sou · H8B320 · 2020-04-01 00:00:00 — I finns också för försvarsinformation (PFI) som är en permanent parlamentarisk kommitté, placerad vid försvarsministeriet och som tillsätts av regeringen för en riksdagsmandatperiod åt gången. Syftet med PFI är att främja dialog om säkerhetspolitiken, försvaret och beredskapen inför krissituationer och undantagsförhållanden. Enligt den förordning som styr PFI:s verksamhet ska kommissionen ordna seminarier och diskussionsmöten, beställa opinionsundersökningar på området säkerhetspolitik samt stödja ”myndigheternas beredskapsplanering för att den mentala kriståligheten ska kunna utvecklas”.56 I samverkar PFI mest med Folk och försvar. Hotet från informationspåverkan och desinformation förefaller ha rönt mindre uppmärksamhet i och det finns också uppgifter som gör gällande att omfattningen är mindre än t.ex. i eller Finland.57 Till skillnad från den svenska broschyren Om krisen eller kriget kommer, där läsaren uppmanas ”var vaksam mot falsk information” innehåller den norska motsvarigheten, Du er en del av beredskap, som också kom 2018, ingen varning för informationspåverkan eller desinformation.58 I årsrapporten skrev Politiets 53Skyddspolisens årsbok 2019. Se även Supo/Skyddspolisen: Översikt av den nationella säkerheten . 54”Skyddspolisen bekämpar hot mot statens säkerhet”. /om_skyddspolisen. 55Se 4 § och 11 § lagen om militär underrättelseverksamhet 590/2019. 56Statsrådets förordning om för försvarsinformation. 57Hågen , : ”vil splitte ”. . /forskningviser-at-/etterretningstjenesten/politiets-sikkerhetstjeneste// russland-vil-splitte-vesten-politisk/2-1-537986. 58Du er en del av beredskap. sikkerhetstjeneste (PST), som är den norska säkerhetstjänsten med ansvar för förebygga och beivra brott mot rikets säkerhet, att ”Så langt har det ikke vært klare indikasjoner på fordekte informasjonsoperasjoner i eller mot ”.59 Etterretningstjenesten är den norska utrikesunderrättelsetjänsten och har till huvuduppgift att motverka yttre hot mot och norska intressen och bidra till utformningen av norsk säkerhetsutrikes- och försvarspolitik. I E-tjenestens senaste årsrapport, Fokus 2020, uppmärksammas hotet från desinformationskampanjer och det framhålls att de ryska påverkansoperationerna blivit mer sofistikerade . Även den ökade kinesiska verksamheten noteras i årsrapporten för 2020.60 Nasjonal sikkerhetsmyndighet (NSM) ansvarar för förebyggande säkerhet, tillsyn av informationssäkerhet, digital säkerhet och skydd av kritisk infrastruktur och behandlar även den frågor om desinformation och påverkanskampanjer i sin årsrapport.61 Direktoratet for samfunnssikkerhet og beredskap (DSB) ansvarar för frågor om risker och sårbarheter i samhället, såväl naturhändelser och stora olyckor som avsiktligt framkallade händelser. Enligt forskaren bygger det norska systemet på ansvarsprincipen vilket gör att de olika myndigheterna fokuserar på olika delar av hotet från informationspåverkan. På departementsnivå har och Krisestøtteenheten ett samlande ansvar för beredskap mot informationspåverkan. Vid Krisestøtteenheten finns också uppgiften att skapa en sektorsövergripande lägesbild och kunna ge stöd till hanteringen vid myndigheter och sektorer. I finns även myndigheten som har till uppgift att bidra till att genomföra den statliga mediepolitiken samt att främja demokrati och yttrandefrihet genom att värna mediernas mångfald och en kritisk mediaförståelse.62 Medietilsynet genomför bl.a. kampanjer för att stärka det källkritiska medvetandet och öka förmågan att upptäcka desinformation som sprids, framför allt i sociala medier.63 I rapporten nämns varken informationsoperationer eller desinformation. Dock nämns främmande makts påverkansarbete för att försämra tilliten gentemot myndigheter och för att påverka beslutsprocesser i . Se s. 6. Fokus 2020, s. 9, 62 och 69–71. Risiko 2020, s. 15–19. 