sou · H8B356 · 2020-09-30 00:00:00 — Det handlar såväl om insatser för att stärka individers kunskaper, beteenden och attityder som det offentligas förmåga och kapacitet att exempelvis förebygga och bekämpa brott. Dessa olika åtgärder och verksamheter kan följaktligen ses som delar av en helhet som gemensamt bidrar till stärkt motståndskraft. 5.2.1Medier, kultur och demokratifrämjande Fria och oberoende medier utgör viktiga förutsättningar för det demokratiska samtalet. Medierna bidrar till att samhället kan stå emot desinformation, propaganda och näthat genom en opartisk och tillförlitlig nyhetsrapportering och granskande journalistik. Även ett fritt och oberoende kulturliv liksom andra demokratifrämjande aktiviteter kan leda till en stärkt motståndskraft. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Regeringen uppdrog 2017 åt Nordicom att utarbeta en kunskapsöversikt rörande medie- och informationskunnighet utifrån digitaliseringens effekter. Uppdraget utfördes som ett samarbete mellan Unesco-professuren vid och Nordicom, och redovisades i publikationen Medie- och informationskunnighet i den digitala tidsåldern – en demokratifråga. Kartläggning, analyser, reflektioner (Nordicom 2018). Arbetet innefattade en kartläggning av aktörer och insatser i liksom nedslag i aktuell mediekultur, det s.k. MIK-begreppet, aktuell forskning och praktik samt erfarenheter från andra länder. I kunskapsöversikten gavs också rekommendationer rörande medie- och informationskunnighet i ett framtidsperspektiv. Arbetet med kunskapsöversikten resulterade även i en konferens om medie- och informationskunnighet i samarbete med Svenska . För att främja ett oberoende kulturliv och den fria åsiktsbildningen presenterade regeringen handlingsplanen Till det fria ordets försvar. Syftet med handlingsplanen är att värna det demokratiska samtalet med fokus på att förebygga hot och hat riktat mot förtroendevalda, journalister och konstnärer. presenterades även regeringens demokratistrategi Strategi för en stark demokrati – främja, förankra, försvara. I strategin belyser regeringen utmaningar som demokratin står inför varav en gäller hot mot det demokratiska samtalet. Strategin innehåller även prioriteringar för demokratipolitiken framåt. I arbetet med åtgärder för stärkt motståndskraft har även inbjudit till ett flertal rundabordssamtal som fokuserat på att minska hot och hat gentemot olika yrkesgrupper i samhället. är den myndighet där medie- och informationskunnighet ingår som en del av kärnverksamheten. Enligt myndighetens instruktion ska de verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan (SFS 2010:1923). I uppdraget ingår att följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga och sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. På myndighetens webbplats finns Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft ett brett utbud av material om medie- och informationskunnighet och andra åtgärder mot desinformation, propaganda och näthat. Ett exempel är Lär om medier som är ett material som riktar sig mot lärare, bibliotekarier, föräldrar och andra vuxna som vill lära sig mer om dagens medielandskap. Som en del av arbetet finns också det digitala utbildningsverktyget för mig med syftet att utbilda elever och vuxna i ungas närhet om medie- och informationskunnighet genom exempelvis diskussionsfrågor, lektionspaket och övningar om källkritik, vinklade budskap och relationer på nätet. På uppdrag av regeringen ansvarar också för vars syfte bl.a. är att höja kunskapen om rasism och liknande former av fientlighet på internet. För att nå målgruppen barn och unga finns informationsmaterial och pedagogiska verktyg riktade till vuxna som finns i barn och ungas närhet. Myndigheten tar även fram kunskapsunderlag och rapporter, och genomför Ungar och Medier, största undersökning av barns och ungas medieanvändning. fick tillsammans med Myndigheten för press, radio och tv i uppdrag av regeringen att i nära samverkan göra en kartläggning av större planerade och pågående insatser som genomförs nationellt, regionalt och lokalt av myndigheter och andra institutioner respektive aktörer på medieområdet och inom det civila samhället avseende medie- och informationskunnighet och digital kompetens (Ku2017/01610/MF). Kartläggningen redovisades (, Myndigheten för press, radio och tv 2017). Vidare fick 2018 i uppdrag att förstärka arbetet för ökad medie- och informationskunnighet genom att både utveckla myndighetens egen verksamhet och utveckla samverkan på området (Ku2018/01726/MF). Myndigheten lämnade en lägesrapport av uppdraget och fick därefter ett nytt uppdrag att fortsatt förstärka arbetet på området (2019d; Ku2019/01659/MD). Inom ramen för uppdraget har myndigheten skapat ett nationellt nätverk för aktörer som arbetar med frågor relaterade till medie- och informationskunnighet. Myndigheten bygger inom ramen för uppdraget också upp en kunskapsplattform som omfattar både analoga och digitala arenor för kunskaps- och erfarenhetsutbyten. En del av den digitala satsningen utgörs av arbetet med att utveckla ett gemensamt, webbaserat gränssnitt där flera olika aktörers resurser, utbildningsmaterial och rapporter mm. