sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — I det senare fallet är den inte heller alltid självvald. Det går att analysera segregation utifrån flera olika bakgrunds- variabler men tre olika kategorier av segregation dominerar även om de också ofta hänger ihop. 1.Socioekonomisk segregation, dvs. att personer med olika utbild- ning, inkomst och yrke fysiskt bor och verkar på olika platser. 82Sacerdote (2014). 83Billings, Deming & Rockoff. (2014); (2011). För en samlad bild av den ameri- kanska erfarenheten, se (2019). Att lärares och skolors bidrag till elevens utveckling bara delvis fångas av kunskapsmätningar visas tydligt i (2018b). 84SOU 1992:19, bilaga 9, s. 30. Det utbildningshistoriskt betydelsefulla rättsfallet v. (1954) innebar starten på en omfattande kamp mot skol- segregation i . fick i uppdrag efter domslutet i uppgift att beskriva likvärdigheten (educational equity) i den amerikanska skolan. Colemanrapporten (Equality of Educational Opportunity, 1966) inleds med att konstatera att de flesta barn går i segregerade skolor,”that is, where almost all of their fellow students are of the same racial background as the are” och att “white children are most segregated”, (s. 3). anslag vände därmed del- vis på frågan och visade att segregation är ett relationellt fenomen. Se även Labaree (2010) och (2019). 2.Etnisk segregation, personer med visst ursprung eller viss religion skiljs från andra. 3.Demografisk segregation, när det uppstår skillnader beroende på kön, ålder eller hushållstyp.85 I finns t.ex. tydliga kopplingar mellan etnisk segregation och socioekonomisk segregation. Det är också dessa två som graden av skolsegregation i första hand brukar analyseras utifrån. Ofta brukar då begreppet elevens familjebakgrund användas som förenkling. Regeringen har formulerat ett övergripande mål på området, detta i den nationella strategi för att minska och motverka segrega- tion som presenterades 2018. Det övergripande målet är minskad segregation, jämlika uppväxt- och levnadsvillkor för alla. Fem områ- den prioriteras för att nå målet: boende, utbildning, arbetsmarknad, demokrati och civilsamhälle samt brottslighet vilka alla hänger sam- man och påverkar varandra. Regeringen konstaterar att det inte finns någon enskild insats som kan bryta segregationen utan att det behövs ett brett, långsiktigt, sektorsövergripande arbete från aktörer på flera nivåer för att målet ska nås. För vart och ett av områdena har regeringen presenterat ett delmål samt ett antal insatser som priori- teras. För utbildning är delmålet att skolsegregationen och sambandet mellan elevers socioekonomiska bakgrund och kunskapsresultaten ska minska. Exempel på insatser som regeringen avser att genomföra är insatser för en allsidig social sammansättning av eleverna i skolan och insatser för att höja elevernas resultat och stärka skolans kom- pensatoriska uppdrag.86 4.4.2En bild av skolsegregationen87 Den svenska skolan har blivit alltmer segregerad, såväl socialt som etniskt. figur nedan beskriver ut- vecklingen av elevsorteringen i årskurs 3, 6 och 9 för landets samtliga grundskolor och visar på ett tydligt sätt att sorteringen har ökat över åren. Att de lägre årskurserna har en högre grad av sortering utifrån elevers förutsättningar förklaras av att elever i dessa årskurser oftare 85Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation 2018. 86Regeringens långsiktiga strategi för att minska och motverka segregation 2018. 87Avsnittet bygger, när inte annat anges, på SOU 2019:40. går i mindre skolor i sitt bostadsområde, medan högstadieskolor i högre utsträckning samlar elever från fler bostadsområden vilket bidrar till en mer blandad elevsammansättning. Elever med olika bak- grund möts alltså i allt lägre grad i den svenska skolan. Detta visar också som konstaterar att skolsegregationen ökat det avseende tre variabler som myndigheten studerat: föräldrarnas utbildningsnivå, föräldrarnas inkomst och ett socioeko- nomiskt index. 