62https://medietilsynet.no/om/vare-oppgaver/ 63https://medietilsynet.no/mediebildet/slik-avslorer-du-falske-nyheter/ är med i samarbetet i Hybrid CoE men däremot inte i Natos Stratcom CoE. Utredningen kan konstatera att ansvaret för att hantera de frågor vi i kopplar till det psykologiska försvaret är i våra grannländer delade mellan flera olika myndigheter och departementala funktioner vilket understryker behovet av samverkan för att lösa uppgifterna. Begreppet psykologiskt försvar används i vårt närområde i (även om tecken finns på att det håller på att ersättas av strategisk kommunikation) och i används det mycket närbesläktade mental kristålighet. Internationell samverkan är och kommer att vara väldigt viktigt för att hantera de utmaningar står inför när det gäller att motverka otillbörlig informationspåverkan och andra hot. EU, Nato och de länder som utredningen har tittat på har alla vidtagit åtgärder för att stärka sin beredskap och förmåga. Åtgärderna skiljer sig dock mellan länderna beroende på förvaltningspolitisk kultur och förvaltningsrättsligt regelverk. Det är därför inte möjligt att importera en hel modell som genomförts i ett annat land. Däremot finns det mycket goda skäl för en ny myndighet att fortsätta att ta del av erfarenheter från andra länders metoder och organisatoriska lösningar för att kunna fortsätta utveckla det svenska psykologiska försvaret. 8Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar I kapitel 3 formulerade bedömningen att ändamålet med det psykologiska försvaret är att värna det öppna och demokratiska samhället, den fria åsiktsbildningen samt frihet och oberoende. Syftet med detta kapitel är att fördjupa diskussionen om vad det psykologiska försvaret ska försvara och vad det är som hotar. 8.2Vad är det som ska försvaras? 8.2.1Sveriges oberoende och självständighet säkerhetspolitik syftar ytterst till att garantera landets politiska oberoende och självständighet. Det innebär att måste kunna värna landets suveränitet, svenska rättigheter och intressen, våra grundläggande värderingar samt skydda svensk handlingsfrihet inför politisk, militär eller annan påtryckning.1 För att uppnå detta är det viktigt att kunna agera samlat för att möta utmaningar och hot i närområdet, i och globalt såväl i fredstid som vid höjd beredskap. Det innebär att kunna använda alla de säkerhetspolitiska instrument som står till förfogande såsom politiska, diplomatiska, ekonomiska och militära, samt strategisk kommunikation, på ett koordinerat sätt. Även det psykologiska försvaret bör ses som en integrerad del av detta och som en försvarsförmåga inom ramen för ett starkt totalförsvar. 2014/15:109, s. 7 och Försvarsberedningen i Ds 2013:33, s. 224, Ds 2014:20, s. 43 och Ds 2017:66, s. 25. Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar 8.2.2Demokratin och den fria åsikts- och opinionsbildningen hamnar undantagslöst mycket högt i internationella rankningar där demokrati, yttrandefrihet, respekten för mänskliga fri- och rättigheter och avsaknad av korruption mäts och jämförs. får t.ex. 100/100 i organisationen house Freedom in the world 2019 map som utgår från FN:s deklaration om de mänskliga rättigheterna som antogs år 1948.2 Statsvetaren och tidigare justitiekanslern och hovrättspresidenten framhåller i en debattartikel att det är i regeringsformen som det går att se de tydligaste uttrycken för de värden som bildar ett fundament för det svenska samhället.3 Redan i 1 kap. 1 § slås fast att ”Den svenska folkstyrelsen bygger på fri åsiktsbildning och på allmän och lika rösträtt.” I den därefter följande 2 § anges de grundläggande värderingar som håller samman det svenska samhället. I regeringsformens andra kapitel, där grundläggande fri- och rättigheter meddelas, återfinns opinionsfriheter som yttrandefrihet och informationsfrihet. Ytterligare viktiga bestämmelser som ger uttryck för dessa värden finns i Tryckfrihetsförordningen (1949:105) och i Yttrandefrihetsgrundlagen (1991:1469). Tryckfrihet syftar till att säkerställa ett fritt meningsutbyte, en fri och allsidig upplysning och ett fritt konstnärligt