sou · H8B363 · 2020-11-12 00:00:00 — Bak- grunden var att hanterade problemet med barn som försvann under 1970- och 1980-talen.1 Någon motsvarande bestämmelse finns inte i det grundläggande ramverket för mänskliga rättigheter (of Human Rights). Rätten till födelseregistrering som slås fast i artikel 24.2 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättig- heter2 är dock nära kopplad till rätten att behålla sin identitet. 1HR/PUB/07/1, artikel 8, C 1 p. 9, C 4 p. 33 och 35. Jämför även (2007) s. 113. Artikel 8 – behålla sin identitet rätten till privatliv och rätten att ses som en person i lagens mening, enligt artiklarna 16 och 17 i samma konvention och artikel 16 i barn- konventionen, är nära kopplade till rätten att behålla sin identitet.3 Av artikel 24 i angående skydd för civilpersoner under krigstid (IV)4 framgår att konventio- nens parter ska sträva efter att vidta åtgärder för att alla barn ska kunna identifieras genom identitetsbrickor eller på annat sätt. I Tilläggsprotokoll till rörande skydd för offren i internationella väpnade konflikter (proto- koll I)5 finns bl.a. bestämmelser om vilka uppgifter som ska finnas på ett barns identitetskort. I artikel 25 i den internationella konven- tionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvinnanden6 erkänns rätten att behålla och vid behov återupprätta ett barns identitet. ska ses som en helhet och artikel 4 ska beaktas i genomförandet av samtliga rättigheter i konventionen. lyfter fram några s.k. grundprinciper, artiklarna 2.1, 3.1, 6 och 12, som de anser har en särskild relevans för genomförandet av rättigheterna i konventionen.7 (Läs mer om dessa nedan.) Utöver att artikel 7, som bl.a. rör rätten att registreras och få ett namn och medborgarskap, är intimt förknippad med artikel 8 finns det flera artiklar som är relevanta för uttolkningen av artikel 8. Centrala i sam- manhanget är bl.a. artiklarna 9–11, 22 och 35 om olika former av åt- skiljande från föräldrarna, artikel 20 om barn som berövats sin familje- miljö och artikel 21 som rör adoption. Även artikel 16 om rätten till privat- och familjeliv är relevant. Beroende på omständigheterna kan t.ex. artikel 30 om rätten till kultur för minoritets- och urfolk också vara av betydelse. Nedan beskrivs i korthet hur de grundläggande principerna i konven- tionen förhåller sig till artikel 8 om genomförandet av rättigheterna i konventionen. Läs mer om dessa i kapitlen om respektive artikel. 3Jämför (2019) s. 283 och Detrick (1999) s. 162. 6Antagen av genom resolution 61/177 . har signerat men inte ratificerat konventionen. 7CRC/GC/2003/5 p. Jämför (2019) s. 113. Artikel 8 – behålla sin identitet Rättigheterna i gäller alla barn inom en stats juris- diktion utan någon åtskillnad av något slag (artikel 2.1). Alla barn har därmed rätt att behålla sin identitet och att få stöd och skydd att återupprätta sin identitet. Oavsett ett barns eller barnets förälders ställning gäller rättigheterna i konventionen. Rättigheterna i kon- ventionen omfattar därmed även barn som inte är svenska med- borgare, såsom ett barn med uppehållstillstånd, som söker asyl eller som befinner sig utan tillstånd i . Ett barn får inte heller diskri- mineras på grund av t.ex. sitt eller sin förälders nationella ursprung, börd eller ställning i övrigt. Detta bör gälla även i det fall ett barn berövats delar av eller hela sin identitet t.ex. sitt namn, medborgar- skap eller släktförhållande (jämför artikel 8.1).8 anser att även ett barn som t.ex. inte är registrerat bör tillförsäkras tillgång till hälso- och sjukvård, skydd, utbildning och andra samhällstjänster på lika villkor som andra barn.9 Genom artikel 6 garanteras ett barn den grundläggande rätten till liv som uttrycks som en universell mänsklig rättighet i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna10 och den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter. Vidare ska ett barns överlevnad och utveckling säkerställas till det yttersta av