88 Däremot har skolsegregationen utifrån migrations- bakgrund avtagit eller stabiliserats under samma period.89 Figur 4.5 Elevsortering: andel av den totala variationen av elevers förutsättningar som förklaras av skola LU:s not: Figuren exkluderar asylsökande elever. Figuren bygger på en variansdekomponering som beräknar andelen variation i elevers förväntade betyg som förklaras av vilken skola eleven går på i tre stadier. Källa: SOU 2019:40, s. 61. 88Skolverket (2018a), s. 19. 89Långtidsutredningen skriver: Det är otvetydigt att skillnaderna i elevresultat mellan olika skolor har ökat trendmässigt . Det är också uppenbart att skolor har blivit betydligt mer socialt segregerade , (s. 28). Skolvalet och den växande andelen elever i fristående skolor är en bidragande orsak till den ökade skolsegregationen, och det är fram- för allt elever med goda förutsättningar som går i fristående skolor.90 En betydande del av den ökade skolsegregationen verkar emellertid kunna hänföras till det segregerade boendet. Att reda ut hur stor andel av skolsegregationen som kan hänföras till skolval respektive boendesegregationen är dock svårt – eller till och med omöjligt – eftersom boendeval och skolval påverkar varandra. En möjlighet är att skolval bidrar till minskad boendesegregation eftersom boendet i lägre grad styr skolplaceringen. Å andra sidan finns det både logistiska och sociala fördelar med att bo nära skolan varför vårdnadshavare kan välja att bosätta sig nära skolan även om boendet inte så hårt styr skolplaceringen. Ett segregerande skolval kan då bidra till segregerat boende. Skolvalet kan också öka upp- märksamheten kring skillnader mellan skolor och värdet av att bo nära en skola som uppfattas som attraktiv kan därför ha ökat: både närhetsprincipen som påverkar skolplaceringar i främst skola och ovan nämnda logistiska och sociala skäl innebär att bo- endet har betydelse även med skolval. Vidare tenderar segregation att vara en självförstärkande process vilket gör det närmast omöjligt att identifiera olika faktorers relativa bidrag.91 Boendets genomslag på skolsegregationen gäller, som sagts, särskilt förskoleklassen och tidigare årskurser då eleverna huvudsakligen går i en skola nära hemmet. har boendesegregationen utifrån socioekonomisk och etnisk bak- grund ökat vilket visar att skolsegregationen inte är en fråga som enbart kan hanteras av skolväsendet. Den ökade skolsegregationen avseende observerbara faktorer som föräldrarnas utbildningsnivå och elevernas migrationsbakgrund förklarar huvuddelen av de ökade skol- skillnaderna, men har skolans betydelse ökat även för elever med samma mätbara förutsättningar. Dessa tecken på fallande likvärdighet avseende skolornas kunskapsresultat har diskuterats utförligare i avsnitt 4.2men skolsegregationen kan även i sig ses som ett problem. Det är också viktigt att komma ihåg att även om en skolenhet på pappret har en heterogen sammansättning av elever betyder det inte 90SOU 2019:40, s. 9 f. Se även (2016); (2018a), s. 48. 91En klassisk teoretisk referens om segregationens dynamik är Schelling (1971). För en upp- märksammad empirisk applikation, se Card, . (2008). med nödvändighet att skolan fyller en integrerande funktion. Det kan även inom en skola finnas ett tydligt ”vi och dom förhållande”. En heterogen elevsammansättning ger dock möjlighet till att nå någon form av ömsesidig förståelse genom att elever med olika bakgrund möts och samarbetar. Att även segregationen inom skolorna har ökat parallellt med den ökade segregationen mellan skolor är därför oro- ande.92 Huruvida segregationen mellan och inom skolor är samman- länkade är en intressant och outforskad fråga, men oavsett orsak så är svenska klassrum mer segregerande än de varit på . 