skapande samt en frihet för var och en att i tryckt skrift uttrycka tankar, åsikter och känslor samt att offentliggöra allmänna handlingar och i övrigt lämna uppgifter i vilket ämne som helst.4 Yttrandefrihet omfattar inte bara information och idéer som mottas positivt utan också sådant ”som kränker, chockerar eller stör staten eller någon del av befolkningen”, enligt ett uttalande från år 1976.5 Fri opinionsbildning innebär också rätten att försöka påverka andra genom att till exempel i text, i tal eller på annat sätt argumentera för en viss ståndpunkt. Om röster i det offentliga rummet tystas kan det bidra till att undergräva demokratin. 2https:///report/freedom-world/freedom-world-2019/map Som jämförelse kan nämnas att får 20/100, 11/100 och 86/100. 3Petersson, och , : De svenska värderingarna finns i vår regeringsform. 41 kap. 1 § tryckfrihetsförordningen (1949:105). 5Petersson, : Opinionsbildning. 2009, s. 11. Se även , Handyside v. The , 5493/72. Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar ningen är därmed ett av de fundament som vår demokrati bygger på och även en grundläggande förutsättning för rättssäkerhet och att politiska församlingar och myndigheter kan fatta välavvägda beslut. Att värna dessa värden har av beslutats vara en del av målen för vår säkerhet som har formulerats på följande sätt: •att värna befolkningens liv och hälsa, •att värna samhällets funktionalitet och •att värna vår förmåga att upprätthålla våra grundläggande värden som demokrati, rättssäkerhet och mänskliga fri- och rättigheter. Att värna demokratin och den fria åsiktsbildningen är alltså en del av säkerhetspolitik och hävdandet av vår suveränitet och vår territoriella integritet är förutsättningar för att uppnå målen för vår säkerhet.6 Det psykologiska försvaret bör ses som en självklar del av detta med viktiga uppgifter dels i fred, dels i krig som en del av ett starkt totalförsvar. En grundläggande förutsättning för att ska kunna hantera kriser och ytterst även ett krig är att det finns motståndskraft, såväl i samhället som inom befolkningen och att det finns tillit mellan människor och till samhällets institutioner. hamnar vanligen mycket högt upp i mätningar avseende dels tillit människor emellan, dels tillit till den offentliga förvaltningen.7 Den offentliga maktutövningens opartiskhet har varit en starkt bidragande faktor till att den svenska förvaltningen har kunnat åtnjuta en hög grad av legitimitet, vilket med all sannolikhet bidragit till den förhållandevis höga nivån av social tillit hos invånare och därmed till en stabil demokrati.8 Det är ibland lätt att tro det alltid varit så i , att det mycket tidigt lades en grund för detta genom ”tingsdemokrati”, byalag och en stor andel självägande bönder som byggstenar för ett samhälle med demokrati, författningsstyrd maktdelning och en okorrum- 6Om detta se Prop. 2014/15:109, s. 7. 7Att styra mot ökat förtroende – är det rätt väg? Statskontoret 2015 s. 18. 8Rothstein, Bo: ”Myndigheter att lita på. Den svenska demokratins grundbult”. och , (red): Demokratins framtid. Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar Forskning visar dock att före mitten av var ett land med relativt utbredd korruption, där ämbeten kunde köpas och där opartiskheten i den offentliga förvaltningen långt ifrån var självklar. Genom en rad reformer av den offentliga förvaltningen, cirka 1840–1870, skapades dock förutsättningar för en förvaltning präglad av opartiskhet och likabehandling. Det kan på goda grunder hävdas att detta har varit av avgörande betydelse för att har en offentlig förvaltning som vid en internationell jämförelse kännetecknas av liten eller mycket liten förekomst av korruption, och som åtnjuter hög legitimitet och stort förtroende bland befolkningen. Det finns alltså ingen lagbundenhet som likt en osynlig hand fört i riktning mot demokrati, trygghet och välstånd utan detta är mera frukten av politiska beslut som successivt skapat förutsättningar för en gynnsam