sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — Företrädare för många företag och delar av offentlig sektor har för utredningen lyft upp högskolornas betydelse för kompetensut- veckling av befintlig personal men också för att ge individer en kontinuerlig påfyllnad av aktuell kunskap. Detta är behov som kan tillgodoses inom ramen för högskolors sedvanliga utbildningsutbud och uppdragsutbildningar men även genom anordnande av särskilda kurser. Typiskt sett kurser anpassade efter specifika behov och förutsättningar men också sådana där generella behov av ökad kun- skap finns (exempelvis inom ny kunskap rörande artificiell intelli- gens) och där utbildningen inte lämpligen ges inom ramen för hög- skolans ordinarie verksamhet. I takt med att Arbetsförmedlingen och andra aktörer förändrar sin verksamhet, kan också högskolorna komma att förändra sin verksamhet, för att bättre bidra till en mer uppdaterad och aktuell kompetensutveckling och försörjning av såväl befintliga som nya medarbetare vid företag och organisationer i . Här kan holdingbolagen vara ett lämpligt organ för att anordna dessa utbildningar. 9.3.5Ett nationellt arbete med licensiering Utredningens förslag: Finansieringsbolaget bör ges i uppdrag, genom dess ägare, att utreda former för hur en nationell process för licensiering av immateriella rättigheter sprungna ur hög- skolors verksamhet ska kunna bildas. Utredningen delar slutsats att licensi- ering inte har en hög prioritet bland högskolorna och att det krävs en nationell kraftsamling (se avsnitt 5.1.5). Utredningen anser att licensiering är ett verktyg som rätt använt kan medföra att kunskap och resultat från verksamhet vid hög- skolorna sprids till verksamheter utanför högskolorna, kanske på sätt som inte nödvändigtvis innebär strikt kommersiell lönsamhet. Syftet kan snarare vara att resultatet och kunskapen ska spridas utan särskild finansiell ersättning men med ett erkännande av idéns upp- hovsman och en respekt för verket eller idén som sådan. Det kan finnas en potential till ökat nyttiggörande av resultat från viktig verksamhet vid högskolorna om licensieringsverktyget utvecklas. Utredningen anser därför att regeringen bör ge de i konsortiet ingå- Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... ende högskolorna i uppdrag att ge Finansieringsbolaget ett uppdrag att utreda former för hur en nationell process för licensiering av immateriella rättigheter sprungna ur högskolors verksamhet ska kunna bildas. 9.3.6Förbudet för holdingbolagen att bedriva sådan verksamhet som ingår i högskolornas grundläggande verksamhet Utredningens förslag: Avgränsningen att holdingbolagen inte får bedriva sådan verksamhet som ingår i högskolornas grund- läggande verksamhet, förtydligas. Holdingbolagen får enligt den av regeringen fastställda bolagsord- ningen inte, vare sig direkt eller indirekt, bedriva sådan forskning, därmed sammanhängande undervisning eller i övrigt sådan verksam- het som från tid till annan utgör grundläggande verksamhet vid uni- versitet och högskolor. Skälet till denna skrivning är såvitt utred- ningen förstår att säkra att verksamheten i holdingbolagen inte bedrivs i strid med beskrivning av anslagsändamålen och att genom att bedriva verksamhet i bolagsform, undandra regeringen och en insyn i hur anslagen används. Vidare ter det sig rimligt att anta att ett syfte är att verksamheten i holdingbolagen inte ska i onödan konkurrera med den vid högskolan. Såsom tidigare konstaterats av utredningen har det inte framkommit någonting som utvisar att det inom ramen för holdingbolagens verksamhet nu före- kommer verksamhet som strider mot det ovan angivna förbudet eller andra verksamhetsinskränkningar i bolagsordningen. Vad som där- emot framkommer är att högskolorna inte fullt ut nyttjar holding- bolagen och tillvaratar den potential som finns av kommersiellt nyt- tiggörande av viktiga resultat av verksamheten vid högskolorna. Dels därför att bolagen inte givits