4.4.3Skolvalets betydelse för segregation Då ett av utredningens uppdrag är att se över bestämmelserna som styr placering respektive mottagande vid olika skolenheter i syfte att främja en allsidig social sammansättning bland eleverna fördjupar utredningen sig här i just skolvalets betydelse för segregation. Ett syfte med skolvalet var att bryta den starka geografiska kopp- lingen mellan hem och skola som råder när skolplaceringen uteslu- tande baseras på närhetsprincip eller upptagningsområden. Eftersom boendet är starkt socialt segregerat skulle ett ökat inslag av skolval i princip kunna minska den sociala skolsegregationen. Det råder emel- lertid bred konsensus i forskningen om att skolval och en ökad före- komst av fristående skolor bidragit till ökad snarare än minskad social och etnisk segregation i den svenska , vilket också är i linje med de internationella erfarenheterna av skolval.93 Faktum är att en nyligen publicerad forskningsöversikt av internationella erfarenheter visar att skolval alltid, oavsett sammanhang och speci- fika detaljer i skolvalets konstruktion, lett till ökad segregation.94 Skolsegregation uppstår i princip via boendesegregation, de skol- val som vårdnadshavarna gör och den selektion av elever som sko- lorna gör, antingen via direkt elevurval eller via de urvalsgrunder och 92Skolverket (2018a), figur B.4.1. Fenomenet är dock inte nytt. (1983) beskrev fenomenet med vad man kan kalla segregation inom skolans ram . De fann att de olika tillvalen och val av nivåer som fanns på högstadiet i stor utsträckning kom att medföra en socioekonomisk uppdelning av elever under stor del av skoldagen. 93För , se: Bunar (2010a); Bunar (2010b); Östh m.fl. (2013); (2016); Böhlmark, (2016); SOU 2019:40. För den interna- erfarenheten, se t.ex. översikterna i Musset (2012); m.fl. (2013); (2019a). 94Wilson & (2019). skolvalsmekanismer som tillämpas. Att skolval tenderar att bidra till ökad segregation beror med stor sannolikhet åtminstone delvis på vilka preferenser som skolväljande familjer har och hur dessa skiljer sig mellan olika familjetyper.95 Ett inte särskilt överraskande resultat från forskningen kring vilken typ av skolor som familjer föredrar är att en skola nära hemmet uppfattas som viktigt. Att socioekonomisk svaga familjer har starkare preferenser för närhet till skolan begrän- sar möjligheten att via skolval dämpa det segregerade boendets in- verkan på skolsegregationen. Vidare tyder mycket på att skolans elevsammansättning uppfattas som en viktig kvalitetsaspekt och att det finns en tendens för lika att söka lika. Nära relaterat är att famil- jer som tar hänsyn till mätbara skolresultat när de väljer skolor ten- derar att fokusera på den absoluta resultatnivån, snarare än skolornas bidrag till elevernas kunskaper och förmågor (detta diskuteras även i avsnitt 5.4). Eftersom absoluta skillnader i skolresultat i hög grad avspeglar skillnader i skolornas elevsammansättning får detta lik- artade konsekvenser som om familjer väljer skola baserat på skolans elevunderlag. Som diskuteras vidare nedan verkar också preferen- serna för skolor med socioekonomiskt starka elever och skolor med goda resultat vara systematiskt starkare bland familjer som själva är socioekonomiskt starka. En amerikansk studie finner att socioekonomiskt starka familjer är mer benägna att välja skolor med goda studieresultat än socio- ekonomiskt svaga familjer.96 Vidare finner de att familjer har en pre- för elever med samma etniska bakgrund som de egna barnen. En annan amerikansk studie av skolval bland 14-åringar finner också att preferensen för skolor med goda resultat helt verkar förklaras av att familjer söker sig till skolor med studiestarka elever medan ingen hänsyn tas till skolans mervärde.97 En brittisk studie av skolväljande familjer med lågstadieelever finner också att skolans akademiska resultat är viktiga för familjers skolval men att denna preferens är starkare bland socioekonomiskt starka familjer.98 Det framgår också att familjer med stark socioekonomisk ställning är särskilt benägna att välja bort skolor med en stor andel fattiga elever och elever med 95Se studien av och referenserna i Ruijs & Oosterbeek (2019); MacLeod & Urquiola (2019). En svensk översikt finns i Heller Sahlgren & Jordahl (2016). 