utveckling.9 Dessa värden kan vara och är föremål för försök till otillbörlig informationspåverkan från främmande makt som vill skapa splittring och polarisering i syfte att tillgodose egna säkerhetsintressen. Ett växande utanförskap, inte bara ekonomiskt, socialt och kulturellt utan också politiskt, kan leda till lägre valdeltagande och lägre förtroende för demokratin. Befolkningens förtroende för förmåga att motstå påtryckningar riskerar i förlängningen att påverkas negativt, liksom individens vilja att hjälpa till vid kriser. Ny forskning har lyft fram att det finns indikationer på att andelen svenskar med låg tillit ökat och att andelen svenskar med hög tillit långsamt har fallit sedan högsta noteringen . Värt att notera är också att graden av tillit kan variera kraftigt mellan olika grupper, bl.a. beroende på ålder, utbildningsnivå och ställning på arbetsmarknaden.10 Ett samhälle utan tillit till de offentliga institutionerna, där människor saknar tillit till varandra och förtroende för de demokratiska processerna ger ett samhälle med svag motståndskraft mot yttre hot. Därför är det viktigt att det psykologiska försvaret kan vara ett skydd mot antagonistiska försök att försvaga medborgarnas delaktighet i samhället, och mot försök att undergräva tilliten till och förtroendet för att grundläggande fri- och rättigheter respekteras, att medierna är fria och oberoende och att åsiktsbildningen är fri. 10Holmberg, och , Bo: Social Trust – the Nordic Gold? QoG Working Paper 1, . Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar Det är en uppgift för hela samhället att stärka motståndskraften genom att prioritera demokratistärkande åtgärder såsom att främja valdeltagandet, minska segregation, motverka social oro och öka kunskapen om våra demokratiska fri- och rättigheter. En viktig del i detta bör vara att stärka den samlade förmågan att identifiera och möta otillbörlig informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information riktad mot . Detta måste ske med respekt för den grundlagsskyddade tryck- och yttrandefriheten. 8.3Vad är det som hotar? utsätts för angrepp av olika slag då t.ex. cyberangrepp och desinformation riktas mot svenska myndigheter, förtroendevalda, organisationer, företag, redaktioner, journalister, forskare, tjänstemän och debattörer. I den offentliga diskussionen används olika begrepp för att beskriva det säkerhetspolitiska läget och de aktiviteter som pågår. Begrepp som gråzon och gråzonsproblematik har blivit vanliga för att beskriva en situation där politiska, ekonomiska, informativa eller militära metoder, ofta dolda, används för att uppnå säkerhetspolitiska mål som den antagonistiska parten önskar undvika en eskalering till fullskaligt krig. Hybridhot är en annan term som kommit att användas som en samlingsbeteckning för alltmer komplexa hot och metoder som en fiende kan använda för att utöva påtryckning och nå säkerhetspolitiska mål. Informationspåverkan i form av t.ex. desinformation, ryktesspridning och annan spridning av vilseledande information är väsentliga beståndsdelar i detta och utgör därför ett hot mot demokrati, beslutsfattande och självbestämmande.11 11Under har enormt mycket skrivits om gråzonsproblematik och hybridhot, t.ex.: , Keir: ’s . For Confronting the West. Continuity and Innovation in ’s Exercise of . Treverton, m.fl.: Addressing Hybrid Threats. Försvarshögskolan 2018, Pettyjohn, och , : Competing in the . Russian Tactics and Western Responses. , m.fl.: Civilt försvar i gråzon. , : Begreppet gråzon. Rapport till Försvarshögskolan 2020. För den ryska bilden av detta, se , : Russian thoughts on hybrid war and colour revolutions. Russian Studies Series 1/20. /research/research.php?icode=625# Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar Detta är i sig inget nytt. Psykologiska påverkansoperationer har använts under mycket lång tid12 och det bar tydliga drag av gråzonsagerande med propaganda, underrättelseinhämtning och ekonomiska påtryckningsmedel