sou · H8B322 · 2020-04-29 00:00:00 — Arbetskraftskostnaden beräknas som årslönekostnad 2017 för tjänstemän dividerad med redovisad årsarbetstid 2017 uppräknat med en antagen löneutveckling om 2018–2020, se : /fragor/fakta-om-loner- och-arbetstid/fola2018/7-loner-och-loneformer_714305.html. (Hämtad ). × × 100 motorfordonspooler = . 13.11.2 Effekter på företagens tidsåtgång och övriga kostnader Utredningen bedömer att företagens tidsåtgång och övriga kostnader inte påverkas av förslagen utöver ovan nämnda effekter på företagens administrativa börda och kostnader. 13.11.3 Behovet av förändringar i företagens verksamhet Utredningen bedömer att de föreslagna åtgärderna inte medför behov av förändringar i företagens verksamhet. 13.11.4 Konsekvenser för nybilsförsäljningen De föreslagna åtgärderna kan bidra till en något minskad försäljning i företag som säljer nya bilar eftersom bildelningen förväntas öka. Antalet nyregistrerade personbilar uppgick i genomsnitt till 375 000 –2019. Utredningen cirkulär ekonomi antog enligt ett scenario att nybilsförsäljningen skulle minska med 3 600 bilar som följd av utredningens förslag.16 Bilpoolsmarknaden har utvecklats svagare jämfört med den bedömning som Utredningen cirkulär ekonomi gjorde . Denna utredning bedömer att nybilsförsäljningen bör påverkas mindre som följd av de föreslagna åtgärderna. Utredningen bedömer att de föreslagna åtgärderna kan medföra att nybilsförsäljningen minskar med omkring 200 bilar . Med antagandet om ett genomsnittligt pris per ny bil om inklusive mervärdesskatt medför detta ett intäktsbortfall för nybilsförsäljningen om exklusive mervärdesskatt. 13.11.5 Konsekvenser för bilpoolsföretag Förslagen väntas bidra till att antalet medlemmar i motorfordonspooler ökar. Som ovan nämnts bedömer utredningen att förslagen kan bidra till att antalet bilar i motorfordonspooler ökar med omkring 600 bilar och att 5 400 medlemmar tillkommer. En sådan utveckling bidrar till ökade intäkter i företag som bedriver kommersiella och 16SOU 2017:22, s. 230. Utredningen har inte funnit data som visar hur stora utgifter användare av bildelningstjänster lägger på sin bilanvändning. Med ett antagande om att en genomsnittlig användare spenderar skulle förslagen kunna medföra en ökning av intäkterna i branschen på med exklusive mervärdesskatt.17 Som ovan nämnts tillkommer administrativa kostnader i motorfordonspoolerna för arbete med ansökningar till kommunerna om tillstånd att få använda reserverade parkeringsplatser för delningsfordon. 13.11.6 Konsekvenser för hyrbilsföretag Den stimulans som de föreslagna åtgärderna ger för nyttjande av motorfordonspooler bedöms inte ha någon betydande inverkan på konkurrensförhållanden för hyrbilsföretagen. Skälet är att företag som bedriver traditionell biluthyrning i regel erbjuder tjänster som täcker andra behov av bilanvändning än vad motorfordonspooler gör. En tänkbar inverkan är emellertid att hyrbilsföretagen anpassar sin verksamhet genom att erbjuda delningstjänster med fordon som faller inom ramen för utredningens föreslagna definition av motorfordonspool. Dessa företag kan då ansöka om parkeringstillstånd för delningsfordon för att kunna nyttja de av kommunen reserverade parkeringsplatserna. 13.11.7 Inverkan på konkurrensförhållanden Utredningens bedömning är att förslagen inte snedvrider konkurrensförhållanden för någon typ av företag eller mellan olika branscher. 