en stats förmåga. Eftersom ett barns existens är en förutsättning för att det ska kunna åtnjuta övriga rättigheter i konventionen får artikel 6 en naturlig prioritet och blir på så sätt grundläggande för hela genom- förandet av konventionen. menar att rätten till överlevnad och utveck- ling endast kan genomföras genom ett helhetsperspektiv. Det sker enligt kommittén genom att alla de andra bestämmelserna i konven- tionen tillämpas och ses i relation till varandra.11 Kommittén förvän- tar sig att en stat tolkar ordet ”utveckling” i dess vidaste bemärkelse, som ett helhetsbegrepp som omfattar barnets fysiska, mentala, and- liga, moraliska, psykologiska och sociala utveckling.12 Rättigheterna i artikel 8 ska därmed förstås som en del av ett barns överlevnad och utveckling. 8Jämför (2019) s. 283. 9CRC/C/GC/23 p. 10Antagen av genom resolution 3/217 . 11CRC/C/GC/7 p. 12CRC/GC/2003/5 p. Artikel 8 – behålla sin identitet I är det en utgångspunkt att familjen är den grundläggande och naturliga enheten för ett barn, vilket bl.a. framgår av konventionens inledning (preambel). Föräldrar eller andra vård- nadshavare har i första hand ansvaret för ett barns överlevnad och utveckling (artiklarna 5 och 18). I föräldrarnas ansvar ligger bl.a. att se till barnets bästa och att på ett sätt som står i överensstämmelse med den fortlöpande utvecklingen av barnets förmåga ge barnet råd och ledning då det utövar sina rättigheter. har staten det yttersta ansvaret för ett barns överlevnad och utveckling samt för att barnet ges det skydd och stöd som det behöver (jämför bl.a. artik- larna 3.2, 6, 19, 20, 23, 26, 27, 32–36, 38 och 39). Enligt artikel 4 ska en stat vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgär- der, administrativa åtgärder och andra åtgärder för att genomföra de rättigheter som erkänns i konventionen. I fråga om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ska en stat till fullo utnyttja sina tillgängliga resurser för att vidta sådana åtgärder. Vid behov ska sådana åtgärder vidtas inom ramen för det internationella samarbetet. Rätten att uttrycka sin åsikt och få den beaktad Enligt artikel 12.1 ska en stat tillförsäkra ett barn som är i stånd att bilda en åsikt rätten att fritt uttrycka sina åsikter i alla frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska beaktas i förhållande till ålder och mog- nad. För att ett barn ska tillförsäkras denna rätt ska barnet enligt artikel 12.2 särskilt beredas möjlighet att höras. Det kan göras direkt eller genom företrädare eller ett lämpligt organ. Rätten att uttrycka sin åsikt och få den beaktad ska gälla i alla domstolsförfaranden och administrativa förfaranden som rör barnet. Barnet ska höras på ett sätt som är förenligt med nationella procedurregler. Detta innefattar således förfaranden som rör ett barns rätt att behålla eller återupp- rätta sin identitet, bl.a. när det gäller namn, medborgarskap och släkt- förhållanden. har uttalat att rätten att fritt uttrycka sina åsikter inte ska ses som en skyldighet, utan som ett eget val för barnet.13 13CRC/C/GC/12 p. Artikel 8 – behålla sin identitet Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myn- digheter eller lagstiftande organ, ska vad som bedöms vara barnets bästa beaktas (artikel 3.1). I en bedömning och prövning av barnets bästa ingår att ta hänsyn till samtliga grundläggande principer och konventionen i sin helhet. Vid en sådan bedömning får barnets upp- levelser och åsikter om sin situation särskild betydelse, i förhållande till barnets ålder och mognad (artikel 12). Syftet med begreppet barnets bästa är enligt barnrättskommittén att säkerställa att barn både fullt och faktiskt kan åtnjuta alla de rättigheter som erkänns i konventionen. Kommittén understryker att en vuxen persons personliga bedömning av ett (eller flera) barns bästa inte får ha företräde framför rättigheterna enligt konventionen; ingen rättighet ska kunna inskränkas av en skönsmässig tolkning av barnets bästa. Vidare