sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — ställs det inga särskilda krav för att godkännas som huvudman för en skola, förskola eller fritidshem med konfessionell inriktning. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän om de har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen och utbildningen inte innebär påtagliga negativa följder på lång sikt för eleverna eller för den del av skolväsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där utbildningen ska bedrivas (2 kap. 5 § skollagen). Ett beslut om godkännande innebär att huvudmannen har rätt till bidrag från elevernas hemkommuner. föreslår i betänkandet Krav på privata aktörer i välfärden (SOU 2015:7) att det ska införas ett krav på insikt, erfarenhet och lämplighet samt ekonomiska förutsättningar för en långsiktig verksamhet för att få bedriva tillståndspliktig verksamhet inom välfärdssektorn, t.ex. inom skolväsendet. Kraven tar sikte på sådana aktörer som genom ägande i ett eller flera led utövar ett väsent- ligt inflytande över företagets löpande verksamhet. Välfärdsutred- ningen utvecklar i delbetänkandet Ordning och reda i välfärden (SOU 2013:78) vissa av de förslag lämnat, bl.a. föreslås att i stället för att införa ett krav på ekonomisk lång- siktighet ska den enskilde ha ekonomiska förutsättningar att upp- fylla de föreskrifter som gäller för verksamheten. Dessutom föreslås att det ska införas ett krav på tillstånd för att en privat aktör inom välfärdsområdet ska få ta emot offentliga medel. Regeringen beslu- tade lagrådsremissen Ökade tillståndskrav inom och skolväsendet (Fi2018/00108/K), med förslag om att nya krav bland annat ska införas för enskilda att som huvudmän bedriva verksamhet inom skolväsendet enligt skollagen. Godkän- nande får endast ges den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat den insikt i gällande föreskrifter som krävs för att bedriva verksamheten och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Den enskilde ska även ha ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Även i andra sammanhang än när det gäller prövning av privata aktörer som vill verka inom välfärdssektorn gör staten och det all- männa i övrigt prövningar av enskilda för mottagande av offentliga medel. Det allmänna ska verka för full respekt för mänskliga fri- och rättigheter, däribland delaktighet och jämlikhet i samhället och mot- verka diskriminering. I regel ställs olika slag av villkor upp från det allmännas sida för att t.ex. erhålla statligt stöd. Ett exempel på det är statens stöd till trossamfund genom bl.a. lagen (1998:1593) om tros- samfund. Ett villkor för stödet är att samfundet ska bidra till att upprätthålla och stärka de grundläggande värderingar som samhället vilar på. Det bör utredas om det i samband med prövningen av enskilda som huvudmän för skolor, förskolor och fritidshem med en kon- fessionell inriktning – utöver befintliga krav och de krav som föreslås i ovan nämnda lagrådsremiss – finns behov av att ställa upp särskilda krav. Sådana krav kan t.ex. mer specifikt ta sikte på förutsättningarna att bedriva en verksamhet som förmedlar och förankrar respekt för den värdegrund som gäller för det svenska skolväsendet. I detta sam- manhang bör det analyseras vilka kriterier på respekt för mänskliga rättigheter samt grundläggande friheter och demokratiska värderingar som ställs upp i andra sammanhang där staten eller det allmänna i övrigt prövar enskilda för mottagande av offentlig finansiering. •undersöka om det finns ett behov av att, utöver förslagen i lag- rådsremissen Ökade tillståndskrav inom och skol- väsendet, ställa särskilda krav för att godkännas som huvudman för en fristående skola, förskola eller fritidshem med konfessio- nell inriktning. Uppdraget om skolavslutningar och andra traditionella högtider i skolor med offentlig huvudman Som redogjorts för ovan ska utbildningen vid en skolenhet eller för- skoleenhet med