13.11.8 Inverkan på företagens möjligheter till parkering De föreslagna åtgärdernas inverkan på företagens möjligheter att parkera bilar beror på om det är rationellt för företagen att använda motorfordonspooler för sina transportbehov. Utredningen har inte haft möjlighet att undersöka i vilken utsträckning företag nyttjar 175 400 tillkommande medlemmar × /år × 0,8 = . Faktorn 0,8 är andelen av intäkterna exklusive mervärdesskatt. bildelningstjänster men bedömer att det är en liten andel av företagen. De föreslagna åtgärdernas inverkan på företagens parkeringsbehov beror också på hur hushållens parkeringsmöjligheter påverkas. Som ovan nämnts är en utgångspunkt i denna analys att det totala antalet parkeringsplatser i gatuutrymmet är oförändrat som en följd av förslagen. Det är svårt att bedöma om det uppstår en sammantagen undanträngningseffekt av förslagen vad gäller ”lediga” parkeringsytor för bilar som inte tillhör motorfordonspooler. Med utgångspunkt i utredningens antagande om att det totala antalet parkeringsplatser är oförändrat är det tänkbart att de för delningsfordon reserverade parkeringsplatserna på kort sikt minskar parkeringsmöjligheterna för både hushållens privatägda bilar och företagens bilar. Storleksordningen på denna effekt beror bl.a. på i vilken omfattning kommunerna väljer att reservera parkeringsplatser för delningsfordon och även vilka ytor i gatuutrymmet som kommunerna väljer att använda för parkering för olika typer av fordon. Allteftersom hushåll på väljer att använda bildelningstjänster, i stället för att äga bilar, kan tillgången till lediga parkeringsplatser i gatuutrymmet öka för både företag och hushåll som äger sina bilar. 13.11.9 Behovet av hänsyn till mindre företag Utredningen bedömer att det inte finns skäl att ta någon särskild hänsyn till mindre företag. För att kunna nyttja reserverade parkeringsplatser för delningsfordon krävs ett särskilt tillstånd. Antalet arbetstimmar som behövs för denna uppgift bör vara ungefär lika oavsett företagsstorlek. Den administrativa belastningen blir därför relativt sett högre för företag med få anställda. Utredningen bedömer emellertid att ansökningsförfarandet blir relativt enkelt att utföra. Rutiner kan också utarbetas som förenklar uppgiften för motorfordonspoolerna. 13.11.10 Effekter för olika branscher Som ovan beskrivs påverkas motorfordonspooler och företag som säljer nya bilar av förslagen. Förslagen kan bidra till att vissa hushåll minskar sitt bilinnehav, bl.a. genom försäljning av bilar. Detta kan bidra till att utbudet av bilar i företag som säljer begagnade bilar ökar. 13.11.11 Övriga konsekvenser för företagen Utredningens bedömning är att förslagen inte medför några andra betydande konsekvenser för företagen än vad som beskrivits ovan. 13.12Konsekvenser för kommunerna och inverkan på kommunalt självstyre Kommunerna påverkas på så sätt att de får möjlighet att reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Att reservera parkeringsplatser kan förväntas öka kostnaderna för administration och för förändrad skyltning vid de reserverade parkeringsplatserna. Varje kommun bestämmer självständigt hur många parkeringsplatser som ska reserveras inom kommunens gatuutrymme. Ansvaret för att finansiera de ökade kostnader som följer av dessa beslut ligger därför på nivå. För bedömning av kostnadskonsekvenser för kommunerna se avsnitt 13.16 och 13.17. 13.13 Konsekvenser för kollektivtrafikhuvudmännen Utredningen bedömer att resandet med kollektivtrafik kan komma att öka något som följd av förslagen, men det bör inte medföra någon ekonomisk belastning för kollektivtrafikhuvudmännen. Ökningen av kostnaderna som följer av det ökande resandet bör inte vara större än att de täcks av de ökade intäkter som följer av den ökade biljettförsäljningen. 13.14 Konsekvenser för statliga myndigheter Utredningen förslår att ges i uppdrag att tillsammans med och genomföra informationsinsatser om motorfordonspooler. Syftet med uppdraget är att öka kunskapen hos konsumenter om motorfordonspooler och hur dessa kan bidra till ett mer hållbart resande. Utredningen bedömer att ett sådant uppdrag bör kunna finansieras inom ramen för myndigheternas nuvarande anslag. Utredningens övriga föreslag till åtgärder bedöms inte ha inverkan på någon statlig myndighet. 13.15Konsekvenser i förhållande till regeringens miljömål och mål inom transportpolitiken I detta avsnitt beskrivs förslagens effekter i förhållande till regeringens miljömål och i förhållande till regeringens mål inom transportpolitiken. 