sou · H8B357 · 2020-10-08 00:00:00 — •Det råder fysisk och social könssegregation och arbetsfördelning mellan könen. •Män, oavsett ålder, bestämmer över kvinnor. •Äldre bestämmer över yngre, vilket dock sällan innebär att äldre kvinnor bestämmer över yngre män. Enligt den pakistanska forskaren , som ofta citeras i litteraturen på området, finns det flera andra kontrollmekanismer än könsstympning och tvångsäktenskap för att upprätthålla hederskul- turens oskuldsideal som gäller för ogifta flickor. Förutom barn- och tvångsäktenskap samt könsstympning tar hon upp fysisk och social segregering i form av könssegregerade tider och rum, så att kvinnor och män inte möts fysiskt, samt krav på anständig klädsel. En annan kontrollmekanism som hon tar upp är invaderande föräldraskap, dvs. att det är föräldrarna som definierar barnens, främst döttrars, dröm- mar och behov. Vad gäller kyskhetsideal, som gäller gifta kvinnor, finns det enligt flera kontrollmekanismer för att upp- rätthålla detta. Fysisk och social segregering gäller inte minst för ogifta flickor. En annan kontrollmekanism är monogami för kvinnor och polygami för män. Ännu en kontrollmekanism är makens aukto- ritet över hustrun, en auktoritet som förs över från kvinnans fader till hennes make. Ytterligare en mekanism är väntetid vid skilsmässa eller makens död. Kvinnan ska vänta med att gifta om sig. En sista kontrollmekanism som belyser är kyskhets- bälte för att förebygga att en gift kvinna har utomäktenskapligt sex.13 har ett nationellt regerings- uppdrag att motverka hedersrelaterat våld och förtryck, förhindra att unga blir gifta mot sin vilja och motverka könsstympning. Regerings- uppdraget innebär att har en central roll i arbete mot hedersrelaterat våld och förtryck. I sitt arbete hänvisar till regeringens ovan citerade definition av hedersrelaterat våld och förtryck.14 Även rätt 13Tahira , Beyond honour: a historical materialist explanation of honour. 14www.hedersfortryck.se/lansstyrelsen-ostergotland/utgangspunkt-i-arbetet/regeringens- beskrivning-och-definition/ (hämtad ). i samhället (TRIS), som bildades efter mordet på 2002, hänvisar i sitt arbete till regeringens definition.15 – Glöm aldrig Pela och , som bildades efter mordet på 2001 (då under namnet Glöm aldrig ) beskriver begreppen hederskultur och heders- relaterat våld på följande sätt:16 I de flesta kulturer är familjen den viktigaste delen av en persons liv. Imånga länder är familjen rangordnad utifrån kön och ålder, där de unga är underordnade de äldre och kvinnorna är underordnade männen. Den enskilda familjens status är till största del beroende av familjens heder. I sådana samhällen bedöms ofta mannens värde och status utifrån familjetillhörighet och anseende, och mannens heder är i sin tur bero- ende av familjemedlemmarnas uppförande. Särskilt viktig för familjens heder är de kvinnliga familjemedlemmar- nas sexualitet. Kvinnornas kyskhet utgör därmed gränsen mellan heder och skam. Kvinnorna är med andra ord bärare av männens och familjens heder. Hedersrelaterat våld definieras ofta som våld mot en kvinna som utförs av hennes make eller en manlig släkting. Det kännetecknas av att det både planeras och utförs av släktingar till den drabbade, med motivet att kvinnan har fläckat familjens heder. Förtrycket kan yttra sig genom att personen inte själv får bestämma hur den ska klä sig eller vilka den ska umgås med. I sin mest extrema form utsätts personen för fysiskt våld, i värsta fall med dödlig utgång. Anledningen till att familjen känner sig vanhedrad är ofta att kvinnan haft en påstådd eller verklig sexuell relation innan hon ingått äktenskap, eller utanför äktenskapet. Även pojkar och män drabbas av hedersvåld Även om pojkar och män ofta ges större frihet än kvinnorna kan också de riskera att utsättas för hedersvåld och tvångsgifte om de bryter mot rådande normer. Det är också männen som bevakar och kontrollerar sina kvinnliga familjemedlemmar, och om de inte uppfyller dessa krav kan de själva drabbas av våld och förtryck. 