finansiella resurser för att kunna detta, dels därför att det finns en osäkerhet hos högskolorna om exakt vad holdingbolagen kan användas till. Slutligen kan också en viss skep- sisism mot kommersialisering spela viss roll. Nyttiggörandeuppdraget är enligt regeringens av god- tagna mening en integrerad del av högskolornas kärnverksamhet, på samma sätt som uppdraget att informera och samverka om verk- Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... Att så tydligt som är fallet beskriva att holdingbolagen inte får bedriva sådan forskning, därmed sammanhängande under- visning eller i övrigt sådan verksamhet som från tid till annan utgör grundläggande verksamhet vid universitet och högskolor, skulle därför kunna anses vara något av en självmotsägelse. Mot bakgrund av att holdingbolagets syfte är att nyttiggöra resultat från kärnverksam- heten på kommersiell grund och inte i sig utföra kärnverksamhet, blir det dock tydligare. Ett avskaffande av den nuvarande avgräns- ningen skulle öppna upp för att ordinarie utbildnings- och forsk- ningsverksamhet utförs inom ramen för holdingbolaget. Detta vore olyckligt. Mot den bakgrunden anser utredningen att dagens avgräns- ning bör kvarstå men att den förtydligas genom det samhällsuppdrag bolagen föreslås ges. I det här kapitlet sammanställs kostnadsberäkningar och andra konse- kvensanalyser för utredningens förslag i enlighet med kommitté- förordningen (1998:1474) och utredningens direktiv. 10.1Konsekvenser för berörda aktörer Utgångspunkten för utredningen är att ta fram förslag för hur stödet för nyttiggörandet ska förbättras för studenter, doktorander och anställda vid högskolorna. Utredningen har identifierat de intres- senter och aktörer som kan påverkas av förslagen i betänkandet. Dessa är staten (inklusive högskolor, vissa myndigheter, och forsknings- stiftelser) regionerna, forskningsinstitut och näringsliv. Utredningen har baserat på detta inriktat dialogaktiviteter mot dessa. Förslagens ökade kostnader uppgår till Förslagen som utredningen lämnar bedöms sammantaget, fullt utbyggt, innebära ökade kostnader med . för utökat VFT-stöd, för finansieringsinstrument (Finansieringsbolaget) och en ökning på för de nya innovationskontorens verksamhet1. Den totala kostnaden för innovationskontoren beräknas att uppgå till . Därutöver tillkommer Finansierings- bolagets initiala bildande och driftskostnader om , stöd och utvärdering av innovationskontorens 1Om samtliga landets högskolor skulle ansöka om och erhålla innovationskontor skulle kost- naderna öka med . Utredningen bedömer dock inte att detta kommer att ske . verksamhet för , UKÄ:s initiala kostnader om och därefter årliga kostnader om , samt PRV:s uppdrag om immaterialrättsstöd till högsko- lorna om . Förslaget om etableringen av ett nytt nationellt centrum för entreprenörskap förväntas medföra kost- nader om . Forskningsrådens uppdrag för- väntas initialt medföra merkostnader om . För forskningsrådens del bedöms arbetet kunna integreras i nuvarande strukturer och inte medföra några kostnader utöver . De tematiska kontoren måste hanteras enskilt. Deras storlek uppskattas till . Stödet till idébankerna (anslag 2:64 inom utgiftsområde 16) om föreslås avskaffas av utredningen. Finansiering av ökade kostnader för staten Medlen från det avskaffade stödet för idébanker föreslås användas för att finansiera driften av Finansieringsbolaget, dess bildande, samt uppdragen till och forskningsråden (år 1). arbete med stöd och utvärdering () föreslås finansieras av tillgängliga medel i anslag 2:64 under utgiftsområdet 16 (ap. 21 För- delas efter beslut av regeringen). Detsamma gäller PRV:s och UKÄ:s uppdrag. Ökade kostnader 2 och fortsätt- ningsvis föreslås finansieras genom omfördelning av befintliga anslag (det vill säga inom befintlig ram). De övriga kostnaderna finansieras genom en omfördelning av högskolornas anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. Skälet till detta är att