mittemellan det gamla hemlandets och det nya hemlandets.114 Detta bekräftas också i den svenska vågen av Migrant Values Survey. Migranternas värderingar på olika områden visar sig dock vara olika benägna att ändras i det nya landet. Områden där migranternas vär- deringar inte ändras lika mycket och därmed i genomsnitt skiljer sig mer från de inrikes föddas är kvinnors rättigheter (exempelvis skils- mässa och abort) respektive barns rättigheter (barnaga, könsstymp- ning, val av utbildning, fritid, partner osv. En extrem yttring av religiösa och patriarkala värderingar är så kallat hedersrelaterade normer, vilka är de som ändrats minst hos migranterna i Sverige.116 Hedersnormerna handlar om att upprätthålla en grupps, till exempel en familjs, släkts eller lands- mäns, heder genom att begränsa framför allt kvinnors och flickors sexuella handlingsfrihet, fri- och rättigheter. Hedersrelaterat våld och förtryck117 omfattar barn- och tvångsgifte, könsstympning och i extremfallet mord, men även vardagliga begränsningar som att inte få välja kläder, utbildning eller umgänge. Om en flicka eller kvinna bryter mot hedersreglerna, måste hedern återupprättas genom att familjemedlemmar eller släktingar bestraffar henne. Hederskulturen medför alltså både kontroll, förtryck och våld mot flickor och kvin- nor. Normerna innebär ett maktsystem där flickor och unga kvinnor befinner sig längst ner. Det faktum att det är hela släkten eller klanen som hävdar hedersnormerna gör att den utsatta blir än mer skydds- lös. Även pojkar och män kan drabbas.118 Långt ifrån alla familjer i med utländsk bakgrund omfattar hedersnormer. För att mäta förekomsten av hedersnormer ställdes i en enkät riktad till samtliga elever i årskurs 9 i kommunala skolor i frågan om familjen förväntade sig att de skulle vänta med sexuellt umgänge tills de gifter sig. Två tredjedelar av alla flickor med två föräldrar födda utanför svarade att detta stämde helt och hållet eller ganska bra. Bland flickor med inrikes födda föräldrar var motsvarande siffra . Bland flickor som med detta mått mätt 114Litteratur refererad i och (2020 forthcoming). Se också avsnitt 5.7. 115Puranen (2019), s. 57 ff. 116Puranen (2019), s. 260. 117Begreppet hedersrelaterat våld och förtryck diskuteras i relation till andra våldsbegrepp i SOU 2015:55, s. 49–54. Stycket bygger på Ghadimi & (2019), s. 17–19. 118SOU 2015:55, s. 89–90. Invandring, mottagande och integration lever under hedersnormer var det vanligt med krav gällande för- äktenskapliga relationer som i stort sett inte förekommer för övriga ungdomar. En femtedel av flickorna kände oro för att inte få be- stämma över sin utbildning, fritid och vänner. Dubbelt så många, , kände oro över att inte få bestämma själva vem de ska gifta sig med. Även pojkar i familjer med hedersnormer var be- gränsade i dessa avseenden. Av de senare uppgav en stor andel att de kommer att tvingas till äktenskap om de blir tillsammans med någon som familjen eller släkten inte accepterar.119 Flickor som lever under hedersnormer rapporterar att de är utsatta för fysiskt, psykiskt och socialt våld signifikant mer än flickor som inte levde med sådana normer.120 En nationell kartläggning visar liknande resultat.121 Problemen för de drabbade skiljer sig väsentligt från annan pro- blematik som samhällets institutioner som förskola, skola, social- tjänst, rättsväsende har mer erfarenhet av. Därför finns en nationell stödtelefon för rådgivning i ärenden rörande hedersrelaterat våld för yrkesverksamma. Erfarenheter från den visar att det ofta rör sig om ärenden där den utsatta är ett barn och med flera förövare såsom föräldrar, syskon och andra släktingar. De professionella har mindre erfarenhet av utredning och insatser i sådana ärenden