15www.tris.se/forskning (hämtad ). 16https:///hedersvald/ (hämtad ). Samband med äktenskap mot en parts vilja Det finns samband mellan hedersrelaterat våld och förtryck och äkten- skap mot en persons vilja. Föräldrar och släktingar tvingar i dessa fall en person att gifta sig genom att hota eller använda våld. I vissa fall luras barn och unga att åka utomlands, för att där bli gifta mot sin vilja. vet vi genom forskning och erfarenheter från frivilligorganisa- tioner mer om vilka som faller offer för och vilka som utövar heders- relaterat våld och annat sådant förtryck. har fokus legat på unga kvinnor som brottsoffer. Vi har dock haft flera fall av heders- mord och mordförsök på unga män. I har vi också haft flera fall av uppmärksammade hedersmord på vuxna kvinnor. Majoriteten av förövarna är män, unga och minderåriga pojkar. Sam- tidigt visar nya studier att kvinnor i många fall antingen agerar män- nens medlöpare eller tvingas delta i utövandet av hedersrelaterat våld.17 Det förekommer också mer kortfattade och koncisa förslag till definitioner. definierade i en handbok uppdate- rad 2014 hedersrelaterat våld på följande sätt (se dock Åklagarmyn- dighetens och nya definition nedan):18 Hedersrelaterat våld är brott riktade mot någon – ofta en släkting – som, enligt gärningsmannens och övriga släktens eller gruppens uppfattning, riskerar att vanära eller har vanärat gärningsmannens, släktens eller grup- pens heder, i syfte att förhindra att hedern skadas eller förloras alternativt för att reparera eller återställa den skadade eller förlorade hedern. Kriminalvården har 2015 uttalat följande i fråga om definition:19 När det gäller hur Kriminalvården ska definiera hedersrelaterat våld är det faktum att Kriminalvården befinner sig längst ut i rättskedjan avgörande. Då konsekvens och samsyn kring vad som innefattar hedersrealterad 17Se t.ex. , ”victims of honour-based violence and abuse in : Who does what to whom – and why?” i: Men, Masculinities and ’Honour’-Based Violence, 2019. 18Åklagarmyndighetens handbok våld, 2006 s. 6, tillgänglig på: /globalassets/dokument/handbocker/handbok-hedersrelaterat-vald-uppd- 2014.pdf (hämtad ). 19Kriminalvården, Hedersrelaterat våld och förtryck. Forskning och utvärdering inom Kriminal- vården, 2015 s. 57 (tillgänglig på: /globalassets/publikationer/forskningsrapporter/hedersrelaterat- vald-och-fortryck.pdf, hämtad ). brottslighet är en mycket viktig del i det fortsatta arbetet kring dessa frågor blir definition ett självklart val. Regeringen har i en jämställdhetspolitisk skrivelse 2016 beskrivit hedersrelaterat våld och förtryck på följande sätt:20 Hedersrelaterat våld och förtryck utmärks bl.a. av att flera, främst när- stående, personer kan utöva och sanktionera kontroll och våld mot en eller flera kvinnor och flickor. Föreställningen om heder bygger på starkt patriarkala och heteronormativa ideal och kan även motivera våld och förtryck av unga män och pojkar, särskilt hbtq-personer. Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotiv hänvisade, i sitt slutbetänkande , lik- som Kriminalvården inledningsvis till ovan citerade definition. Utredningen kommenterade därefter för egen del definitionen på följande sätt:21 Ett hedersrelaterat brott är alltså en gärning som har sin grund i att någon anses ha vanärat eller riskerar att vanära någon annans heder (i betydelsen anseende inom en grupp) och motivet för brottet är att skydda eller återupprätta denna heder. Termerna brott med hedersmotiv och hedersrelaterad brottslighet kan alltså användas synonymt för att beskriva samma företeelse. Med heder menas det anseende, rykte, värde, ställning etc. som exempelvis en person eller en familj har, främst i andras ögon. Om en person gör något som leder till att familjen förlorar heder, vilket avgörs utifrån patriarkala och heteronormativa föreställ- ningar, kan det förstöra familjens anseende och sociala kontakter inom den egna gruppen. och har 2019 enats om följande nya definition av hedersrelaterad brottslighet (jfr Åklagarmyndighe- tens äldre definition som citerats ovan.22 Hedersrelaterad brottslighet är brott som helt eller delvis begåtts för att bevara eller återupprätta en persons eller familjs, släkts eller annan lik- nande grupps anseende utifrån en föreställning om heder. 