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft informationskunnighet är sökbara (se avsnitt 5.7.1). Avsikten är att öka tillgängligheten till material om medie- och informationskunnighet inom olika målgrupper. representerar också i EU:s Safer Internet for , och i EU- kommissionens . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) tar fram och sprider kunskap om ungas levnadsvillkor och om det civila samhällets förutsättningar. MUCF bidrar även till samordning av statliga insatser och fördelar flera statsbidrag. Inom ramen för arbetet med ungdomsfrågor belyser myndigheten frågor kring näthat och nätkränkningar. På webbplatsen finns bl.a. material, kortfilmer och kunskapsunderlag i syfte att öka kunskapen om näthat och strategier för att motverka det. fördelar också MUCF medel enligt förordningen (2018:32) om statsbidrag för insatser som motverkar hot och hat i det offentliga samtalet. beviljades bl.a. bidrag till Civil Rights Defenders, för ungdomsorganisationer (LSU) och Stiftelsen . fördelar myndigheten även statsbidrag (SFS 2020:26) till insatser inom civilsamhället som syftar till att öka kunskapen om demokratin och stärka individers förutsättningar att delta i demokratin och dess beslutsprocesser. Forum för levande historia Forum för levande historia är en myndighet som enligt sin instruktion ska vara ett nationellt forum som främjar arbete med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen (2007:1197). Forum för levande historia har i flertalet utställningar berört och behandlat ämnen med bäring på åtgärder för att stärka motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. Ett exempel är som handlar om vikten av att olika röster kommer till tals, men också om svårigheter som kan uppstå. För att besökare ska reflektera och samtala med varandra används historiska exempel, dilemmafrågor och Virtual Realityupplevelser. En annan utställning är Propaganda – risk för påverkan Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft som syftar till att besökaren ska förstå propagandans mekanismer och kunna tänka kritiskt och se igenom manipulerande budskap. Ett digitalt klassrumsmaterial med samma namn finns för årskurs 7–9 och gymnasiet. Forum för levande historia har även flera material om kommunistiska regimers brott mot mänskligheten, som bl.a. tar upp exempel på propaganda. Vidare har myndigheten tagit fram rapporten en antologi om påverkan som belyser exempel på propagandans genomslag i de nazityska och sovjetiska diktaturstaterna . är en stiftelse som verkar för att stödja produktion, distribution och visning av värdefull film, att bevara och tillgängliggöra det svenska filmarvet och att representera svensk film internationellt. har också i uppdrag att verka för att barn och unga har goda kunskaper om film och rörlig bild och ges möjlighet till eget skapande. Arbetet för ökad filmkunnighet innebär omfattande insatser med medie- och informationskunnighet, såsom produktion av filmhandledningar och andra material riktade till pedagoger för arbete med film i skolan liksom inspiration och fortbildning för personal inom skola, kulturskola, fritidsverksamhet och bibliotek. har till uppgift att, med utgångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, verka för kulturens utveckling och tillgänglighet genom att fördela och följa upp statliga bidrag och genom andra främjande åtgärder. fördelar bidrag för att stödja verksamheter som arbetar professionellt med konst och kultur i och internationellt, bl.a. till läsfrämjande, bibliotek, museer och landets kultur- och musikskoleverksamheter. En stor del av bidragen går till regionerna genom kultursamverkansmodellen, inom vilken varje region tar fram en kulturplan som beskriver dess ambition och utvecklingsområden som sedan ligger till grund för fördelning av medel till regionerna. I regionernas kulturplaner inkluderas i allmänhet referenser till medie- och informations- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft kunnighet, framförallt utifrån filmkulturell verksamhet och regional biblioteksverksamhet. Inom regionbibliotekens uppdrag att vara en stödjande verksamhet till folkbiblioteken finns flera insatser som ligger inom ramen för digital delaktighet, källkritik och liknande. Inom Kultursamverkansmodellen finns också ett regionalt utvecklingsbidrag. Ett projekt som