än exempelvis vuxna utsatta för våld i nära relationer.122 En undersökning inom pekar mot samma slutsats; gärningspersoner dömda för brott som kan härledas till hedersnormer skiljer sig markant från andra dömda.123 Regeringen har antagit en nationell strategi för att förebygga och bekämpa mäns våld mot kvinnor, och i den ingår hedersrelaterat våld och förtryck. Vikten av förebyggande insatser understryks bland annat. Vidare har regeringen tillsatt en utredning som ska lämna för- slag på om och hur hedersbrott kan bli en egen brottsrubricering.124 Däremot var frekvensen sexuellt våld likartad mellan grupperna: 3 respektive 4 pro- cent sade sig ha utsatts, s. 41–42. Pojkar som lever under hedersnormer rapporterar signifikant mer sexuellt våld än andra pojkar: . 121Jernbro och (2018). 122Länsstyrelsen i (2020), s. 15. 123Yourstone m.fl. (2018). 2019:43, Straffansvar för hedersrelaterat våld och förtryck. Invandring, mottagande och integration 13.5Offentliga intäkter och utgifter för flyktinginvandringen Varje människa i ett land bidrar till de offentliga finanserna och till samhällsekonomin med både intäkter och kostnader över sin livstid. I unga och äldre åldrar är man nettomottagare och under arbetsföra år nettoinbetalare till de offentliga finanserna. Beroende på vars och ens olika förutsättningar bidrar människor olika mycket, men i genom- snitt går det i stort sett jämnt upp. Som konstaterades i kapitlets inledning har den utrikesfödda delen av befolkningen en gynnsam åldersprofil, såtillvida att en större andel är i arbetsför ålder än be- folkningen i övrigt. Ruist (2018) har beräknat de offentligfinansiella kostnaderna och intäkterna för flyktinginvandrare och flyktinganhöriga.125 Flyktinginvandrare lever i . Särskilt , då få av dem arbetar, innebär invandringen offentliga kostnader; därefter ökar intäkterna när allt fler kommer i arbete, betalar skatt och bidrar till sin egen försörjning. Baserat på integ- rationsutfallet för tidigare flyktinginvandrare gör Ruist en prognos för flyktinginvandringens långsiktiga påverkan på de offentliga finanserna. Kalkylen bygger på historiska integrationsutfall för olika grupper flyktingar och antagandet att den fortsatta politiken på området kommer att ha samma karaktäristika som den tidigare. En- ligt den beräknas flyktinginvandringen komma att kosta i genom- snitt netto per flykting och år. Som jämförelse var den offentliga sektorns bruttoutgifter per capita och BNP per capita . Flyktinginvandringen kan också medföra dynamiska effekter som är svåra att mäta. På arbetsmarknaden kan de som får arbete antingen tränga undan andra eller möjliggöra att det skapas bättre arbeten för andra.126 Rapporten beräknar att även om flyktinginvandrarnas integra- tionstakt skulle höjas avsevärt, kommer det att kvarstå betydande offentligfinansiella kostnader för flyktinginvandring.127 och (2020) beräknar att det tog 12–innan hälften av de utrikes födda i åldern 20–blivit självförsörjande i 125Ruist (2018). Fortsättningsvis sammantaget benämnda ”flyktinginvandrare”. 126Ruist (2018), s. 65. Invandring, mottagande och integration Sverige.128 Ökade offentliga utgifter är nödvändiga under flykting- invandrarnas etableringsperiod i , men med effektiva integra- tionsinsatser bör fler kunna få arbete fortare, inte minst i bristyrken, så att den demografiska potentialen utnyttjas bättre. Enligt kommissionens mening bör den här typen betraktas som räkneexempel som illustrerar kostnader och effekter av den förda politiken och inte uppfattas som normerande. Liknande kalky- ler kan genomföras för andra grupper vars genomsnittliga produk- tivitet ligger under medelvärdet för befolkningen i stort. Kalkylerna kan dock ha viss relevans för diskussionen om hur