offentlig huvudman vara icke-konfessionell enligt 1 kap. 6 § skollagen. Det finns, även i skolor med offentlig huvud- man, ett visst utrymme för att ha skolavslutningar och sådana sam- lingar i samband med högtider som är att betrakta som utbildning, men inte undervisning, i en gudstjänstlokal om de utformas så att tonvikten ligger på traditioner, högtidlighet och den gemensamma samvaron. Detta har inte ansetts utgöra ett konfessionellt inslag. Det har till exempel ansetts möjligt att sjunga ”Den blomstertid nu kom- mer”, som visserligen är en psalm men som är tydligt förknippad med traditionen för skolavslutning. Däremot har förekomsten av religiösa inslag såsom bön, välsignelse eller trosbekännelse inte be- dömts vara tillåtet (Mer om… Skol- och förskoleverksamhet i kyrkan eller annan religiös lokal, Juridisk vägledning, , 2012). remitterade en pro- memoria med innebörden att det, för verksamhet med offentlig huvud- man, ska införas en möjlighet att låta utbildningen innehålla enstaka inslag med konfessionell prägel som syftar till att överföra och ut- veckla traditioner som är en del av samhällets kulturarv. Sådana inslag ska enligt förslaget bara få förekomma inom utbildning som inte är undervisning och det ska vara möjligt att avstå från såväl inslaget som den aktivitet där inslaget förekommer (Vissa skollags- frågor – Del 2 [U2014/5176/S]). I promemorian angavs att det inte är möjligt att uttömmande reglera exakt vilka inslag som kan täckas av den föreslagna regleringen, men det kan t.ex. handla om att sjunga psalmer eller andra sånger och musikstycken som är kopplade till den aktuella högtiden även om dessa har ett konfessionellt innehåll. Det angavs också att i de fall en präst eller motsvarande medverkar bör denne tillåtas att utföra handlingar som måste betraktas som konfessionella. Däremot bör det inte få förekomma att barn eller elever känner sig tvingade att delta aktivt i inslag med konfessionell prägel. De bör t.ex. inte uppmanas eller för utsättas att aktivt delta i bön. Trosbekännelse bör inte heller förekomma. För- slaget omfattar även konfessionella inslag vid avslutningar eller andra samlingar som hålls i skolans eller förskolans egna lokaler. Ett exempel kan vara sommarvisor som också är psalmer, men som är förknippade med traditionen för skolavslutningar. Morgonbön faller däremot enligt promemorian utanför den föreslagna regleringen. Det är nämligen inte en sådan tradition som är en del av samhällets kulturarv och som uppbärs av läroplanerna. Ett kriterium för att konfessionella inslag ska vara tillåtna är enligt förslaget att det ska handla om enstaka inslag. I detta ligger dels att aktiviteterna där inslagen ingår bara ska kunna förekomma i utbildningen någon eller några enstaka gånger per termin, dels att de inslag som kan betraktas som konfessionella bara får utgöra en begränsad del av hela aktivi- teten. Regleringen ska vara religionsneutral. Det innebär att de före- slagna reglerna ska gälla även konfessionella inslag kopplade till annan religion än kristendomen. Det betonades i promemorian att det ska vara möjligt för barnen och eleverna att avstå från att delta i de konfessionella inslagen och att detta är nödvändigt för att för- slaget ska vara förenligt med den grundlagsskyddade religionsfri- heten (jfr prop. 2009/10:165 s. 226 f.). För att markera att särskild restriktivitet bör iakttas när det handlar om verksamhet med offent- lig huvudman ska möjligheten att avstå avse såväl de konfessionella inslagen som hela den aktivitet, t.ex. en skolavslutning, där inslagen förekommer. Flera remissinstanser tillstyrkte förslaget men bl.a. ombudsmän (), , Skolinspektionen och Diskriminer- ingsombudsmannen var kritiska till förslaget. JO anförde bl.a. att det framstår som oklart i vilken utsträckning de traditioner som för- slaget tar sikte på inte kan upprätthållas inom ramen för nu gällande lagstiftning. JO anförde vidare att det kan