beviljats medel från detta är i praktiken, ett treårigt projekt som drivs av Regionbiblioteket i . Samtliga regioner är med i kultursamverkansmodellen utom Region . Inom ramen för det utvecklingsbidrag som ges till landets kultur- och musikskoleverksamheter finns också exempel på verksamheter med koppling till medie- och informationskunnighet i form av film- och mediepedagogiska projekt med inriktning mot produktion. genomför också på regeringens uppdrag en större satsning –2020 för att stärka folkbiblioteken i . Stödet till kommunerna syftar till att nå fler samt att öka inkludering och delaktighet. Inom detta bidrag finns projekt där medie- och informationskunnighet ingår. övergripande uppgift är att främja möjligheter för konstnärer att vidareutveckla sitt konstnärskap, att främja konstnärlig utveckling och stödja nyskapande kultur. ska bl.a. analysera och sprida kunskap om konstnärernas ekonomiska och sociala villkor. På myndighetens webbplats finns en vägledning med information som riktar sig till konstnärer inom alla konstområden. Den informerar om vart konstnärer kan vända sig om de blir utsatta för hot, hat, våld och trakasserier inom ramen för sin konstnärliga verksamhet. Vägledningen tar också upp hur arbetsgivare och arrangörer ska arbeta förebyggande genom att ta ansvar för konstnärers digitala och fysiska arbetsmiljö. Syftet med vägledningen är att skapa en tryggare arbetsmiljö för konstnärer. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Myndigheten för kulturanalys har i uppdrag att utvärdera, analysera och redovisa effekter av åtgärder inom kulturområdet. I uppdraget ingår att ansvara för merparten av den officiella statistiken inom kultur och fritid. Myndigheten har gjort kartläggningar av omfattningen av hot och hat mot författare, bild- och formkonstnärer samt museer (Myndigheten för kulturanalys 2016; 2017). Undersökningarna har baserats på enkäter till medlemmar i och samt intervjuer med museer. I rapporten och kulturvanor belyses behovet av ökad medie- och informationskunnighet för att upprätthålla ett kritiskt förhållningssätt till bilder och texter (Myndigheten för kulturanalys 2015). Kulturanalys gör årliga lägesbedömningar i relation till de kulturpolitiska målen och har påtalat riskerna för att hot och hat mot kulturskapare kan leda till självcensurering och minskad konstnärlig frihet (Myndigheten för Kulturanalys 2019; 2020). Myndigheten för press, radio och tv Myndigheten för press, radio och tv (MPRT) har i uppdrag att arbeta för yttrandefrihet och stödja möjligheterna till mångfald och tillgänglighet inom press, radio och tv (2019:1257). Inom ramen för arbetet ingår att besluta om press- och mediestöd till tidningar, utöva tillsyn och granska att lagar och regler efterlevs, samt att följa och analysera utvecklingen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. Myndigheten representerar i det europeiska samarbetet när de nationella tillsynsmyndigheterna möts och diskuterar bl.a. medie- och informationskunnighet. Tillsammans med genomförde myndigheten en kartläggning av insatser som syftar till stärkt medie- och informationskunnighet, vilken nämns ovan. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) är en myndighet som ska vara ett nationellt för tillgängliga medier. Myndigheten verkar genom sin roll för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån var och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga eller funktionsnedsättning. Myndigheten erbjuder talböcker, taltidningar och punktskrift till alla som är i behov av lätttillgängliga texter, vilket är cirka 800 000 vuxna personer i . Dessa personer innefattar bl.a. nyanlända, äldre personer eller personer med intellektuell funktionsnedsättning. På så sätt gör myndigheten ett arbete för att försäkra att alla kan delta i det demokratiska samtalet. är en myndighet under med uppdrag att öka omvärldens förtroende och intresse för . Enligt myndighetens instruktion har institutet i uppgift att följa och analysera bilden av i andra länder och ett särskilt fokus ska läggas på att identifiera nya tendenser i informationsflöden och desinformation som berör och svenska förhållanden (2015:152). är experter på hur uppfattas i olika frågor globalt och arbetar löpande med studier och analyser av Sverigebilden. I detta arbete ingår att följa hur beskrivs och uppfattas i sociala medier, samt att identifiera de felaktigheter och den desinformation som sprids om internationellt. har även tagit fram material för kommunikation med utländska målgrupper om vikten av källkritik. Svenska är nationalkommission till med uppdrag att ge råd till om verksamhet och att sprida information om i . Svenska arbetar utifrån den av regeringen beslutade Strategi för samarbete med samt Strategin