åtgärderna ska finansieras; vi återkommer till detta i kapitel 29. Kostnadsfördelning mellan staten och kommunerna Staten ansvarar för kostnaderna för flyktingmottagningen och efter uppehållstillstånd. Den ersätter alltså kommunerna för kostnader i samband med mottagan- det enligt bosättningslagen. När många nyanlända kommit ut i kom- munerna, har kötiden för att kunna skriva in sig i etableringsprogram- met hos Arbetsförmedlingen och därmed få etableringsersättning ökat. krävs försörjningsstöd, och kostnaderna för detta har ökat för berörda kommuner. Även de som inte fått egen försörjning efter de två åren i etableringsprogrammet är hänvisade till försörjningsstöd. Kommunernas utgifter i detta avseende har ökat.129 De utrikes födda som demografisk tillgång Åldersstrukturen bland de utrikes födda är gynnsam och skulle där- för kunna bidra till att mildra en framtida utveckling där allt färre i arbetsför ålder ska försörja allt fler unga och gamla. För det krävs det dock att en större andel kan få arbete och egen försörjning. Arbete och egen försörjning är också något som skyddar individen själv mot olika slags ekonomiska och sociala risker. 128Eklund & (2020). Författarna sätter gränsen för självförsörjning till 4 prisbas- belopp, ungefär i nivå med de bidrag man kan få och under kollektivavtalade minimilöner. 129SKL (2019), s. 28–30. Invandring, mottagande och integration andel av de utrikes födda och särskilt de nyanlända saknar dock de kvalifikationer och färdigheter som behövs på svensk arbetsmark- nad. Det ska vara både en rättighet och skyldighet att skaffa sig så- dana färdigheter så att man kan få ett arbete på svensk arbetsmark- nad. För att lyckas med detta kommer det att krävas ett större och tydligare statligt ansvar, effektiviseringar av mottagandet och eta- bleringen och tydligare samverkansstrukturer samt mer finansiella och reala resurser. Utan sådana åtgärder riskerar man i stället förstärka ojämlikheten med en växande grupp utrikes födda som inte fått reella möjligheter att komma in i samhället och bidra och som i stället kommer att upplevas som en samhällsekonomisk belastning. Enskilda har ett stort eget ansvar, men det nya hemlandet måste bistå, framför allt med ett ordnat och effektivt mottagande i form av behövlig infor- mation, språkundervisning och arbetsmarknadsinsatser, liksom bo- städer. Det är kommissionens bedömning att detta inte kan ske utan ett betydande resurstillskott. Uteblir det, riskerar ojämlikheten att öka till följd av misslyckad integration. Men finansieringen är bara en del av utmaningen. Svårare är att fylla de faktiska behov som uppstår på samhällets olika områden; det saknas bostäder, lärare, gode män, läkare med flera. Såväl när det gäller skolan som arbetsmarknaden och bostaden är det tydligt att det inte finns några enkla lösningar. I stället gäller det att arbeta med ett brett spektrum av åtgärder för att utnyttja alla möjligheter som kan bidra till snabbare integration på de olika samhällsområdena. Ansvarsfördelning mellan staten och kommunerna Det har uppstått ett antal obalanser i relation till flyktinginvand- ringen. Mottagandet är ojämnt fördelat över kommuner, och tillgången till bostäder och goda arbetsmarknadsförutsättningar är också ojämn. Inom skolan råder liknande förhållanden; elever med utländsk bakgrund är koncentrerade till vissa skolor. Det utbildnings- behov som finns hos flyktinginvandrarna ställer omfattande och framgent växande krav på skolan, vuxenutbildningen och arbets- marknadspolitiken. är det inte realistiskt att tro att med statligt finan- sierade integrationsinsatser, ersättning och bostäder kommer att vara Invandring, mottagande och integration tillräckliga för en stor andel av de nyanlända. Många