befaras att den nya bestäm- melsen i skollagen inte kommer att göra det lättare för skolledare att veta hur aktiviteter ska utformas för att vara förenliga med skollagen. angav bl.a. att den föreslagna nya regleringen riskerar att ge upphov till fler, och i många avseenden svårare, frågeställningar än dagens reglering. Även Skolinspektionen var tveksam till att för- slaget skulle bidra till ett tydliggörande och menade att förslaget snarare väcker fler frågor än klargöranden. Liknande synpunkter läm- nades av som anförde att bestämmel- sen kan förväntas ge upphov till betydande tillämpningssvårigheter. Flera remissinstanser, bl.a. , , Skolinspek- tionen och framförde också att förslaget kan innebära en risk för att barn och elever kommer att känna sig nödgade att avstå från att delta vid t.ex. en gemensam skolavslutning. Vidare har flera av dessa remissinstanser, bl.a. och Skolinspektionen, an- gett att utgångspunkten för skolan måste vara att alla barn och elever ska inkluderas i aktiviteter som anordnas inom ramen för utbild- ningen. En skolavslutning är, enligt och Skolinspektionen, en betydelsefull del av skolans verksamhet och en angelägenhet för alla skolans elever och all personal. Det är därför viktigt att rektorn har möjlighet att utforma skolavslutningen på ett sådant sätt att alla kan delta. tillkännagav för regeringen att ställer sig bakom det som utskottet anför om att det ska införas ett undantag från 1 kap. 6 § skollagen med innebörden att konfessionella inslag med tonvikt på den gemensamma samvaron ska få förekomma i offentliga skolor, i annan utbildning än undervisning, i samband med firandet av skolavslutningar och andra traditionella hög- tider (bet. 2015/16:UbU14, rskr. 2015/16:228). tillkänna- givande gjordes när behandlade motioner om skolfrågor från de allmänna motionstiderna 2014 och 2015. Utskottet efterfrå- gar således ett undantag från bestämmelsen om att utbildningen vid en skolenhet eller förskoleenhet med offentlig huvudman ska vara icke- konfessionell. Utskottet angav att regeringen bör lämna ett sådant förslag till . Som exempel på konfessionella inslag som inte är tillåtna anges av , i det betänkandet som innehåller till- kännagivandet, böner, välsignelser, trosbekännelser, predikan och andra former av förkunnelser. Det framgår inte klart av utskottets ställningstagande vad som avses med konfessionella inslag med ton- vikt på den gemensamma samvaron. Enligt tillkännagivandet ska nöd- vändiga överväganden och avgränsningar göras vid regeringens ut- formande av bestämmelsen. I propositionen En skyldighet att erbjuda lovskola (prop. 2016/17:156) gjorde regeringen bedömningen att frågan om undan- tag från 1 kap. 6 § skollagen, mot bakgrund av remissinstansernas syn- punkter, behöver utredas ytterligare. Utredaren ska därför, med beaktande av de synpunkter som remiss- instanserna har lämnat på det remitterade förslaget, •undersöka om det finns behov av att ändra skollagen för att kunna göra undantag från förbudet mot konfessionella inslag, oavsett huvudman och inriktning, i samband med firandet av skolavslut- ningar och andra traditionella högtider och, om så bedöms vara fallet, analysera hur ett förslag till sådan ändring förhåller sig till bestämmelser som ger uttryck för skolans värdegrund, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska redogöra för konsekvenser av sina förslag. Utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska ut- redaren redovisa konsekvenserna med utgångspunkt från internationella åtaganden om mänskliga rättigheter, bl.a. FN:s kon- vention om barnets rättigheter, FN:s konvention om medborgerliga och politiska rättigheter, ramkonvention om skydd för nationella minoriteter och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt konsekvenserna utifrån prin- cipen om ickediskriminering. I detta ingår att redovisa konsekven- serna för barn och ungdomar. I 14 kap. 3 § regeringsformen anges