96Hastings m.fl. (2009). 97Abdulkadiroglu m.fl. (2019). 98Burgess m.fl. (2015). Denna studie kan inte särskilja om preferensen för goda studieresultat kan hänföras till elevsammansättning eller undervisningskvalitet. Socioekonomiskt starka familjer är också mer be- nägna att välja en skola som ligger långt från hemmet. Ett annat resultat i denna studie är att skillnaderna mellan familjer med olika bakgrund delvis kan hänföras till att de helt enkelt har olika skolor i sina respektive närområden. har en lång tradition av skolval. En studie av skol- val bland 12-åriga elever i finner i likhet med andra studier av avstånd till skolan är en viktig faktor bakom skolval och att socioekonomiskt svaga familjer är mindre benägna att välja en skola långt från hemmet.99 Det finns naturligtvis många undantag från detta mönster men en generellt lägre benägenhet bland vissa grupper att söka sig långt bort från hemmet är en kanal genom vilken skolval påverkar de aggregerade segregationsmönstren. Även denna studie finner att skolornas resultat – vilka alltså kan avspegla både elevsammansättning och undervisningens kvalitet – är viktigare för socioekonomiskt starka familjer. Ett intressant resultat är att de finner en preferens för skolor som väljs av elevernas tidigare skol- kamrater. Val av skola sker alltså inte oberoende av den sociala situa- tion som elever och vårdnadshavare befinner sig i. Även en annan holländsk studie finner betydande socioekonomiska skillnader avse- ende vilka skolor som föredras.100 Vidare finner denna studie att sko- lor med specifika religiösa eller pedagogiska inriktningar kan locka till sig socioekonomiskt breda segment som lockas av skolans profil. Även om detta minskar den socioekonomiska selektionen till dessa skolor så kan alltså segregationen öka i andra avseenden. Den internationella forskningen tyder alltså på att skillnaderna i vilken typ av skolor familjer med olika social och etnisk bakgrund föredrar är stora vilket kan förklara varför skolval i allmänhet leder till ökad segregation. En viktig men svåranalyserad fråga är hur stor del av skolsegre- gationen som kan förklaras av skillnader i preferenser mellan familjer och hur mycket som beror exempelvis boendesegregation. En studie av skolvalet bland 12-åringar i finner att skillnaderna i preferenser har mycket stor betydelse för skolsegregationen medan en annan viktig faktor är den nivågruppering som i sker i 12-årsåldern.101 Däremot spelar boendesegregationen en mindre 99Ruijs & Oosterbeek (2019). 100Borghans, Golsteyn & Zölitz (2015). 101Oosterbeek, Sóvágó & Klaauw (2019). Eftersom är en kompakt storstad och då någon nivågruppering motsvarande den holländska inte finns i den svenska så är emellertid resultaten inte helt överförbara till svenska förhållanden. Exempel från av hur skolor väljs Även i finns sociala skillnader i hur skolor väljs. Kessel och Olme undersöker skolvalsbeteendet till förskoleklass i och finner att alla hushållstyper har en preferens för skolor nära hemmet – helst i familjens direkta närområde – och skolor där de har ett eventuellt storasyskon.102 Skolornas resultat på de natio- nella proven har enligt denna studie ingen signifikant påverkan på valbeteendet, inte ens bland ett slumpmässigt urval av skolväljande familjer som fick särskild information om skolresultat skickade till sig. I likhet med internationella studier skiljer sig emellertid prefe- renserna systematiskt mellan olika familjer. Familjer med svensk bakgrund liksom högutbildade vårdnadshavare med utländsk bak- grund tenderar att välja bort skolor med en hög andel elever med utländsk bakgrund. Högutbildade vårdnadshavare med svensk bak- grund förefaller även ha en särskilt stark preferens mot skolor med många nyanlända medan motsatsen gäller för lågutbildade föräldrar med utländsk bakgrund. Vidare har framför allt