flyktinginvand- rare och deras anhöriga kommer inte att ha kunnat upp- nå en nivå där de kan jämställas med motsvarande grupper inrikes födda, så att samhällets generella system blir ändamålsenliga och till- räckliga. Det har resulterat i ökande kommunala kostnader för för- sörjningsstöd, vilket även nedläggningarna av lokala Arbetsförmed- lingskontor har gjort.130 Detta talar för att staten bör ta ett större finansiellt ansvar och för att få fungerande system på plats, så att den demografiska potentialen hos flyktinginvandrarna kan tas tillvara bättre. Asylmottagningssystemet var ansträngt redan tidigare, och under den stora strömmen av flyktingar under senare halvan av 2015 ut- sattes det för stora påfrestningar. Även om nu har kommit ifatt med den ärendebalans som följde i spåren av flykting- vågen, är väntetiderna i asylsystemet fortfarande långa, och vänte- tider är vanliga. Detta är värdefull tid som skulle kunna användas för att förbereda för framtiden på ett mer konstruktivt sätt än . Mottagandet av asylsökande och av nyanlända invandrare är komplexa system med många offentliga aktörer inblandade, liksom civilsamhället. Effektiviserad asylprövning och mottagning genom centralisering och ärendesortering skulle kunna vara en väg framåt. Asylsökandes rätt att bosätta sig var man vill motiverades av att man menade att det skulle underlätta integra- tionen, men den har skapat problem både i asylsystemet och i kom- muner där många bosatt sig. En gymnasieutbildning ökar sannolikheten för att man ska få ett arbete. har den svenska skolan fått ta emot stora grupper utrikes födda elever som kommer till i högre åldrar. Detta ställer relativt nya krav både på skolan och sedermera på vuxen- 130SKL (2019). Invandring, mottagande och integration utbildningen, dit många som inte klarat av ordinarie skolgång hän- visas. råder brist på kvalificerade lärare, modersmålsstödjare och andra professioner, liksom på ekonomiska resurser och lokaler. Hur nyanlända elever som kommit till efter skolstart tas emot i skolan är viktigt för att skapa jämlika livsvillkor. En grupp med särskilda svårigheter är de som kommit under tonåren, med eller utan föräldrar. Etableringsinsatser och övrig arbetsmarknadspolitik Den aktiva arbetsmarknadspolitiken kan påverka nyanländas och utrikes föddas arbetsmarknadsetablering genom effektiviseringar och förbättringar på flera olika områden inom politiken som leder till små förbättringar i utfallet.131 Det rör sig om insatser för att validera den kompetens som finns från ursprungslandet och att stärka de utrikes föddas utbildning och kvalifikationer. Arbetsgivar- nas efterfrågan på utrikes föddas arbetskraft kan också ökas något, framför allt genom förenklingar och riskreducering i olika slags sub- ventionerade anställningar. Forskning visar också att utrikes födda gynnas mer än andra grupper av arbetsförmedlarens stöd och hjälp, vilket talar för att utökade insatser av den typen för nyanlända och övriga utrikes födda kan vara effektiva. Inom forskningen framhålls också vikten av att tala svenska och av fullgjord gymnasieutbildning för att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden. Både inom gymnasieskolan och vuxenutbildningen finns utbildningar som leder till medelkvalificerade jobb exempelvis inom industrin och välfärdssektorn. Sådana arbeten innebär själv- försörjning i motsats till lågkvalificerade arbeten, där staten måste betala en mellanskillnad i bidrag, antingen till arbetsgivaren eller arbetstagaren, under en lång tid.132 Arbetsförmedlingsfunktionen skulle behöva stärkas för att kunna ge fler inskrivna utrikes födda adekvata insatser. Detta bör påverka aktuella planer på förändringar av organisation och gränssnitt mellan offentlig och privat sfär. Vi återvänder till dessa frågor i kapitel 18. 