för Svenska verksamhet i bl.a. med att stärka journalisters säkerhet och respekten för ytt- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Svenska har samverkat med Nordicom m.fl. i framtagandet av en svensk översättning av undervisningsmodell Medie- och informationskunnighet i skolan och lärarutbildningen. har en Unescoprofessur i yttrandefrihet genom vid . Unescoprofessuren har drivit frågor om medie- och informationskunnighet, vilket bl.a. resulterade i en internationell konferens om medie- och informationskunnighet i . Ett annat exempel är medieutvecklingsprogram IPDC där är ordförande i styrelsen 2017–2021. IPDC är det enda multilaterala organet inom FN med fokus på medieutveckling och verkar bl.a. för att alla ska få kunskap och färdigheter i att söka och kritiskt värdera information, samt i användandet av ny kommunikationsteknik. Kommittén Demokratin 100 år För att uppmärksamma att det 2021 är det första riksdagsvalet där både kvinnor och män fick rösta tillsatte regeringen kommittén Demokratin (Ku 2018:02) . Kommittén har uppdraget att –2021 planera, samordna och genomföra en samling av insatser och aktiviteter för en stark demokrati. I samlingen som benämns Vår demokrati – värd att värna ingår bl.a. myndigheter, regioner, kommuner och organisationer i det civila samhället som på olika sätt vill bidra till att stärka och utveckla demokratin i . Kommittén ska bidra till att fler får kunskap och medvetenhet om demokratin och till ökad delaktighet, förankring och motståndskraft i demokratin. I kommitténs delrapport som lämnades till beskrivs hur myndigheters demokratiarbete kan stärkas. Med avstamp i rapporten har regeringen beslutat om regeringsuppdrag till ett tiotal myndigheter. Flera av regeringsuppdragen handlar om att stärka kunskapen, medvetenheten och delaktigheten i demokratin. lanserade kommittén Deklaration för en stark demokrati. Alla aktörer som undertecknar deklarationen ska definiera sina åtaganden och –2021 genomföra ett demokratistärkande arbete. Ett av åtagandena i deklarationen, som alla undertecknare ställer sig bakom, är att de ska bidra till ett sam- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft talsklimat som kännetecknas av öppenhet och respekt. Som ett led i arbetet med att uppmärksamma och höja kunskapen om demokratin utvecklar kommittén en Demokratistuga som ska visas på centrala platser och torg runt om i landet i samarbete med landets länsstyrelser. I stugan gestaltas demokratins historia, samtid, framtid samt lokala aspekter av demokratin. 5.2.2Digitalisering och digital delaktighet Flera insatser för stärkt medie- och informationskunnighet och för att stärka motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat sker inom digitaliseringspolitiken. På den statliga nivån är det Infrastrukturdepartementet som har det övergripande ansvaret för digitaliseringspolitiken. I grunden handlar det om att skapa goda förutsättningar för digital infrastruktur och utveckling samt användning av ny teknik. Inom politikområdet ryms även frågor som handlar om att använda och främja digitaliseringens möjligheter för individer, näringsliv, civilsamhälle och offentlig förvaltning. En ytterligare del av digitaliseringspolitiken avser regleringar av internet och plattformar, vilket för svensk del främst hanteras på EU-nivå, och beskrivs närmare i avsnitt 5.5. Inriktningen för regeringens digitaliseringspolitik anges i Digitaliseringsstrategin – För ett hållbart digitaliserat (Skr. 2017/18:47) och har som målsättning att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter. Strategin innehåller fem delmål varav ett är digital kompetens, vilket beskrivs som en förutsättning för digital delaktighet. Medie- och informationskunnighet nämns som en viktig komponent i medborgarnas digitala kompetens. Ett annat delmål i strategin är digital trygghet och innebär bl.a. att det i ska finnas de bästa förutsättningarna för alla att på ett säkert sätt ta del av, ta ansvar för samt ha tillit till det digitala samhället. Vidare beskrivs det som angeläget att det digitala samhället genomsyras av ett demokratiskt synsätt och att alla ska känna en grundtrygghet i den digitala samhällsutvecklingen. Som ett led i arbetet med implementeringen av Digitaliseringsstrategin har en rad myndigheter mottagit uppdrag och bidrag med bäring på stärkt motståndskraft, bl.a. uppdrag till Nordicom att ta fram ytterligare kunskapsunderlag om medie- och informationskun- Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft nighet och digital kompetens och uppdrag till att tillsammans med den regionala biblioteksverksamheten främja digital kompetens hos allmänheten (se avsnitt 5.2.5). bildades som ett led i arbetet med implementeringen av regeringens Digitaliseringsstrategi