att en inskränkning av den kommunala självstyrelsen inte bör gå utöver vad som är nödvändigt med hänsyn till ändamålen. Det innebär att en proportionalitetspröv- ning ska göras under lagstiftningsprocessen. Om något av förslagen i betänkandet påverkar det kommunala självstyret ska därför, utöver förslagets konsekvenser, också de särskilda avvägningar som lett fram till förslaget särskilt redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska inhämta synpunkter från , , Kommuner och Landsting, , Idéburna skolors riksförbund och FSO Fria förskolor. Utredaren ska även inhämta synpunkter från andra relevanta myn- digheter och organisationer, bl.a. Myndigheten för stöd till tros- samfund, de religiösa organisationerna kristna råd, och Judiska centralrådet, samt elev- och barnrätts- organisationer. Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet (U 2018:02) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om kon- fessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). Enligt de ursprung- liga direktiven skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet (U 2018:02) Utvidgning av och förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om kon- fessionella inslag i skolväsendet (dir. 2018:15). Utredaren ska bl.a. analysera regelverket och föreslå en definition av konfessionell in- riktning. Baserat på analysen ska utredningen undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen (2010:800) om kon- fessionella inslag i utbildningen. Enligt direktiven skulle uppdraget redovisas senast den 31 de- cember 2018. Genom tilläggsdirektiv beslutade förlängdes utredningstiden så att uppdraget i stället skulle redovisas (dir. 2018:59). Av den överenskommelse som har slutits mellan regeringen, och Liberalerna framgår bl.a. att ett etableringsstopp ska införas för fristående grund- och gymnasieskolor med konfessionell inriktning. Utredaren ska nu även •lämna sådana författningsförslag som behövs för att ett etablerings- stopp för fristående skolor med konfessionell inriktning ska kunna införas, och •analysera och redovisa vilka eventuella konsekvenser dessa författ- ningsändringar kan få, bl.a. i förhållande till grundlag, och internationella åtaganden samt för befintliga fristå- ende skolor med konfessionell inriktning. Uppdraget ska i stället redovisas . Minnesanteckningar vid besök hos skolor Datum för besök: Från kommittén deltog: Konfessionell inriktning eller religion som skolan omfattar: 1.Det faktum att skolan har en konfessionell inriktning (är in- riktad på en viss religion), hur tar det sig uttryck? På vilket sätt, om något, skiljer sig skolan från en s.k. vanlig skola? 2.En vanlig skoldag: Förekommer det några konfessionella inslag i utbildningen? I så fall vilka? Vad lägger ni för innebörd i ut- trycket konfessionella inslag? 3.Deltagande i konfessionella inslag är enligt skollagen frivilligt för elever: a) Är det vanligt att elever inte vill närvara vid dessa? b) Hur säkerställer ni att elever ges möjlighet att tacka nej till de konfessionella inslagen? c) Vad får eleverna för information om detta? d) Förekommer det att föräldrar har synpunkter på dessa inslag? e) Informeras föräldrarna om elevens deltagande eller frånvaro vid konfessionella inslag? 4.Förekommer det, utöver undervisningen enligt läroplanen, för- djupande undervisning som hänger samman med konfessionen? T.ex. studier av skrifter, sång etc. I vilken omfattning? 5.Skollagen skiljer på undervisning, som alltid ska vara konfes- sionsfri, och utbildning, där konfessionella inslag får förekomma. Upplever ni att det är svårt att dra en gräns mellan undervisning och utbildning i övrigt? 6.Ämnet religionskunskap: Att skolan har konfessionella inslag, innebär det några komplikationer när det gäller undervisningen i religionskunskap? Undervisningen i något annat ämne? 7.Skolledare och lärarkår: Har ni någon uppfattning om hur stor del av personalen företräder den konfessionella inriktning som skolan har? Skillnad i personalkategorier? 