nyttiggörande- arbetet ska vara en integrerad del av verksamheten vid högskolorna. Det är då också rimligt att de förslag utredningen lämnar som ligger absolut närmast högskolorna, också finansieras av deras anslag för forskning och utbildning på forskarnivå. För uppgick det totala anslagen till Universitet och Högskolor till . Av detta utgjorde (cirka 16,5 mdkr) anslag för forskning och utbildning för statliga universitet och högskolor. Anslagen för nyttiggörande som föreslås i föreliggande utredning uppgår totalt till 485 miljoner Detta motsvarar av högskolornas totala anslag eller av de statliga högskolornas anslag för forsk- ning och utbildning på forskarnivå. Kostnadsfördelningen återfinns i tabellen nedan. Tabell 10.1 Sammanställning av kostnader för staten, UO 16 Anslag 2:64 UO 16 Anslag 16:2 Differens kvar att finansiera För riksdag och regering kommer inrättandet av Finansieringsbolaget att innebära att holdingbolagen återapportering i årsredovisning standardiseras och kan få ett innehåll som bättre visar på resultat av verksamheten Finansieringsbolaget kommer dessutom sammanställa en fullständig redovisning av effekt och resultat av akti- viteter inom holdingbolagen och Finansieringsbolaget, till , för att ingå i den återkommande forskningspropositionen. Med den förbättrade rapporteringskedjan kommer regering och riksdag att bättre kunna följa holdingbolagens aktiviteter och resultat. Denna information kommer att kunna beaktas vid utformningen av kom- mande forskningspropositioner och öka och regeringens möjligheter att styra holdingbolagens verksamhet. Kraftsamlingen av kompetenser kommer att innebära en professionalisering av hold- ingbolagens verksamhet, något som i tur kommer att innebära att holdingbolagen kan bli ett viktigare verktyg för forskning och inno- vation jämfört med . Detta är också i linje med rekommendationer. Med denna information blir det bättre förut- sättningar för regering och riksdag att styra holdingbolagen. Inrättande av Finansieringsbolaget kommer att innebära att hold- ingbolagen inte längre kommer att bedriva någon riskkapitalverk- samhet på lokal nivå. Med detta kommer staten att bättre kunna styra finansieringen till de projektbolag som uppstår vid landets hög- skolor. Det utökade verifieringsstöd som föreslås av utredningen, kan kom- ma att påverka hanteringen av befintligt verifieringsstöd hos . Det är därför av stor vikt att och samråder inför utformandet av det nya ut- ökade verifieringsstödet. Det kan annars finnas en risk för överlapp- ningar. De uppdrag arbetsgivarverket föreslås erhålla bygger på befintligt partsarbete och rådande strukturer. De kontakter utredningen haft med företrädare för arbetsgivare och arbetstagare i frågor som rör främst medlemmar i olika , utvisar att det finns ett stort intresse hos dessa att på olika sätt bidra i arbetet med att såväl undanröjda olika arbetsrättsliga hinder inom ramen för anställnings- villkor, avtal och dylikt men också ett stort intresse för att på olika sätt bidra till att medarbetare vid högskolorna för höjd kompetens inom immaterialrättsliga frågor. Utredningen bedömer att det finns förutsättningar att inrymma arbetet i de föreslagna uppdragen inom befintliga budgetramar, om tiden anpassas efter förhandlingsarbete och andra viktiga processer hos och andra berörda. Skulle uppdraget inte kunna anpassas på föreslaget sätt bedöms det medföra behov av arbete motsvarande en årsarbetskraft . Den merkostnaden bedöms då kunna finansieras av medlen från det avskaffade idébanksstödet. De uppdrag forskningsråden föreslås ges, baseras på befintlig verk- samhet och strukturer. De slutliga konsekvenserna av uppdragen är svåra att förutse, då de är beroende av respektive råds ambitionsnivå. Det är troligt att uppdragen kommer innebära initiala merkostnader motsvarande en årsarbetskraft för och en halv års- arbetskraft för Formas och Forte. Utredningen bedömer att åtmin- stone uppstartsarbetet och de uppdrag