framhåller kommittén att barnets bästa är ett dynamiskt koncept, som kräver att man gör bedömningar anpassade till det specifika sammanhanget.14 Nedan redogörs i korthet för i vilka sammanhang principen om barnets bästa kan bli relevant i förhållande till artikel 8. Artikel 3.1. omfattar även lagstiftande organ. Principen om barnets bästa ska beaktas vid den lagreglering som krävs för att säkerställa rättigheterna som artikel 8 hänvisar till. Bedömningarna bör till viss del bygga på barns egna upplevelser och åsikter om sin situation (jäm- för artikel 12.1). Övriga rättigheter enligt ska också beaktas i bedömningen av barnets bästa. Sådana bedömningar bör till viss del även bygga på barns egna upplevelser och åsikter i enlighet med artikel 12. I sin allmänna kommentar om barnets bästa lyfter barnrättskom- mittén särskilt fram den roll som lagstiftande organ har. Kommittén betonar att artikel 3.1 både gäller barn i allmänhet och barn som in- divider. Det innebär, enligt kommittén, att varje gång en lag eller en 14CRC/C/GC/14 p. 1 och 4. Artikel 8 – behålla sin identitet bestämmelse antas eller en internationell överenskommelse ingås som berör ett barn bör beslutet styras av hänsyn till barnets bästa.15 Vid ett individuellt beslut om t.ex. åtgärder i syfte att återupprätta ett barns namn, medborgarskap eller släktförhållanden, men även vid beslut om att lagligt beröva ett barn sin identitet, ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. I en bedömning av barnets bästa ska hänsyn tas till alla de rättig- heter som ett barn har enligt och som är relevanta i sammanhanget. Ett barn ska också ges möjlighet att uttrycka sin åsikt inför att ett beslut tas (jämför artikel 12). understryker att en bedömning ska ske med utgångspunkt i barnets specifika omständigheter. Fokus måste en- ligt kommittén ligga på att identifiera möjliga lösningar som ser till barnets bästa med full respekt för rättigheterna i konventionen och dess fakultativa protokoll. anser att ett barns rätt att behålla sin identitet också måste beaktas i en bedömning av barnets bästa i andra sammanhang. När ett barn exempelvis ska pla- ceras i familjehem är det enligt kommittén önskvärt med kontinuitet i fråga om barnets uppfostran och etniska, religiösa, kulturella och språkliga bakgrund (jämför artikel 20.3). Samma sak gäller enligt kom- mittén vid adoptioner, åtskiljande från föräldrar eller föräldrars skils- mässa. Hänsyn till barnets bästa innebär enligt kommittén bl.a. att ett barn ges tillgång till sitt ursprungslands och familjs kultur (och om möjligt språk). Barnet ska också ges möjlighet att få information om sin biologiska familj, i enlighet med bestämmelser i det aktuella landet (jämför artiklarna 7.1 och 9.4).16 Vidare är det enligt kommit- tén av vikt att följa upp åtgärder och beslut,17 dvs. ta reda på hur bar- net upplevt insatserna och om de varit till barnets bästa. 15CRC/C/GC/14 p. 31, se även CRC/C/GC/12 p. 16CRC/C/GC/14 p. 32, 55 och 56. 17CRC/C/GC/12 p. 134 (i) och CRC/C/GC/14 p. Artikel 8 – behålla sin identitet Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myn- digheter eller lagstiftande organ, ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artikel 3.1). En åtgärd omfattar även själva förfarandet. Det innebär att förfaranden som rör frågor som om- fattas av artikel 8 omfattas. har i en allmän kommentar lyft fram vikten av barnanpassade förfaranden.18 Kommittén betonar i en annan kom- mentar att förutsättningarna för att ett barn ska kunna uttrycka åsik- ter är av betydelse. Hänsyn bör tas till barnets individuella och sociala situation och miljön bör vara sådan att barnet känner sig tryggt och respekterat. Barnet bör, enligt kommittén, inte intervjuas oftare än nödvändigt, särskilt inte när man utforskar händelser som skadat barnet. Vidare måste barnet informeras om vad saken gäller, vilka val- möjligheter som finns, vilka beslut som kan komma att fattas och vad de kan få för följder.19 Viss vägledning om hur ett förfarande kan barnanpassas kan även hämtas från protokoll om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi. Av protokollet framgår bl.a. att processuella förfaranden ska anpassas till ett barns särskilda be- hov. Det framgår också att en stat ska tillhandahålla lämpligt stöd till barnet under hela rättsprocessen. Läs mer om protokollet i kapitlet om artikel 34. En mer utförlig beskrivning av barnanpassade förfaranden redo- visas i kapitlet om artikel 3. 