13.15.1 Effekter i förhållande till regeringens miljömål De förslag som lämnas i detta betänkande kan förväntas bidra till att marknaden för bildelning växer. Som beskrivs i avsnitt 3.3 visar forskningen om effekter av bilpooler att en bilpoolsbil kan ersätta flera privatägda bilar. Då fler hushåll delar på användningen av bilar kan nyttjandegraden av bilparken öka och bidra till att frigöra parkeringsytor. Forskning om effekter av bilpooler visar också att de hushåll som blir medlemmar i en bilpool tenderar att minska sina körsträckor och därigenom minska koldioxidutsläppen. Dessa effekter bidrar positivt till att nå flera av regeringens och miljökvalitetsmål samt till att nå vissa etappmål. Det gäller målen om minskade utsläpp av växthusgaser 2030 och 2040, minskning av nationella utsläpp av luftföroreningar 2025 samt målet om ökad andel persontransporter med kollektivtrafik, cykel och gång. Utredningens förslag bidrar också positivt till målet om att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären 2045, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Utredningens bedömning är att förslagen som lämnas i detta betänkande i första hand bidrar till måluppfyllelsen av följande miljökvalitetsmål: •God bebyggd miljö. Förslagen kan bidra till något minskad biltillverkning när fler hushåll använder bilar i motorfordonspooler och minskar ägandet av privata bilar. Eftersom biltillverkning innebär metallåtgång som kräver gruvbrytning kan åtgärderna också ge ett positivt bidrag på förutsättningarna att nå miljökvalitetsmålen Bara naturlig försurning, Giftfri miljö, Levande sjöar och vattendrag samt Grundvatten av god kvalitet. 13.15.2Effekter i förhållande till regeringens mål inom transportpolitiken Transportpolitikens övergripande mål, som beslutades av 1998, är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och näringslivet i hela landet.18 Därutöver finns ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa som sinsemellan är jämbördiga. Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska medverka till att ge alla en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funktion och användning ska anpassas till att ingen ska dödas eller skadas allvarligt, bidra till att det övergripande generationsmålet för miljö och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. Åtgärder som gynnar bildelning ligger i linje med de transportpolitiska målen. Det beror på att ökat nyttjande av bildelning ökar transportsystemets tillgänglighet, flexibilitet, hållbarhet och kostnadseffektivitet. De föreslagna åtgärderna bedöms bidra till att minska den totala bilanvändningen vilket leder till att det blir lättare att uppnå de klimatpolitiska målen. Eftersom efterfrågan på bildelningstjänster främst finns i tätbebyggda områden bedöms åtgärden ha begränsad inverkan för hushåll på landsbygden. 13.16 Inverkan på offentliga finanser Utredningens bedömning är att de föreslagna åtgärderna medför ökade kostnader i kommunerna för administration och kostnader för skyltning av parkeringsplatser som reserverats för fordon i motorfordonspooler. På lång sikt kan emellertid effekter uppstå på statens inkomster av mervärdesskatt och bolagsskatt. 1997/98:56, bet. TU10, rskr. 13.16.1 Kostnader på kort sikt Kostnaderna för kommunerna väntas uppgå till totalt . Den totala kostnadsökningen består av för förändrad skyltning vid reserverade parkeringsplatser och 0,2 miljoner avser administrativa kostnader för prövning av ansökningar om parkeringstillstånd som inkommer från motorfordonspoolerna. Utredningen föreslår en rättslig reglering som innebär att kommunerna på frivillig basis beslutar om att reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Utredningens förslag innebär således inte något krav från statens sida om att kommuner ska reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Det föreligger därför inget statligt finansieringsansvar kopplat till utredningens förslag enligt den kommunala finansieringsprincipen. Kommunerna ansvarar sålunda för de kostnader som uppkommer som följd av beslut om att reservera parkeringsplatser för delningsfordon. 