20Regeringens skrivelse Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid (skr. 2016/17:10) s. 35. 21SOU 2018:69 s. 72 f. 22Se , Hedersrelaterad brottslighet. , 2020 s. 8. Definitionen har tillämpats . Inom finns en möjlighet att ”flagga” ärenden där det anses finnas anledning att utreda ett even- tuellt hedersmotiv. Syftet med en sådan markering är inte att föra statistik utan att tidigt identifiera brott med ett eventuellt heders- motiv för att rätt åtgärder ska kunna vidtas initialt, under utred- ningen och i skyddsarbetet med de utsatta.23 En sådan markering, som görs i datasystem ”Durtvå”, är alltså att be- trakta endast som ett slags arbetshypotes. Någon motsvarande mar- kering finns inte i datasystem ”Cåbra”. Där- emot finns en överenskommelse mellan som innebär att i annan form ska lämna information om ett eventuellt hedersmotiv i samband med att ett ärende lämnas över till . Under vårt utredningsarbete har regeringen i prop. 2019/20:131 anslutit sig till Utredningen om starkare skydd mot barnäktenskap, tvångsäktenskap och brott med hedersmotivs bedömningar i fråga om definition av heder. 6.2.2Gemensamma drag i de olika definitionerna Av avsnitt 6.2.1 framgår att begreppet hedersrelaterat våld och annat sådant förtryck numera är etablerat. Även om begreppet inte alltid ges ett helt enhetligt innehåll beskrivs det ofta på ungefär samma sätt. Hedersförtryck innefattar, utifrån definitionerna ovan, ofta ett privat uppställande av normer (som kan leda till att det uppstår s.k. parallellsamhällen) och ett privat hot om – och genomförande av – sanktioner om den förtryckta personen inte rättar sig efter de uppställda normerna i en kontext där familjens eller släktens heder utgör incitament att uppställa normer samt hota om och utföra sanktioner som inte är accepterade i samhället i övrigt. Normer kan, som framgått ovan, avse vitt skilda saker som vistelse utanför hemmet, klädsel, sexpartners och äktenskap. Sanktioner kan avse t.ex. våld, som klart utgör brott (t.ex. uppsåtligt dödande eller misshandel). Det kan också röra sig om t.ex. utfrysning från ett socialt 23https:///om-polisen/polisens-arbete/hedersrelaterade-brott/ (hämtad ). sammanhang som inte, eller i vart fall inte med nödvändighet, utgör brott. Däremellan finns en viktig kategori av sanktioner som innebär att den förtryckta personen utsätts för flera gärningar som var och en är kriminaliserade men där straffvärdet för vart och ett av brotten är lågt (exempelvis flera fall av ringa misshandel, olaga hot och ofre- dande som alla i de konkreta fallen har ett straffvärde på bötesnivå). Det handlar sällan om enstaka sanktioner utan oftast om multipla sanktioner . Något som vi har uppfattat under utredningsarbetet är att det i en hederskontext ofta finns en annan och konkurrerande syn på förhållandet mellan stat, individ och familj/släkt än den etablerade synen inom ramen för rättssystemet. Det konkurrerande synsättet innebär bl.a. att gärningspersoner i en hederskontext inte godtar att staten har tagit över ansvar för rättsskipning från enskilda och har ett våldsmonopol. Det kan finnas en attityd hos en gärningsperson som innebär att han eller hon tänker eller uttalar ”det är era lagar/ regler” och inte visar någon ånger, utan kanske till och med stolthet, när han eller hon ställs till svars för sitt agerande. Detta hänger nära samman med att det hedersrelaterade våldet och förtrycket – till skillnad från annat våld mot närstående – ofta utövas kollektivt eller i vart fall är förankrat i en vidare krets. Även om det inte finns