som utredningen föreslår, kan finansieras av de avskaffade idébanksmedlen. Rådens fortsatta arbete bedöma kunna finansieras inom ram. I kapitel 9 definieras holdingbolagens nya roll. Förslagen kommer att innebära en ökad frihet för holdingbolagen att bedriva mer verk- samhet i sina tjänstebolag (definition i betänkandets Ord- och begreppslista) och fråntagandet av investeringsverksamheten för de så kallade projektbolagen för idéer från studenter och forskare (som överförs till finansieringsbolaget) men en bibehållen möjlighet till investering i projektbolag för att utveckla idéer högskolan eller holdingbolaget äger. Utredningens förslag innebär att holdingbolagen kommer att kunna inta nya roller. Holdingbolagen kommer liksom tidigare kunna utveckla de immateriella rättigheter som uppstår från högskolornas verksamhet till licensaffärer. Som nämnts ovan kommer holding- bolagen även fortsättningsvis kunna förmedla uppdragsutbildning men förväntas i ökad grad kunna bidra med behövlig utbildning för det livslånga lärandet och nödvändig kompetensomställning. Då bild- ning och annan verksamhet ska bedrivas på kommersiella grunder kommer det inte att få några negativa budgetära konsekvenser utan beräknas tvärtom kunna leda till ökade intäkter för bolagen och även för högskolorna (genom ökade intäkter för att medarbetare utför arbete åt holdingbolagen eller genom att sälja andra tjänster till bolagen). Utredningen menar även att verksamheten måste bedrivas så att den inte leder till snedvriden konkurrens gentemot privata aktörer. Förslaget om att holdingbolagens investeringsverksamhet lyfts över till Finansieringsbolaget (se avsnitt 9.3.4) kommer att innebära en del effektivitetsvinster. Enligt FUHS arbetar cirka 15 helårsarbetskrafter med investeringsverksamheten. Utredningen bedömer att antalet helårsarbetskrafter i holdingbolagen kommer att minska till cirka fem för arbete med motsvarande investeringsverk- samhet. De tio personer som berörs kommer dels kunna erbjudas arbete av Finansieringsbolaget men bedöms annars vara en mycket efterfrågad arbetskraft på arbetsmarknaden. Det är rimligt att anta att motsvarande fem helårsarbetskrafter behövs i Finansieringsbolaget för uppgiften. Ändringen av fokus från investeringsverksamhet för projektbolag till annan verksamhet, kan för vissa av holdingbolagen antas få avsevärda effekter, exempelvis är universitets holding- bolags verksamhet helt fokuserat på investeringsverksamhet. De nya möjligheter som öppnas upp för holdingbolagen- om de förvaltande högskolorna så vill – kan medföra behov av nyrekry- tering av personal. Avskaffandet av investeringsverksamheten för projektbolagen för genomförande av idéer från studenter och forskare, kommer medföra att holdingbolagen har kvar in- vesteringarna i bolagen och successivt avvecklar dessa. bolagen föreslås få i uppdrag att ta fram avvecklingsplaner i vilka det framgår i vilka bolag ägandet avvecklas, överförs till finansierings- bolaget eller hanteras på annat sätt. Detta blir en fråga för den hög- skola som får i uppdrag att bilda Finansieringsbolaget att hantera. Med utredningens förslag kommer Finansieringsbolaget att erbjuda ett bredare utbud av finansieringstjänster (se avsnitt 9.3.4). Det kommer att medföra att projektbolagen får större möjlighet att välja den finansieringslösning som passar dem bäst. Utredningens förslag innebär att fler holdingbolag kan bildas och att holdingbolagen – jämfört med – kan komma att bedriva väsentligt mer verksamhet med de medel högskolorna förslås kunna tillföra till deras verksamhet, som aktieägartillskott eller lån. De nya holdingbolagen kommer att styras mot samhällsuppdrag och nya ekonomiska mål och kommer för delar av sin verksamhet få stort stöd genom det nybildade Finansieringsbolaget. Stödet för olika rättsliga frågor kommer för många av bolagen att utökas och stöd genom mallar, utbildningar, rapporter, samt upprättandet av årsredovisning underlättas i väsentlig