och syftar till att bidra till bättre samordning och ett effektivt genomförande av regeringens strategiska arbete med digitalisering. Rådet består av personligt förordnade ledamöter under ledning av digitaliseringsministern och ett kansli som bidrar med analyser och stödjande underlag. har tagit fram en rapport om ökad delaktighet i en digital tid. I rapporten föreslås bl.a. att regeringen ska inrätta en modell för samverkan som stöttar ett sektorsövergripande samarbete med inriktning på digital delaktighet, att fler lokala digitala stödcenter ska etableras och att anslagen ska stärkas för forskning som syftar till att öka förståelsen för hur demokrati, tillit, delaktighet och utanförskap är kopplat till det digitala samhällets framväxt (2019). () är en myndighet under Infrastrukturdepartementet med ansvar inom områdena telekommunikationer, it, radio och post i . Myndighetens vision är att alla i ska ha tillgång till bra telefoni, bredband och post. PTS är tillsynsmyndighet för verksamhetsutövare som bedriver verksamhet inom dessa områden. fick PTS i uppdrag av regeringen att kartlägga de främsta hoten mot och riskerna för de svenska elektroniska kommunikationsnäten, särskilt de kommande 5G-näten. I uppdraget ingår också att föreslå åtgärder för att minska identifierade hot och risker. Samma månad fick PTS även i uppdrag av regeringen att genomföra insatser som bidrar till att bryta äldres isolering med anledning av covid-19-utbrottet. PTS har också genom stöd till utbildningsprojekt och inriktning på innovationstävlingar adresserat stärkt delaktighet för sällananvändare av internet och stärkt motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft som utlystes efterfrågade lösningar som anknyter till stärkt motståndskraft i form av medie- och informationskunnighet eller att de motverkar näthat och bidrar till att användaren får ökad kunskap om digital trygghet på internet. Två av de åtta projekt som beviljades innovationsstöd hade en koppling till dessa teman. startade och 2018 beviljades det stöd från regeringen för inrättandet av en central samordnings- och kampanjorganisation. Syftet var att främja digital delaktighet och ge möjlighet för personer att höja sin digitala kompetens, samt att bidra till ökad kunskap och samverkan i digitaliseringsfrågor genom att mobilisera och stödja nätverkets aktörer runt om i landet och bjuda in till dialog med nationella aktörer. centrala samordnings- och kampanjorganisation koordinerar även eMedborgarveckan, där e-tjänsternas tillgänglighet är i fokus, och är svensk partner i den europeiska All Digital Week, med fokus på att öka EU-medborgarnas digitala kompetens. Båda dessa kampanjveckor består av lokala, regionala och nationella insatser och aktiviteter. har haft eller har pågående samarbeten med en rad olika initiativ såsom Digitalt först med användaren i fokus (se avsnitt 5.2.5 om ), och regionala digitaliseringskoordinatorer (). Nätverket stöttar också uppkomsten av DigidelCenter som drivs i regi. finns det 23 DigidelCenter. Verksamheten på DigidelCenter ska vara behovsdriven, men utifrån ett enhetligt koncept oavsett kommun. Det finns tre grundläggande kriterier som ett DigidelCenter ska uppfylla: 1) vara en tillgänglig och bemannad plats dit alla invånare kan komma och kostnadsfritt få hjälp med det digitala, 2) ha ett uttalat mandat att vara en nod för medborgarservice med fokus på digital delaktighet, 3) ingå i ett nationellt kvalitetsarbete inom digital handledning, digital kompetens och digitalisering. Insatser som bidrar till stärkt motståndskraft Skolan är den samhällsinstitution som har till uppdrag att systematiskt och förmedla kunskaper och värden till alla barn och unga i Sverige.1 När det gäller förskola, grundskola och gymnasium ingår det delar i undervisningen som kan stärka barn och ungas medie- och informationskunnighet och motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat. Det handlar om alltifrån att främja grundläggande förhållningssätt som möjliggör ett aktivt medborgarskap till att förmedla konkreta strategier för att navigera i ett digitalt informationslandskap. Skolans bidrag till stärkt motståndskraft innefattar värdegrundsarbetet som handlar om att förankra respekten för de mänskliga rättigheterna och grundläggande demokratiska värderingar (Lpfö 18; Lgr11; Gy11). Skolan har genom de respektive styrdokumenten också ett uppdrag att bidra till att eleverna utvecklar ett kritiskt tänkande, vilket är en förutsättning för en fungerande demokrati. Mer direkt kopplat till det demokratiska samtalet i en digital tid finns uppdraget att bidra till att eleverna utvecklar ett ansvarsfullt förhållningssätt till digital teknik, för att kunna se möjligheter och förstå risker samt kunna värdera information.