fler än en gärningsperson, så kan gärningen vara socialt accepterad i det sammanhang i vilken den utövas och stödjas av t.ex. gärningsperso- nens och/eller den förtrycktas familj eller släkt. Det innebär i sin tur att brottsoffret i många fall saknar skyddsnät och därmed befinner sig i en särskilt utsatt situation. En ytterligare aspekt av den sociala acceptansen är att gärningarna kan begås i vad som skulle kunna be- skrivas som en tystnadskultur, som innebär att brottsutredande myn- digheters arbete försvåras påtagligt.24 En annan skillnad mot övrigt våld mot närstående är att det hedersrelaterade våldet och förtrycket ofta är planerat.25 I vad som kan betecknas som en klankultur eller ett förmodernt samhälle motsvaras i många fall den omständigheten att mindre grup- per, som familjer eller släkter, tagit eller bibehållit kontrollen över viss maktutövning av att staten är svag och i viss utsträckning tolere- En studie om tystnad mot rättsväsendet, 2019:10, tillgänglig på: /download/18.62c6cfa2166eca5d70ea8578/1569840639055/2019_10_Tystnadskul turer.pdf (hämtad ). 25Se SOU 2018:69 s. 71 f. rar privat rättskipning utifrån privata föreställningar och normer. I ett modernt samhälle måste emellertid sådana företeelser betraktas som intolerabla. 6.2.3Personer med intellektuell funktionsnedsättning Personer med intellektuell funktionsnedsättning som utsätts för hedersrelaterat våld eller annat förtryck är en särskilt sårbar grupp eftersom dessa ofta står i en särskilt tydlig beroendeställning till gär- ningspersonen eller gärningspersonerna. Vidare är förtryck mot per- soner inom denna kategori särskilt svårupptäckt eftersom förtrycket kan ta sig andra uttryck än det förtryck som utövas i förhållande till personer som inte har en intellektuell funktionsnedsättning. Gärningspersonen eller gärningspersonerna behöver inte alltid agera aktivt – dvs. genom handling – för att kontrollera och bestraffa en person med intellektuellt funktionshinder. Förtrycket kan i stället ske genom underlåtenhet. Barn och unga med intellektuell funktionsnedsättning är särskilt sårbara. Genom att exempelvis inte ge barnet eller den unge prak- tiskt stöd så som att skjutsa till kompisar, anmäla sig till aktiviteter eller ansöka om stödinsatser begränsar föräldrarna barnet eller den unge och dennes tillvaro. Även bestraffningen kan vara passiv på så sätt att personen exempelvis inte får sin medicin, inte får gå till skolan eller inte får hjälp med att gå på toaletten. Vidare vilseleds barn och ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning in i äktenskap, vilket kan jämföras med barn och ungdomar utan funktionsnedsätt- ning som i stället ofta blir tvingade eller övertalade till att ingå ett äktenskap. Vilseledandet kan ske genom att fokus fästs på bröllops- festen så att barnet eller den unges förståelse av ett äktenskap blir lika med bröllopsfest. Det kan också ske genom att förmedla till barnet eller den unge att han/hon kommer att bli ”normal” och ”som alla andra” i familjen om han eller hon gifter sig. Vilseledande till äktenskap innebär att barnet eller den unge tackar ja till att ingå äktenskap utan att egentligen veta vad det innebär. Barn och ungdomar med intellektuell funktionsnedsättning kan dessutom sakna den kogni- tiva förmågan att leva ett så kallat dubbelliv och kan ha svårt att se konsekvenser av sitt agerande. Barnet eller den unge kan exempelvis berätta för anhöriga att han eller hon har skaffat en pojkvän eller flickvän, vilket i ett hedersrelaterat sammanhang kan få förödande konsekvenser för honom eller henne.26 Hbtq-personer är särskilt utsatta. Inom vissa samhällen och i vissa grupper anses det vara fel – eller till och med olagligt – att exempelvis bli kär i någon av samma kön. Risken för att utsättas för utfrysning och våld ökar för personer som avviker sexuellt från gruppens, ofta heteronormativa, normer.27 Många unga hbtq-personer som lever i en hederskontext känner till att deras