högutbildade för- äldrar med svensk bakgrund en särskilt stark preferens för skolor med en hög andel högutbildade familjer. Resultaten från stämmer väl överens med andra svenska studier som finner att socio- ekonomiskt starka familjer tenderar att välja bort den lokala kom- munala skolan om andelen socioekonomiskt svaga familjer i närområ- det är hög. Motsvarande gäller för familjer med svensk bakgrund i områden med en hög andel familjer med utländsk bakgrund.103 Att familjer har olika preferenser kan alltså förklara varför skol- valet tenderar att bidra till ökad skolsegregation. Det finns emeller- tid även skillnader mellan skolval till fristående skolor och alter- 102Kessel & Olme (2019a). 103Holmlund m.fl. (2014); , . (2012); (2014) noterar en tydlig ambivalens mellan den oro för segregation som skolväljande föräldrars upplever och de individuella skolval de gör. För vidare diskussion om skolvalsbeteende i , se t.ex. Bunar (2009); Kallstenius (2010); Allelin (2019). Eleverna på fristående skolor har igenom- snitt betydligt starkare socioekonomisk bakgrund än eleverna på kommunala skolor. Detta framgår av figur 4.6 som visar hur fristå- ende och kommunala skolors elevunderlag skiljer sig med avseende på ett index över elevernas förväntade skolresultat.104 Figur 4.6 Elevsammansättning på fristående och kommunala skolor Källa: Index på socioekonomisk nivå är skapat utifrån andelen nyanlända elever på skolan och föräldrarnas genomsnittliga utbildningsnivå. Källa: databas (2017). visar också att skillnaderna i socioekonomisk bakgrund mellan elever på fristående och kommunala skolor kvar- står efter att hänsyn tagits till vilket bostadsområde familjer bor i vilket innebär att boendet i sig inte kan förklara det empiriska mönst- ret.105 Att gå i en fristående skola kan därför antas bero på föräldrars preferenser, deras kunskap och information om skolvalet eller på 104Detta index är skapat med hjälp av mått på familjernas utbildningsbakgrund och andelen nyanlända elever på skolan. SOU 2019:40, figur 3.18, visar ett likartat mönster med hjälp av ett mer detaljerat index över elevernas studieförutsättningar. Samma mönster står att finna i Angelov & (2016). 105SOU 2019:40, figur 3.13. skolvalets och urvalsgrundernas utformning. Att skolvalet sker i relation till ett bredare socialt sammanhang görs tydligt av att elever med stark socioekonomisk bakgrund men som bor i socioekono- miskt svagare områden i särskilt hög grad går på friskolor.106 analys visar däremot att familjer vars barn går på en annan skola än den närmaste om något har en svagare socioekonomisk bakgrund än de som går i den lokala kom- munala skolan.107 Detta tyder på att de fristående skolornas socio- ekonomiskt starka elevurval inte på ett enkelt sätt kan hänföras till att enbart socioekonomiskt starka familjer aktivt väljer bort den närmaste kommunala skolan. Delvis i linje med detta finner en analys av enkätdata från TIMSS-undersökningen att de sociala skill- naderna mellan familjer som aktivt valt bort den lokala kommunala skolan är små medan de regionala skillnaderna är stora.108 Trots små skillnader i andelen aktiva skolväljare i olika socioeko- nomiska grupper har alltså fristående skolor ett avvikande elev- underlag jämfört med kommunala. Detta avspeglar sig även i att etableringen av fristående skolor tämligen omgående ökar den lokala skolsegregationen vad gäller elevernas migrationsbakgrund och för- äldrarnas utbildningsnivå.109 Etablering av nya kommunala skolor får däremot betydligt mindre konsekvenser för skolsegregationen. Att nyetablering av skolor leder till ökad segregation är i viss mån en mekanisk effekt av att skolorna i genomsnitt får färre elever. Forsk- ning visar också att skolsegregationen är lägre i områden där sko- lorna är stora.110 Att skolval tenderar att leda till ökad skolsegregation kan alltså med stor sannolikhet delvis hänföras till skillnader i vilka skolor olika familjer föredrar. De betydande skillnaderna avseende familje- bakgrund mellan elever som går på fristående och kommunala skolor kan emellertid inte på ett självklart sätt förklaras av olika benägenhet att göra aktiva skolval. Det är därför troligt att skillnaderna snarare beror på vilka skolor som väljs eller på hur elevurvalet går till. Efter- som preferenserna för olika skolor skiljer sig mellan familjer är det möjligt att fristående skolor tenderar att ha en inriktning eller profil 106Holmlund m.fl. (2014), figur 10.12. 