som utmärkande inslag.13 Det som är den stora skillnaden är att teknik- och medieutvecklingen skapat närmast oöverskådliga möjligheter för en antagonistisk aktör att snabbt och brett nå ut med budskap med syftet att påverka opinioner och beslutsfattare.14 På samma sätt har våra digitala samhällen, med sina enorma möjligheter och fördelar, också skapat nya utmaningar och beroenden vilket gjort oss sårbara för olika typer av cyberangrepp och för manipulering av information och opinioner. Desinformation och olika typer av informationspåverkan syftar ofta till att skapa osäkerhet och tvivel på vad som har hänt och vad som är sant. Exempel på detta är de ryska försöken att kasta skulden för nedskjutningen av på den ukrainska sidan eller att hävda att det ämne (Novitjok) som dödade två och skadade flera i (och närbelägna Amesbury) 2018 kunde ha utvecklats i till exempel Sverige.15 Det senare fallet kan ses, inte bara som ett sätt att skapa osäkerhet om vem som låg bakom förgiftningen utan också som ett sätt att sprida en negativ Sverigebild. Utan tvekan förekommer det försök att sprida en mycket negativ bild av , dels för att påverka opinionen i , dels för att påverka en internationell opinion. har det publicerats en rad studier som belyser främst rysk informationspåverkan riktad mot eller mot bilden av utomlands. De narrativ som sprids om har handlat mycket om migration, och om en stat som fallerar på grund av bristande integration och alltför stor invandring sedan flyktingvågen 2015. I det narrativ som sprids finns också en bild av ett som är moraliskt och sexuellt dekadent och förfallet och där yttrande- och demonstrationsfriheten är i fara. 12För ett historiskt exempel från det s.k. –1679 då både och försökte påverka befolkningen i området, se , : ”Nationalist Arguments as Instruments of War Propaganda in , 1655–80”. 13Se t.ex. , : Inte bara . Relationer Sverige-DDR 1949–1990. 14Det finns t.ex. en svart marknad för att köpa påverkan genom olika sociala mediaplattformar. Se The for Social Media Manipulation. Nato StratCom COE 2018. 15Om se t.ex. sweden-czech-republic-or-the-baltic-states/ Se även Hedenskog, och , : ”Rysk säkerhetspolitik”, s. 81–82 och 85. och (red. ): Rysk militär förmåga i ett tioårsperspektiv – 2019, FOI 2019. Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar narrativ som berör bilden av direkt eller indirekt kan avse EU som en organisation i kris och på nedgång eller att västvärlden är ett hot mot sina grannländer. Det finns också exempel på förfalskade brev, t.ex. ett som uppgavs vara skrivet av försvarsminister , även om attribueringen av dessa till en viss stat kan vara svår att göra.16 Genom denna typ av desinformation kan en främmande makt eller annan antagonistisk aktör öka spänningar i ett samhälle, polarisera, skapa motsättningar och minska tilliten mellan människor och gentemot offentliga institutioner. Utredningen avser inte att här presentera en uttömmande bild av den informationspåverkan som förekommer men vill ändå nedan särskilt lyfta fram några områden. Att försöka påverka val, antingen dolt, olagligt eller helt öppet, i länder där man anser sig ha säkerhetsintressen är något som stormakter ägnat sig åt . Forskaren räknar i en studie publicerad 2016 att så ingrep och /i val på nationell nivå i andra länder 117 gånger.17 Digitaliseringen har, som nämnts tidigare, ökat sårbarheten för angrepp som använder digitala kanaler för att sprida desinformation eller sofistikerade metoder för att stjäla digitalt lagrad information. Det är därmed inte förvånande att det noterats en rad försök att på olika sätt påverka utfallet i nationella val. 16Huxley, och , : ”Russian Narratives and the Swedish Debate on Foreign Policy”. I of Falsehood Russian Strategy of Deception and the Conflict in . () 2016. , och , : ”’s strategy for influence through public diplomacy and measures”: The Swedish case”. Schmidt-Felzmann, : ”than just disinformation. ’s information operation in the Nordic region”. I Information Warfare. Colliver, m.fl.: Smearing . International Influence Campaigns in the 2018 Swedish Election. ISD/LSE 2018. Russian Influence on the Swedish Election 2018. , : Skarpa skärvor: om hur informationskrig hotar att slå sönder det öppna samhället. , och , Costan: ”A framework for analyzing antagonistic narrative strategies: A Russian tale of Swedish decline”. Media, War & Conflict 2019. , och , : Informationspåverkan via Sputnik. Ett ryskt narrativ om i förfall. 