13.16.2Uppskattade långsiktiga effekter på statens inkomster av mervärdesskatt, bolagsskatt och trängselskatt En grov uppskattning är att de årliga inkomsterna för bilbranschens nybilsförsäljning på lång sikt kan minska med . Bedömningen bygger på antagandet att nybilsförsäljningen minskar med 200 bilar och att det genomsnittliga priset per bil inklusive mervärdesskatt är . kan inkomsterna för motorfordonspoolerna öka. En grov uppskattning är att de årliga inkomsterna ökar med omkring 43 miljoner på lång sikt. Med dessa belopp som utgångspunkt, kan statens inkomster av mervärdesskatt på lång sikt uppskattas minska med i storleksordningen per år.19 En minskad nybilsförsäljning och ökad efterfrågan på bildelningstjänster kan också påverka statens inkomster av bolagsskatt. Med ett antagande om en vinstmarginal om på försäljning av bilar och samma vinstmarginal i de företag som erbjuder bildelningstjänster kan denna effekt grovt uppskattas till 19Beräkning: (43,2 - 56) × 0,25 = -3,. på lång sikt.20 Beräkningen baseras på en bolagsskattesats om som gäller fr.o.m. . Det sammantagna skattebortfallet i form av mervärdes- och bolagsskatt kan således beräknas uppgå till på lång sikt. En annan tänkbar långsiktig effekt är att statens inkomster av mervärdesskatt från annan konsumtion än bilanvändning kan öka då hushåll gör sig av med privatägda bilar och ökar användningen av bildelningstjänster. Skälet är att hushållen kan minska sina utgifter för bilanvändningen och på så sätt öka annan konsumtion som är belagd med mervärdesskatt. I brist på underlag, gör utredningen ingen uppskattning av denna effekt på statens inkomster av mervärdesskatt. Det är även tänkbart att statens inkomster från trängselskatter skulle kunna påverkas av utredningens förslag. En ökad användning av bildelningstjänster med minskad användning av privatägda bilar kan förväntas minska antalet körda kilometer. Detta kan i sin tur förväntas ha åtminstone en marginell effekt på statens inkomster av trängselskatt. Utredningen bedömer att effekten på trängselskatterna blir försumbar och sätts därför till noll. Nedan redovisas en samhällsekonomisk bedömning av utredningens förslag. Enligt kommittédirektiven ska utredningen beskriva och bedöma de samlade samhällsekonomiska effekterna av förslagen. En sådan bedömning kan göras med stöd av en nyttokostnadsanalys där man undersöker om de nyttor som uppstår är avvägda mot de negativa effekter som regleringen ger. I en nyttokostnadsanalys uppskattas samhällsekonomiska nyttor och kostnader av exempelvis en statlig investering eller en reglering. Ett vanligt tillämpningsområde för denna form av analys är infrastrukturinvesteringar. Om nyttorna överstiger kostnaderna bör åtgärden utifrån ett samhällsekonomiskt perspektiv genomföras. är det emellertid svårt att kvantifiera olika kostnads- och nyttoposter och det krävs ofta antaganden för att göra beräkningarna. När en åtgärd kan få effekter som av någon anledning inte beaktas i en beräkningsmodell, kan kalkylen kombineras med en 20Beräkning: (43,2 - 56) × 0,1 × 0,206 = -0,. diskussion kring vad de icke värderade effekterna kan innebära. Det sammantagna resultatet kallas då samhällsekonomisk bedömning.21 Merparten av de effekter som utredningen bedömer blir en följd av förslagen är mycket svåra att värdera monetärt. Utredningen redovisar därför en samhällsekonomisk bedömning där endast vissa av effekterna värderas. Det går därför inte att bedöma om utredningens förslag sammantaget är samhällsekonomiskt lönsamt eller inte. I tabell 13.1 sammanfattas de olika effekterna som beskrivs nedan. Nyttovärdet ej uppskattat. -0,2 -0,2 -2,5 -2,5 Utgifter för kommunerna. Sammanlagt 25,0 mnkr över -0,2 -0,02 Därefter cirka 20 tkr . Indirekt kostnad för privat- 21SIKA (2005), s. 7. 