11.1.2Rätt att behålla sin identitet (artikel 8.1) Enligt artikel 8.1 förbinder sig en stat att respektera (undertake to respect) ett barns rätt att behålla sin identitet, inklusive medborgarskap, namn och släktförhållanden såsom dessa erkänns i lag, utan olagligt ingri- pande. Motsvarande formulering återfinns i artikel 38 om barn i väp- nade konflikter, som i sin tur har sin grund i en allmän bestämmelse i de fyra . Uttrycket skiljer sig från uttryck i andra artiklar i (jämför t.ex. shall respect i artik- 18CRC/C/GC/14 p. 19CRC/C/GC/12 p. 22–25. Artikel 8 – behålla sin identitet larna 2 och 5). Inget i förarbetena till konventionen tyder dock på att det fanns en avsikt att åstadkomma en svagare skrivning i jämförelse med övriga bestämmelser. En stat ska dessutom enligt artikel 2 respek- tera och tillförsäkra varje barn inom dess jurisdiktion de rättigheter som anges i konventionen, innefattande artikel 8.20 I artikel 8.1 anges att identitet inkluderar medborgarskap, namn och släktförhållanden såsom dessa erkänns i lag. Vad som avses med ett medborgarskap och ett namn redogör vi för i kapitlet om arti- kel 7. Vad som avses med släktförhållanden21 framgår inte av arti- kel 8, men indikerar att fler än ett barns föräldrar är av betydelse för barnets identitet.22 Vidare bör det i begreppet släktförhållanden ingå att få vetskap om sina föräldrar i enlighet med artikel 7.1 och att inte skiljas från sina föräldrar (jämför artiklarna 9, 10, 11 och 22). Listan över vad som inkluderas i en identitet ska dock inte ses som uttöm- mande, vilket även framgår av förarbetena till konventionen.23 Rätten att behålla sin identitet innebär att ett barn inte får berövas sin identitet, vilket i sin tur förutsätter att ett barn har rätt att bilda en identitet. I konventionen finns inte någon uttrycklig rätt för ett barn att erhålla en identitet, däremot finns det en rätt till ett namn och att förvärva ett medborgarskap samt att så långt det är möjligt få vetskap om och omvårdas av sina föräldrar (artikel 7.1). Denna rätt bidrar i sin tur till bildandet av ett barns identitet. Rätten för ett barn att få behålla sin identitet förenklas av att det finns dokumentation som kan bekräfta identiteten. En stats skyldighet enligt artikel 7.1 att registrera ett barn efter dess födelse är tillsammans med bevarandet av uppgifterna därför en viktig förutsättning för genom- förandet av artikel 8.1. har inte utarbetat någon allmän kommentar i relation till artikel 8 och begreppet ”identitet”. Kommittén har dock i en allmän kommentar om barnets bästa uttalat att i ett barns iden- titet ingår egenskaper som kön, sexuell läggning, nationellt ursprung, religion och trosföreställningar, kulturell identitet och personlighet. Barn och unga har enligt kommittén samma grundläggande univer- sella behov, men hur dessa behov uttrycks beror på en lång rad per- sonliga, fysiska, sociala och kulturella faktorer, däribland den fort- 20HR/PUB/07/1, artikel 8. Jämför (2019) s. 286 och 287. 21Family relations i den engelska versionen och relations familiales i den franska. 22Tobin (2019) s. 297. 