17Levin, : ”When the Great Gets A Vote: The Effects of Great Electoral Interventions on Election Results”. International Studies Quarterly, 2016,60(2): 189–202. Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar det ukrainska valet rapporterade den franska nyhetsbyrån om överbelastningsattacker mot den ukrainska valmyndigheten.18 I har en utredning som leddes av den tidigare FBI-chefen framhållit att den ryska staten ingrep (”interfered”) i presidentvalet ”in sweeping and systematic fashion”. Genom omfattande stölder och sedan spridning av e-post och internt kampanjmaterial tillhörande kampanjen för gjordes försök att påverka den amerikanska opinionen till Clintons nackdel. Enligt föregicks it-intrången av kampanjer i sociala medier med syfte att förstärka sociala spänningar och misstro mot det politiska systemet och underminera Clintons kampanj. Ut- redningen konstaterade att det förekommit en rad kontakter mellan Trumpkampanjen och officiella ryska företrädare men att någon dem emellan samordnad konspiration inte kunde konstateras.19 I samband med det franska presidentvalet upptäcktes en liknande kampanj riktad mot kandidatur. Det började med desinformation i form av spridning av rykten och falska uppgifter samt förfalskade dokument vilket följdes av en omfattande (15 GB) stöld av data, bl.a. över 21 000 mejl. Det gjordes också försök att sprida stulen information (och desinformation) genom hashtagen #MacronLeaks på twitter. Kampanjen misslyckades dock vilket delvis kan förklaras med fransk lagstiftning som innebär vissa restriktioner kring hur valpropaganda får spridas, hur fransk mediekonsumtion ser ut och motåtgärder från både myndigheter och Macrons kampanjstab. hade också erfarenheterna från det amerikanska valet att utgå från vilket gav ett bättre utgångsläge.20 genomfördes vidare ett cyberangrepp mot den tyska förbundsdagen vilket dock aldrig kom att resultera i en genomförd attack mot det tyska valet 2017.21 18Se t.ex. /tipsheets/morning-cybersecurity/2014/10/hackers-ddos- ukraine-elections-first-look-attacks-on-businesses-continue-to-rise-feinstein-intel-is-the- only-defense-against-lone-wolf-terrorists-212543 19Report on the Investigation into Russian Interference in the 2016 Presidential Election. , , s. 1–4. 20Vilmer, : The ”Macron Leaks” Operation. /IRSEM 2019. 21www.deutschlandfunkkultur.de/cyber-attacke-im-bundestag-fraktionsrechner-mit- trojanern.2165.de.html?dram:article_id=321241, Aaltola, : Democracy’s . Safeguarding Democratic Elections Against Cyber-Enabled Autocratic Meddling. FIIA Briefing Paper 226, , s. 7. Utmaningar och uppgifter för ett modernt psykologiskt försvar Inför det svenska riksdagsvalet gjordes en samlad ansträngning där MSB, , och samverkade för att förbereda för eventuella påverkansoperationer. Den bild som ges av myndigheter och forskare är att det inte förekom någon koordinerad attack mot det svenska valet men däremot viss spridning av rykten om valfusk och mer begränsade desinformationsförsök.22 Den finländske forskaren har utifrån konstaterade fall av valpåverkan eller försök till valpåverkan identifierat ett mönster där aktiviteterna går igenom fem steg:23 •Steg ett – användning av desinformation för att förstärka misstankar, splittring och polarisering och skapa misstro mot det demokratiska systemet. •Steg två – stöld av känslig men åtkomlig information, t.ex. e-post, interna strategidokument, chattrafik och bilder. •Steg tre – publicering av stulen information genom aktivistnätverk.