13.17.1Samhällsekonomiska effekter av att kommuner reserverar parkeringsplatser för delningsfordon Nedan redovisas olika nytto- och kostnadsposter av utredningens förslag. I analysen antas att det totala antalet parkeringsplatser inte påverkas av förslaget. Antagandet innebär att antalet parkeringsplatser som finns till förfogande för bilar som ägs av hushåll eller företag (och som inte tillhör motorfordonspooler) minskar med samma antal parkeringsplatser som kommunerna reserverar för delningsfordon. För de hushåll och företag som använder delningsfordon kommer därför utrymmet för parkering att öka. För de hushåll och företag som äger sina bilar kommer utrymmet för parkering att minska. Som tidigare nämnts antar utredningen att kommunerna på lång sikt reserverar omkring 5 000 parkeringsplatser för delningsfordon. 13.17.2 Nytta av förslaget Utredningen bedömer att åtgärden medför följande effekter som innebär samhällsekonomiska intäkter; •minskade luftföroreningar, och •minskat behov av parkeringsplatser för personbilar. Forskningen pekar på att användningen av bilpoolsbilar är förenad med minskade koldioxidutsläpp och minskad bilanvändning. Som tidigare beskrivits bedömer utredningen att åtgärderna stimulerar till ökad användning av motorfordonspooler och bör därför bidra till att minska utsläppen av koldioxid från vägtrafiken. Ju fler hushåll som minskar sitt ägande av bilar och övergår till att använda delningsfordon desto mer minskar utsläppen av koldioxid. Detta skifte i bilanvändningen kan förväntas ske successivt och hastigheten beror bl.a. på i vilken utsträckning kommunerna väljer att reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Så länge antalet privata bilar inte minskar och parkeringsutrymmet för dessa fordon reduceras genom reservation av parkeringsplatser för delningsfordon, finns det en motverkande kraft som på kort sikt kan generera mer biltrafik i tätbebyggda områden. Skälet är att när färre parkeringsplatser blir tillgängliga för privatägda bilar kan biltrafiken för sökande efter lediga parkeringsplatser bland denna kategori av bilister öka. Allteftersom fler hushåll övergår till att använda bildelning klingar denna effekt av. På bör utredningens förslag till åtgärder bidra till att minska bilanvändningen och utsläpp av koldioxid. Utredningen antar som tidigare nämnts att koldioxidutsläppen i genomsnitt minskar med per tillkommande medlem i motorfordonspool och att antalet medlemmar ökar med 5 400 som en följd av åtgärderna. Givet dessa antaganden skulle utredningens förslag kunna bidra till en minskning av koldioxidutsläppen med omkring på lång sikt. Ett av miljömålen är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. Enligt en rapport från som publicerades har det gjorts en översyn av värderingen av koldioxid.22 Översynen innebär att koldioxidutsläppen värderas till per kilo och kommer att tillämpas fr.o.m. i samhällsekonomiska kalkyler.23 Med ovan nämnda antaganden om minskade utsläpp av koldioxid, och priset per reducerat kilo koldioxid från transportsektorn, kan den samhällsekonomiska intäkten på beräknas till per år.24 Som ovan nämnts kan utredningens förslag förväntas bidra till minskad bilanvändning och minskade körsträckor. Detta bidrar till minskad luftförorening. Därigenom uppstår en samhällsekonomisk nytta genom förbättrad luftkvalitet. I brist på underlag har utredningen inte uppskattat det monetära värdet av denna nytta. 22Trafikverket (2019), s. 31 och beslut vid TRV 2019/14993. 