sexualitet är förbjuden enligt gruppens normer och kan därför känna skam och skuld. Många av dessa utsätts för s.k. om- vändelseförsök. Det innebär att familjemedlemmar eller släktingar försöker att ”bota” eller ”omvända” dem till den (underförstått ”rätta”) heterosexuella läggningen.28 Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) har fått i uppdrag att kartlägga och sammanställa kunskap om s.k. omvändelseterapi riktad mot unga hbtq-personer. I uppdraget ingår att samla och redovisa en bild av unga hbtq-personers egna er- farenheter av företeelser som har uppfattats som omvändelseterapi. Uppdraget ska redovisas till regeringen senast den 1 mars 2022.29 6.3Hur många är drabbade av hedersförtryck? Enligt , som sammanställt uppgifter från FN med uppgifter från egna undersökningar, mördas omkring 5 000 kvin- nor av manliga närstående för att återupprätta familjens heder. Hedersmord förekommer i många länder och mörkertalet är stort.30 26Se t.ex. /hedersfortryck/hedersvald-och-intellektuell- funktionsnedsattning/ (hämtad ). 27Se t.ex. (hämtad ). 28Se /hedersfortryck/hedersrelaterat-vald-mot-homo-och-bisexuella- samt-transpersoner/ (hämtad ). 29Se /pressmeddelanden/2020/07/regeringen-vill-se-mer-kunskap-om- unga-hbtq-personers-utsatthet-for-sa-kallad-omvandelseterapi/ (hämtad ). 30Se , Hedersmord (tillgänglig på: Det bör understrykas att ovan redovisade uppgifter avser endast den allra allvarligaste formen av hedersförtryck, som innefattar död- ligt våld. Det skulle alltså, med en populär liknelse, kunna sägas röra sig om toppen av ett . Även om det finns tillgänglig statistik avseende exempelvis före- komsten av barnäktenskap så är det svårt att mot denna dra några slutsatser om hur många av de personer som gifts bort som är utsatta för barnäktenskap utifrån ett hedersmotiv. Utifrån det övergripande konstaterandet att tusentals kvinnor mördas i hederns namn , i ett globalt perspektiv, ska vi gå över till att studera förekomsten av hedersförtryck i på ett något mer detaljerat plan. En ungefärlig bild utifrån olika undersökningar I har det genomförts ett antal olika undersökningar i syfte att ge en bild av hur utbrett fenomenet hedersförtryck är. Undersökningarna har gjorts och frågeställningarna har formulerats på olika sätt. Till detta kom- mer att definitionerna av vad som utgör hedersrelaterat förtryck varie- rar.31 Det är därmed inte möjligt att sammanställa undersökings- resultaten till en detaljerad och enhetlig beskrivning. Dock går det, genom att redovisa resultaten från några av de mest relevanta rap- porterna, att ge en ungefärlig bild av förekomsten av hedersrelaterat våld och annat förtryck i . Det bör vid tolkningen av stati- stiken hållas i minnet att mörkertalet förmodligen är stort. Länsstyrelserna beräknade 2004 att 1 500–2 000 flickor och unga kvinnor var utsatta för hedersrelaterat våld och förtryck samt att 10–av de drabbade behövde skyddat boende.32 /AmnestySverige/hedersmord?from=embed, hämtad ) med hänvisningar. Observera att vissa av uppgifterna kommer från undersökningar gjorda . Bland andra aldrig Pela och – GAPF hänvisar till uppgifterna från FN och i sitt informationsarbete. Se (hämtad ). Siffran har kritiserats för att vara för låg. Enbart i sker 1 500–2 000 hedersmord, enligt en uppgift, se , Beyond honour: a historical materialist explanation of honour, 2006. 31Se avsnitt 6.2. 