mån. Holdingbolagen kan antas typiskt sett få väsentligt förbättrade förutsättningar att förhålla sig till och tillämpa det statsstödsrättsliga regelverket, dels genom Finansieringsbolagets gemensamma stats- stödsfunktioner, dels genom att investeringsverksamheten riktade mot enskildas ägda aktiebolag förs över till Finansieringsbolaget. Det system med fyra implementeringssteg (se avsnitt 7.2) som utredningen föreslår, bygger på existerande strukturer och arbete som i huvudsak redan ingår i högskolornas befintliga verksamhet. Det som tydligast kommer att medföra en ökad administrativ belastning är dels arbetet med UKÄ i den årliga datainsamlingen och att djupare än nu behöva redogöra för nyttiggörandet i olika kon- tinuerliga granskningar och tillsynsärenden. Dels arbetet tillsammans med . För högskolorna kommer det således att innebära vissa kostnader för datainsamling av olika indikatorer. Utredningen bedömer att datainsamlingen kommer att medföra en uppstartskostnad på i genomsnitt per högskola och sedan en löpande årlig merkostnad på per högskola och år. Med 31 hög- skolor i landet kommer uppstartskostnaden att uppgå till och den årliga kostnaden för uppföljning till . Därutöver tillkommer kostnad att sammanställa den infor- mation som efterfrågar för utvärderingarna. Omfattningen av det arbetet beräknas uppgå till i genomsnitt arbetstid för varje högskola. De uppgifter som redovisas ovan bedöms enligt utredningen kunna inrymmas i högskolornas befintliga verksamhet och anslag. Enligt utredningens förslag kommer högskolorna att få ökade anslag för uppdrag att bedriva innovationskontor (se avsnitt 7.3.6). uppgår anslaget till landets innovationskontor till totalt 107 mil- joner kronor. Med utredningens förslag kan anslagen för innovations- kontor komma att öka enligt tabellen nedan. Högskolorna delas in i tre grupper beroende på hur stort deras anslag är (se avsnitt 9.1.3). Maximalt kommer anslagen för innovationskontoren att kunna öka till totalt (med både statliga och privata hög- skolor fullt ut med i systemet), vilket jämfört med är en ökning med . Enligt utredningens bedömning kommer troligen inte alla högskolor att varken vilja eller kunna kvalificera sig för innovationskontor inom överskådlig framtid. Det är också troligt att flera högskolor kan tänkas gå samman om att få uppdrag att bedriva ett kontor gemensamt exempelvis med viss inriktning. Utredningens bedömning blir därför att anslaget bör uppgå till . Det innebär en anslagsökning om168 från dagens nivå (). Högskolornas motfinansiering ska enligt utredningens förslag uppgå till , eller . Tabell 10.2 Utredningens förslag för finansiering av Innovationskontor vid högskolor där staten är huvudman A:Högskolans anslag där A är litet, B mellan och C är stort B: Anslag för innovationskontor enligt anslag 2:64. C: Utredningens förslag på anslag för innovationskontor. D: Högskolornas egna minimianslag för Innovationskontor eller motsvarande. Källa: och utredningens egna bearbetningar . Tabell 10.3 Utredningens förslag för finansiering av Innovationskontor vid högskolor med enskild huvudman A:Högskolans anslag där A är litet, B mellan och C är stort B: Anslag för innovationskontor enligt anslag 2:64. C: Utredningens förslag på anslag för innovationskontor. D: Högskolornas egna minimianslag för Innovationskontor eller motsvarande. Källa: och utredningens egna bearbetningar. Som nämns ovan medför utredningens förslag att högskolorna förväntas arbeta med nyttiggörande på alla nivåer i den egna orga- nisationen. Som beskrivs i avsnitt 7.2 ska högskolorna utvärderas utifrån hur de arbetar med nyttiggörande. Det kommer att ställa ökade krav på högskolornas ledning att stödja framtagandet av pro- cesser som stimulerar nyttiggörande, något som i sin tur kräver en positiv inställning till nyttiggörande. Denna inställning förväntas komma att genomsyra högskolornas hela organisation. Konsekvensen av utredningens förslag kan för många högskolor