131Andersson (2019); se även m.fl. (2017). 132Resonemanget hämtat från Sanandaji (2017), s. 308–309. Invandring, mottagande och integration Arbetsmarknadsintegrationen är avhängig av ursprungslandets ut- bildningssystem och arbetsmarknad.133 På samma sätt kan faktiska arbetsdelningsmönster och värderingar om jämställdhet från ur- sprungslandet också påverka arbetsmarknadsintegreringen – takten och slutpunkten – framför allt för kvinnor.134 Det svenska samhället har en viktig uppgift i att leva som man lär och ta emot och stödja kvinnor och män på ett lik- värdigt sätt. Kvinnor och män, oavsett om de är flyktingar eller an- höriga, ska få del av adekvat information om hur det svenska sam- hället fungerar, om rättigheter och skyldigheter och om att såväl kvinnor som män förväntas bidra till sin egen försörjning. Många nyanlända är i familjebildande ålder, och det är vanligt att de får barn i Sverige.135 I praktiken innebär det att mammornas arbetsmarknadsetablering pausas. Det är viktigt att inte förlora mer tid för integrering än nödvändigt på detta. Frågan om tidig och ändamålsenlig samhällsinformation blir allt viktigare, efter- som allt färre nyanlända kvinnor anvisas till Arbetsförmedlingens etableringsprogram. Etableringsinsatserna måste utformas flexibelt nog för att kunna erbjudas även till kvinnor med små barn. Tillgången till förskola och fördelarna med den behöver nå alla föräldrar. Fler unga kvinnor än män med utländsk bakgrund är så kallat ”inaktiva”, det vill säga de varken arbetar eller studerar. För inrikes födda ungdomar är könsskillnaden liten. Många unga med utländsk bakgrund hämmas av hedersrelaterade normsystem, som ibland tar sig repressiva och våldsamma uttryck. Flickor och kvinnor drabbas mest, men även pojkar och män kan drabbas. Det är en viktig jämlikhets- och framtidsfråga att flickor och pojkar med utländsk bakgrund också i praktiken får samma fri- och rättigheter som alla andra. Ett problem i sammanhanget är att kunskap om hedersnor- mer och hedersrelaterat våld och förtryck i offentliga institutioner som skola, socialtjänst och rättsväsende ibland är låg. 133Se t.ex. m.fl. (2017), Ruist (2018), och (2015). 134Exempelvis visar Bredtmann & (2014) och (2018) att kvinnors arbets- kraftsdeltagande i det nya landet återspeglar det i ursprungslandet. Det avtar dock med tiden i det nya landet. 135Liebig & Tronstad (2018). Invandring, mottagande och integration många andra områden är det viktigt att arbeta förebyggande och att brott beivras. Flyktinginvandringen kommer att påverka . Som nämndes ovan finns det stora investeringsbehov som kan kräva omprövningar både inom ett antal sektorer och inom den makroekonomiska politiken. Detta diskuteras närmare i kapitel 29. 14Enskildas rätt gentemot starka ekonomiska intressen En av huvudpunkterna i kommissionens uppdrag är att lägga fram förslag som kan bidra till att stärka enskildas rätt gentemot starka ekonomiska intressen. Formuleringen är abstrakt, men tre tillämp- ningsområden ligger nära till hands: anställdas intressen på arbets- marknaden, konsumenters intressen gentemot producenters och mellanhänders på konsumentmarknaderna och slutligen enskildas resurser, deltagande och inflytande i det politiska systemet. Arbets- marknadens problem behandlades i kapitel 9 och ska därför bara kort rekapituleras här, medan diskussionen om de båda andra om- rådena är ny. Det finns en grundläggande asymmetri mellan arbetsgivare och an- ställda i den meningen att arbetsgivaren i normalfallet disponerar väsentligt mer resurser än anställda. Skillnaden kan vara större eller mindre, beroende på företagsstorlek och andra faktorer. En generell tendens är att denna skillnad har ökat.