107SOU 2019:40, figur 3.13. 108Malmberg (2019). Analysen visar att föräldrarnas utbildningsambitioner spelar roll för benägenheten att aktivt välja bort den närmaste kommunala skolan. Dessutom är familjer med utländsk bakgrund mer benägna att göra ett sådant val. 109Brandén & (2018). 110Malmberg & (2019). som särskilt lockar socioekonomiskt starka familjer, eller att mark- nadsföringen särskilt riktar sig mot dessa familjer. Det är också möjligt att skillnaderna kan hänföras till hur skolvalet är utformat och vilka urvalsgrunder som gäller för olika skolhuvudmän. I kapitel 5 och 6 kommer vi att diskutera hur skolvalssystemet kan utformas för minskad segregation. 4.4.4Bör segregation i skolan motverkas? Segregationen blir ur ett utbildningsperspektiv ett problem om kva- liteten på undervisningen systematiskt varierar med skolans elev- underlag och därmed den enskilde elevens resultat och framtids- utsikter påverkas av vilken skola hen går på. Jämför man länder med små och stora kvalitetsskillnader i skolsystemen så ﬁnns det ett tyd- ligt samband att länder med stora kvalitetsskillnader mellan skolor också når lägre sammanlagda skolresultat.111 Forskningen om skol- segregationens effekter är dock komplex och det är i många fall svårt att särskilja effekten av skolans elevsammansättning från elevens individuella bakomliggande förutsättningar att lyckas i skolan och längre fram i livet. Studier visar att skolsegregation kan ha negativa konsekvenser och t.ex. leda till ökad kriminalitet112, medan forsk- ningen inte är entydig när det gäller effekterna av segregation och elevgruppens sammansättning på elevers skolprestationer. Klassammansättning, nivågruppering och variation Också hur en klass sätts samman påverkar studierna och utfallet av studierna. Förenklat kan två grundläggande förhållningssätt urskil- jas. Det första är att det är lättare att organisera undervisningen effektivt om elevgruppen är homogen än om den är heterogen, dvs. att eleverna nivågrupperas. Det andra är en närmast motsatt stånd- punkt, att undervisningen berikas av variation inom gruppen. Frågan om skol- och klassammansättning har pågått länge och det finns inte här utrymme att behandla den i dess helhet. Utred- ningen vill dock lyfta fram ett par aspekter av frågan. En första väsentlig aspekt är att det finns en dubbelhet eftersom nivågrup- 111OECD (2004). Se även Parker m.fl. (2018). 112Billings, Deming & Rockoff (2014) samt referenser däri. pering är tänkt att utgå från elevens studieförmågor men i praktiken ofta speglar något annat. Skolresultat är visserligen starkt relaterade till elevens familjebakgrund men det finns en stor variation även mellan elever med samma sociala bakgrund. Studier visar t.ex. att de elever som på högstadiet gick i särskild kurs respektive allmän kurs tydligt skilde sig åt, de förra kom huvud- sakligen från socialgrupp 1 och de senare från socialgrupp 3.113 När frågan om önskvärd klassammansättning diskuteras i termer av nivå- gruppering så tas utgångspunkten också vanligen i elevers kognitiva och studiemässiga förmågor i kombination med ett grundantagande om hur undervisningen bäst sker utifrån ett lärar- och undervis- ningsperspektiv. Förenklat kan man säga att svar på frågan då också får fokus på värdet av åtgärden i ett perspektiv som domineras av skolans kunskapsuppdrag. När frågan i stället hanteras utifrån en positiv förståelse av varia- tion i klassrummet blir resonemanget näst intill det omvända.