32Uppgifterna hämtade ur regeringens skrivelse Handlingsplan för att bekämpa mäns våld mot kvinnor, hedersrelaterat våld och förtryck samt våld i samkönade relationer (skr. 2007/08:39) s. 13. I en rapport från redovisades upplevd frihet att själv bestämma över sitt liv hos gymnasieungdomar i årskurs 2. I rapporten fokuserades på likheter och skillnader mellan flickor och pojkar. I viss utsträckning gjordes också jämförelser mellan ung- domar med svensk bakgrund, i betydelsen att båda föräldrarna var födda i /, och ungdomar med utländsk bakgrund, i den bemärkelsen att båda föräldrarna var födda någon annanstans. En av de frågor som skulle ge en indikation på förekomst av heders- relaterat våld och förtryck gällde om eleverna var oroliga för att inte själva få bestämma vem de skulle välja som livspartner. av flickorna och av pojkarna svarade ja på denna fråga.33 Totalt besvarade 5 238 elever vid sammanlagt 98 skolor enkäten sam- tidigt som 160 skolor ingick i det urval som gjordes av ().34 I en artikel 2007 presenteras uppgifter från en studie av ungdomars attityder till sexualitet. Studien bygger på en enkätundersökning som gjordes 2002 bland 1 193 elever i årskurs sju, åtta, och nio. Under- sökningen visade att ungdomar med utländsk bakgrund generellt sett instämmer i så kallade ”oskuldsnormer”, det vill säga normer som begränsar det föräktenskapliga sexuella handlingsutrymmet, i större ut- sträckning än ungdomar med svensk bakgrund. I studien definieras begreppet oskuldskontext som en företeelse som bygger på köns- segregerade principer där kravet på oskuld i större utsträckning till- lämpas på flickor än på pojkar. Vidare menas att en oskuldskontext kännetecknas av principer som bygger på att sexualiteten, trots sin privata karaktär, anses som något andra personer än individen själv kan besluta om. För att få en djupare förståelse för en oskuldskontext argumenteras det därför för en utvidgad definition av kravet på oskuld som inte begränsas till endast kontrollen av ungdomars sexualitet, utan även omhändertar föreställningar som upprätthåller och erkän- ner icke självvalda (sociala) begränsningar i ungdomars liv.35 33Socialstyrelsen, Frihet och ansvar. En undersökning om gymnasieungdomars upplevda frihet att själva bestämma över sina liv, 2007 (tillgänglig på: /globalassets/sharepoint-dokument/artikelkatalog/ovrigt/2007-131- 27_200713127_rev.pdf, hämtad ). 34I rapporten behandlas bortfallet på s. 26–28. TRIS har påpekat att under- sökning kännetecknas av ett mycket stort bortfall (), som, enligt den organisationen, försvårar generella slutsatser på riksnivå. Se /forskning (hämtad ). 35Mariet Ghadimi, ”Om kravet på oskuld. En studie av flickors respektive pojkars föreställ- ningar” i Socialvetenskaplig tidskrift nr 1, 2007 (tillgänglig på: I en rapport gjord för redovisas i vilken utsträckning flickor och pojkar lever under hedersrelaterad kontroll i och vilken karaktär sådan kontroll har. Studien består av två delar: en enkätundersökning (”UNG08”) bland ung- domar i årskurs nio där 2 356 elever besvarade enkäten och en studie av ärenden som rör omhändertaganden med stöd av lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga (LVU). Det överord- nade syftet i båda delstudierna var att skilja ut den grupp av flickor och också pojkar som lever med hedersrelaterade normer och be- gränsningar. I rapporten sammanfattas resultaten av enkätundersök- ningen på följande sätt:36 När det gäller enkätundersökningen utgår avgränsningen av gruppen flickor som kan tänkas leva med hedersrelaterade normer och begräns- ningar från två frågor: Förväntar sig föräldrarna att flickan ska vara oskuld vid äktenskapets ingående? Tillåts hon inte ha ett förhållande med en jämnårig pojke? Innebörden av dessa krav är att flickan inte tillåts ha en föräktenskaplig sexuell relation. Att svara ja på dessa frågor räknar vi som nödvändiga men inte tillräckliga betingelser för att ingå i kategorin flickor som lever med hedersrelaterade normer och begränsningar. Resultatet av undersökningen är att av alla flickor svarar ja på båda dessa två frågor. I nästa steg belyses för dessa flickor – de som uppfyller de nödvändiga betingelserna – om de får ha vänskapliga relationer med jämnåriga pojkar och om hon förväntas följa andras vilja när det gäller vem hon ska gifta sig med eller leva med . Båda dessa normer betraktar vi som starkare sätt att kontrollera flickans sexualitet. Konsekvensen av dem är att flickan är starkt begränsad i sina möjligheter att själv kunna välja framtida partner.