23HR/PUB/07/1, artikel 8, D 1 p. Jämför (2019) s. 296. Artikel 8 – behålla sin identitet löpande utvecklingen av barnens förmågor.24 Vidare har kommittén i en kommentar om genomförandet av barnets rättigheter under tidig barndom uttalat att barn genom relationen till föräldrar och andra omvårdare bygger en personlig identitet och förvärvar kulturellt värde- fulla färdigheter, kunskaper och beteenden.25 I en annan kommentar om genomförandet av barnets rättigheter har kommittén uttalat att rätten till vila och fritid, att fritt delta i lek, rekreation och konstnärlig verksamhet, såväl på nätet som utanför, har grundläggande betydelse för ett barns utforskande av den egna identiteten.26 I relation till artikel 20 har kommittén även uttalat att bevarande av religiösa och kulturella värderingar och traditioner (jäm- för artiklarna 14 och 30) måste beaktas som en del av ett barns identitet.27 Vad som avses med såsom dessa erkänns i lag är inte helt tydligt. Av förarbetena till framgår att uttrycket initialt infördes i relation till det ursprungliga förslaget om rätten att behålla sin familjeidentitet (family identity), eftersom familjeidentitet inte var ett begrepp som användes i alla stater. Efter ytterligare diskussion byttes family identity ut mot identity (including nationality, name, family relations, as recognized by law), vilket senare ändrades till den nuvarande lydelsen. Även om det inte tydligt framgår ger förarbetena uttryck för att begreppet ”såsom dessa erkänns i lag” är hänförligt till just släktförhållandena (family relations).28 Även i doktrin har det anförts att uttrycket bör förstås i relation till begreppet ”släktförhål- landen”. Vidare har det gjorts gällande att uttrycket inte bör tolkas som en begränsning på liknande sätt som andra uttryck i konven- tionen, t.ex. ”föreskrivna i lag” (prescribed by law, provided by law eller in conformity with the law). Begreppet ger uttryck för de länders oro vars nationella rättssystem saknar begrepp som släktförhållan- den (family relations).29 Huruvida ”såsom dessa erkänns i lag” om- fattar endast nationell lag är inte heller tydligt. Av förarbetena framgår att en föreslagen formulering inte togs in: in accordance with their legal system and judicial practice.30 24CRC/C/GC/14 p. 25CRC/C/GC/7 p. 26CRC/C/GC/20 p. 27CRC/C/GC/14 p. 28HR/PUB/07/1, artikel 8, C 4 p. 41–49. Se särskilt p. 41, 45 och 47. 29Jämför artiklarna 10, 13, 14 och 15. (2019) s. 298. 30HR/PUB/07/1, artikel 8, C 4 p. Artikel 8 – behålla sin identitet Av artikel 8.1 framgår att en stat ska respektera ett barns rätt att behålla sin identitet utan olagligt ingripande (unlawful interference). Huruvida ett barn lagligt kan berövas sin identitet ifrågasattes inte i samband med artikel 8.1, men togs upp i samband med utformningen av artikel 8.2 (se nedan). Formuleringen ändrades emellertid inte i denna del.31 I ljuset av artikel 3.1. om barnets bästa skulle det kunna finnas tillfällen då det är befogat att lagligen beröva ett barn delar av sin identitet, t.ex. i samband med adoption eller i det fall då ett barn behöver skydd.32 I artikel 16 finns en liknande skrivning om att inget barn får ut- sättas för godtyckliga eller olagliga ingripanden i sitt privat- och familjeliv. rättigheter () har i relation till motsvarande rättighet i den internationella kon- ventionen om medborgerliga och politiska rättigheter (artikel 16) uttalat att uttrycket ”olagliga” betyder att inga ingripanden får ske utom i de fall som avses i lagen. De lagliga möjligheterna till ingri- panden bör i sin tur vara förenliga med konventionens bestämmel- ser, syften och mål, enligt kommittén. När det gäller rätten till pri- vatliv har uttryckt att regleringen ska ge skydd mot olagliga ingripanden, inte bara från statens sida utan även från enskilda och juridiska personer. Lagstiftningen måste, enligt , i detalj ange de exakta omständigheterna under vilka sådana ingri- panden kan tillåtas.33 11.1.3Stöd och skydd för att återupprätta ett barns identitet (artikel 8.2) Artikel 8.2 innebär att en stat åtar sig att ge lämpligt stöd och skydd i syfte att snabbt återupprätta ett barns identitet i de fall ett barn olagligt berövats en del av eller hela sin identitet. Begreppet olagligt berövats (illegally deprived) syftar tillbaka på att ett barn har rätt att behålla sin identitet utan olagligt ingripande (unlawful interference) i artikel 8.1. Av förarbetena framgår att frågan lyftes om ett barn lagligen kan berövas delar av och i synnerhet hela sin identitet. Arbetsgruppen valde dock att behålla formuleringen i 31Se t.ex. HR/PUB/07/1, artikel 8, E 1 p. 334 och 335. 