bli att medarbetares nyttiggörandearbete värderas högre än som sker , vilket kan leda till omfördelning av interna resurser, tillskapandet av nya befordrings- grunder och att olika åtgärder vidtas som främjar ökat nyttiggörande. Det kommer vidare att ställa krav på att högskolorna samarbetar med övriga högskolor och med andra aktörer utanför akademin i högre utsträckning. Omställningskostnaderna kommer att täckas av de ökade anslagen till innovationskontoren. Enligt utredningens förslag ska högskolorna genom holding- bolagen kunna erbjuda många olika sorters utbildning till offentlig och privat sektor, i högre utsträckning än som sker . För att detta ska bli möjligt behöver högskolorna noga granska vilka möjlig- heter detta ger för högskolan och vilka resurser som finns till för- fogande. Även frågor såsom bisysslor kan beröras. Här finns det högskolor (exempelvis ), som är längre fram än andra. De högskolor som behöver se över sitt arbete med bland annat bisysslor kan hämta vägledning av de högskolor som kommit längre i processen. Utredningen bedömer att de nya möjligheter som utredningen föreslår inte medför ökade kostnader utan innebär en potential för ökade intäkter till såväl högskola som holdingbolag. I kapitel 7 beskrivs att studenter, doktorander och före detta anställda ska ges möjlighet att anlita högskolans nyttiggörandestöd i genomsnitt upp till efter avlagd examen eller avslutat arbete. Enligt utredningens bedömning bör detta arbete vara av mindre om- fattande karaktär och kunna ingå i de nya innovationskontorsupp- dragens utökade budgetar. Med utredningens förslag kommer samtliga högskolor att ges möjlighet att grunda holdingbolag. Det medför att de kan äga imma- teriella rättigheter som uppstår från forskningsprojekt (om berörda immateriella rättigheter överlåtits till högskolan eller holdingbolaget), förmedla uppdragsutbildning och bedriva annan utbildning, sälja kon- sulttjänster, äga och utveckla infrastruktur för forskning och annan verksamhet som sker som ett led i kommersialisering av forsknings- baserade resultat från högskolan. Att grunda holdingbolag är frivilligt och någonting som föreslås rymmas inom högskolornas anslag. Den möjlighet utredningen föreslår om att kunna överföra medel till holdingbolagen får i sig ingen omedelbar budgetär konsekvens för högskolorna, men kan få det beroende på högskolans ambitions- nivåer. För de högskolor som överför medel krävs då en viss ökad administration jämfört med . Utredningen förtydligar högskolans ledningsansvar för holding- bolagen, såväl för styrelse som andra funktioner. Arbetet med att se över styrning, att styra med mål för samhällsuppdraget och eko- nomin, att följa upp verksamheten i holdingbolaget och rapportera den till högskolans ledning, att ha kontakter med Finansierings- bolaget och det förslagna konsortiet, kommer troligen innebära ut- ökade administrativa åtaganden för högskolorna. balanseras detta med att Finansieringsbolaget skapas som en ny stödresurs som ger holdingbolagen stöd för upprättandet av rapporter och mer enhetliga årsredovisningar (som även tydligare visar på resultaten av samhällsuppdragen), stöd för olika juridiska frågor (statsstöd, imma- terialrätt och affärsjuridik), som även det avlastar högskolorna. Finansieringsbolaget bör också kunna ta fram mallar för rappor- tering och uppföljning mm, som minskar högskolornas och holding- bolagens administrativa arbete. En högskola bör ges i uppdrag att leda och samordna arbetet med att bilda konsortiet som förvaltar Finansieringsbolaget och att bygga upp Finansieringsbolagets verksamhet. Det är rimligt att anta att det arbetet initialt är förenat med visst merarbete motsvarande minst två helårsarbetskrafter och något mindre resurser . För uppdraget bör avsättas år 1 och år 2. Patent och registreringsverket (PRV) Enligt förslag som beskrivs i avsnitt 8.1 ska PRV fortsatt arbeta med kompetenshöjande insatser inom immaterialrätt på högskolorna.