23Den nya värderingen baseras på den maximala nivån på reduktionspliktsavgiften i stället för som tidigare på koldioxidskatten. koldioxid × per kilo = . Minskat behov av parkeringsytor Då kommuner reserverar parkeringsplatser för delningsfordon väntas det bidra till att hushållen ökar nyttjandet av bildelningstjänster och minskar den totala bilanvändningen. En sådan förändring kan förväntas medföra att en del av biltransporterna ersätts med andra transportmedel. Som ovan nämnts antar utredningen att kommunerna kommer att reservera 5 000 parkeringsplatser för delningsfordon och att det totala antalet parkeringsplatser inte påverkas på kort sikt. På kan förslagen bidra till ett minskat behov av parkeringsytor genom att fler hushåll väljer att använda bildelningstjänster i stället för privatägda bilar. För dessa ytor kan det finnas en alternativ användning som utgör en samhällsekonomisk nytta. Det kan exempelvis handla om ytor för bostäder, grönområden eller lekplatser. I brist på underlag gör utredningen ingen bedömning av det monetära värdet av denna effekt. 13.17.3 Kostnader av förslaget Utredningen bedömer att åtgärderna medför följande effekter som innebär samhällsekonomiska kostnader; •ökade kostnader för administration i kommunerna, •ökade kostnader för ny parkeringsskyltning i kommunerna, •ökade administrativa kostnader i motorfordonspooler, och •kostnad för effektivitetsförlust i parkeringsutrymmet – minskade parkeringsavgifter. Ökade kostnader för administration i kommunerna Utredningen föreslår att motorfordonspoolerna ska kunna ansöka i kommunerna om tillstånd att parkera på de för delningsfordon reserverade parkeringsplatserna. Utredningen bedömer att denna kostnad är förhållandevis liten, omkring 0,2 miljoner . Utredningen föreslår en rättslig reglering som innebär att kommunerna på frivillig basis beslutar om att reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Utredningens förslag innebär således inte något krav från statens sida om att kommuner ska reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Det föreligger därför inget statligt finansieringsansvar kopplat till utredningens förslag enligt den kommunala finansieringsprincipen. Kommunerna ansvarar sålunda för de kostnader som uppkommer som följd av beslut om att reservera parkeringsplatser för delningsfordon. Ökade kostnader för utmärkning av parkeringsbestämmelser i kommunerna Det tillkommer också kostnader i kommunerna för ändrad utmärkning vid de reserverade parkeringsplatserna.25 En grov uppskattning är att det kostar per märke.26 Med ett antagande om att kommunerna reserverar 5 000 parkeringsplatser för fordon i motorfordonspooler kan de sammanlagda kostnaderna uppskattas till för kommunerna sammantaget. Den årliga kostnaden kan därmed beräknas till i genomsnitt . Som ovan nämnts bestämmer kommunerna självständigt om och hur många parkeringsplatser som ska reserveras för delningsfordon. Ansvaret för att finansiera kostnader som följer av sådana beslut ligger därför på nivå. Administrativa kostnader i motorfordonspooler för ansökan om parkeringstillstånd För kunna dra nytta av förmånen att nyttja de för delningsfordon reserverade parkeringsplatserna kommer motorfordonspoolerna att behöva ansöka om parkeringstillstånd. De föreslagna åtgärderna medför därför administrativa kostnader för arbete med dessa ansökningar i motorfordonspoolerna. Som ovan nämnts antas att de administrativa kostnaderna sammantaget uppgår till i motorfordonspoolerna under två år.27 Den årliga kostnaden kan därefter förväntas bli lägre då antalet ansökningar kan förväntas minska. Ut- redningen uppskattar att den årliga kostnaden minskar till för motorfordonspoolerna sammantaget. 25Utmärkning enligt bestämmelserna i vägmärkesförordningen (2007:90). 26Uppgift från i . × × 100 motorfordonspooler = . Kostnad för effektivitetsförlust i parkeringsutrymmet – minskade parkeringsavgifter I avsnittet ovan om samhällsekonomiska nyttor pekas på att då hushållen ökar nyttjandet av motorfordonspooler kan behovet av parkeringsytor minska på lång sikt. På kort sikt kan emellertid tillgängligheten för parkering av hushållens privatägda bilar och företagens bilar minska innan fler personer och företag hunnit övergå från privatägd bil till ökad användning av bildelningstjänster.