32Jämför (2019) s. 285. 33CCPR, General . 3 och 8. Jämför (2019) s. 298–300 och 558. Artikel 8 – behålla sin identitet Skälet till formuleringen framgår inte av förarbetena.34 Som ovan nämnts skulle det dock kunna finnas tillfällen då det är befogat att lagligen beröva ett barn delar av sin identitet med utgångs- punkt i barnets bästa.35 Åtagandet gäller oavsett om ett barn berövats en del av eller hela sin identitet. Det innebär att om ett barn av någon anledning berövas endast sitt namn ska en stat ge lämpligt stöd och skydd i syfte att återupprätta barnets namn. Motsvarande gäller om ett barn berövas sitt medborgarskap, sina släktförhållanden eller någon annan del av sin identitet. Vad som avses med lämpligt stöd och skydd i syfte att snabbt åter- upprätta ett barns identitet framgår inte av artikeln eller av förarbetena till konventionen. Formuleringen lämnar ett utrymme för respektive stat att avgöra vilket stöd och skydd som ska ges, med den enda begränsningen att stödet och skyddet måste vara lämpligt för syftet och så pass effektivt att återupprättandet sker snabbt. Vad som avses med ”snabbt” definieras emellertid inte heller av konventionen. Det finns situationer då ett barn löper större risk än annars att berövas sin identitet, t.ex. i samband med krig, människohandel och migration (jämför artiklarna 10, 22, 34–36 och 38 i ). I dessa situationer kan det vara särskilt viktigt att barnets identitet snabbt upprättas, bl.a. för att säkerställa att barnet åtnjuter sina övriga rättigheter enligt . Förekomsten av identitetshandlingar kan enligt barnrättskom- mittén göra ett barn mindre utsatt för övergrepp och utnyttjande, särskilt om barnet har skiljts från sin familj.36 Identitetshandlingar är också av betydelse för familjeåterförening i de fall ett barn skilts från sina föräldrar, vilket också kan bidra till att återupprätta en del av barnets identitet (se även artiklarna 10 och 22). En fastställd iden- titet kan också vara viktig för att söka asyl eller för att få ta del av allmänna förmåner. Läs vidare om identitetshandlingar i kapitlet om artikel 7. har uttalat att om ett barns identitetshand- lingar har skaffats åt barnet på olagligt vis, och barnet begär åter- ställande av sina identitetshandlingar, bör en stat vidta åtgärder bl.a. 34HR/PUB/07/1, artikel 8 D 1 p. Jämför (2019) s. 301. 35Jämför (2019) s. 285. 36CRC/GC/2003/3 p. Artikel 8 – behålla sin identitet genom att utfärda korrigerade dokument och låta bli att åtala när förfalskning har skett.37 I andra internationella överenskommelser finns det exempel på stöd och skydd i syfte att återupprätta ett barns identitet. I artikel 78 i tilläggsprotokollet till Genèvekonventionerna38 anges att i syfte att underlätta evakuerade barns återkomst till sina familjer och länder ska upprätta kort med fotografier och ett antal andra uppgifter upprättas för varje barn. Korten ska sändas till Internationella Rödakorskom- mitténs centrala efterforskningsbyrå. I artikel 25 i den internationella konventionen till skydd för alla människor mot påtvingade försvin- nanden anges t.ex. att vissa gärningar ska vara kriminaliserade, t.ex. olovligt bortförande av ett barn samt förstörande och förfalskande av ett bortfört barns identitetshandlingar. i ljuset av artikel 4 ska en stat vidta alla lämpliga lagstiftnings- åtgärder, administrativa åtgärder och övriga åtgärder för att genom- föra rättigheterna i konventionen. I detta kapitel redogör vi för lagstiftning som rör ett barns rätt att behålla sin identitet, däribland bestämmelser om medborgarskap, namn, identitetsbeteckning, etniskt ursprung och könsidentitet. Hur delar av identiteten förvärvas redogör vi för närmre i kapitlet om artikel 7.