8.Eleverna/barnen: ni någon uppfattning i hur stor utsträck- ning eleverna/barnen tillhör den konfessionella inriktning som skolan har? Är det vanligt med elever som uttalat tillhör någon annan konfessionell inriktning? 9.Har skolan uppfattat någon särskild problematik kopplad till det faktum att det finns en konfessionell inriktning, t.ex. negativ upp- märksamhet, granskning, hot? NÖJDHET, LÄRARTÄTHET OCH SKOLRESULTAT EN JÄMFÖRELSE MELLAN SKOLOR MED KONFESSIONELL INRIKTNING OCH ANDRA SKOLOR Uppdrag inom Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet U 2018:02 SKOLENKÄTEN – NÖJDHET.................................................................................................................... Jämförande resultat årskurs 5............................................................................................................. Jämförande resultat årskurs 9............................................................................................................. Jämförande resultat gymnasieskolan årskurs 2 .................................................................................. Störst positiv respektive negativ avvikelse – samtliga analyserade skolår ......................................... har genomfört statistiska analyser av data från och Skolinspektionen på upp- drag av Utredning konfessionella inslag i skolväsendet (U2018:02). Utredningen ska bland annat utreda om friskolor, förskolor och fritidshem med konfessionell inriktning följer det regelverk som finns. Genom att analysera och jämföra skolresultat och svarsdata från den nationella ele- venkäten kan eventuella skillnader mellan de konfessionella skolorna och övriga skolgrupper klar- göras. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − tillåts konfessionella inslag i utbildningen men inte i undervisningen hos fristående försko- lor, grund- och gymnasieskolor samt fritidshem. Utbildning är ett vidare begrepp än undervis- ning och inkluderar undervisning men även andra verksamheter som till exempel raster, utflyk- ter, skolmåltider etc. /19 gick drygt 9 000 elever i konfessionella grundskolor i Sve- rige. En särskild utredare har tillsatts i syfte att bland annat analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. I uppdraget ingår att kartlägga hur fristående förskolor, fritidshem och skolor med konfessionell inriktning följer regelverket samt att undersöka om det finns ett behov av att ställa särskilda krav för att godkännas som huvudman för en fristående skola med kon- fessionell inriktning. har som en del av utredningen fått i uppdrag att kartlägga måluppfyllelse i grundskolor och undersöka om elever i konfessionella skolor når skolans mål i samma grad som elever i icke- konfessionella fristående skolor och i kommunala skolor. Vidare omfattar Swecos uppdrag en motsvarande kartläggning av hur nöjda elever är med sin skola. Under arbetets gång diskute- rades ytterligare aspekter av skolkvalitet och det bestämdes att kompletterar sitt upp- drag med en kartläggning och jämförelse av tillgänglig statistik avseende pedagogisk personal på grundskola. Fokus i dessa delar ligger på grundskola då det inte är möjligt att särskilja konfessionella försko- lor från övriga. De konfessionella gymnasieskolorna i sin tur är för få för att eventuella skillnader ska kunna generaliseras. Data för Swecos kartläggning har hämtats från Skolinspektionen samt från . Som un- derlag för kartläggning av elevnöjdhet har data som samlats in inom ramen för Skolinspektion- ens nationella elevenkät och 2018 använts. Enkäten genomförs i hälften av landets skolor , varför resultat ger ett komplett underlag för samtliga del- tagande skolor. Från inhämtades data angående måluppfyllelse och lärartäthet. Här har data för senast möjliga år, 2018, använts och i vissa fall kompletterats med data för att beskriva utveckling . Med konfessionella skolor avses i föreliggande rapport de skolor som är registrerade som kon- fessionella i skolenhetsregister. Det finns därutöver skolenheter som har någon typ av konfessionella inslag men som inte registrerats som konfessionella skolor och som därmed vid jämförelser inte har betraktats som konfessionella. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − I konfessionella grundskolor gick totalt drygt 9 400 elever, jämnt fördelade över års- kurserna. Det finns något fler konfessionella skolor för låg- och mellanstadieeleverna än för hög- stadieeleverna där skolorna är färre men i stället tar emot fler elever. Det är oavsett inriktning vanligt att skolor med lägre årskurser är fler, mindre och mer utspridda medan högstadieskolor ofta kan vara större och mer centralt placerade. Konfessionella skolor utgör av alla skolor i årskurs 9. Konfessionella skolor är ingen homogen grupp av skolor utan har, precis som ickekonfessionella skolor varierande förutsättningar. Elevernas bakgrund skiljer sig generellt sett relativt lite i riket mellan de konfessionella skolorna och de icke-konfessionella. Den skola som har lägst modell- beräknat värde i riket enligt SALSA-modellen, och därmed i detta hänseende elever med de minst gynnsam socioekonomisk bakgrund, är en konfessionell skola. Men även bland de skolor där elever har som allra mest gynnsamma förutsättningar finns en konfessionell skola. I det föl- jande görs jämförelser mellan kommunala, konfessionella och icke-konfessionella fristående skolor vad gäller elevbakgrund. Inledningsvis avser jämförelserna årskurs 9 och har hämtats från den statistik som presenteras på statistiksidor. Den genomsnittliga utbildningsnivån hos vårdnadshavarna1 varierar väldigt lite mellan de jäm- förda skoltyperna. 2,2 i kommunala skolor och 2,3 i konfessionella skolor. I icke-konfessionella fristående skolor är vårdnadshavarna något mer välutbildade med ett snitt på 2,4. I dessa upp- gifter ingår inte elever vars vårdnadshavare har okänd utbildningsnivå. Dit hör framför allt ny- anlända vars uppgifter ännu inte finns i register. Andel nyanlända i de konfessionella friskolorna är jämfört i de kommunala och i de icke-konfessionella friskolorna. Även här är det stora skillnader mellan olika konfess- ionella skolor. Det finns konfessionella skolor där inga elever är nyanlända medan den skola med störst andel nyanlända också är konfessionell. Andel pojkar i rikets skolor i årskurs 9 är . I konfessionella skolor är andelen pojkar 48,3 %vilket innebär att det går färre pojkar och fler flickor i konfessionella skolor jämfört fördel- ningen i riket i sin helhet. Som beskrivits utgör konfessionella skolor av alla skolor som har årskurs 9 i riket. 1För varje skolenhet beräknas i SALSA en genomsnittlig utbildningsnivå. Elevernas, båda eller ena, för- äldrars genomsnittliga utbildningsnivå har beräknats genom att omvandla genomgången folk- skola/grundskola till 1 poäng, genomgången gymnasial utbildning till 2 poäng och eftergymnasial utbild- ning till 3 poäng. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Tabell 1, elevbakgrund i årskurs 9, skolor som ingår i redovisningen av SALSA2 Andel nyanlända ,% Andel pojkar, % Det finns sammanfattningsvis större skillnader i elevbakgrund mellan icke-konfessionella fri- stående och kommunala skolor i årskurs 9 än mellan de konfessionella skolorna och de icke- konfessionella skolorna oavsett typ av huvudman. Andel pojkar är den variabel som avviker mest mellan de konfessionella skolorna och snittet i riket. Vid sidan om SALSA finns vissa uppgifter för förskoleklass samt för årskurs 1-9. Här finns exem- pelvis uppgift om andel flickor, andel elever med utländsk bakgrund samt andel elever med ef- tergymnasialt utbildade vårdnadshavare. Tabell 2, elevbakgrund i årskurs 1-9 samt andel pojkar i förskoleklass. Läsår 2018/19 Andel pojkar3, % Samma tendenser som ovan beskrivits finns även i övriga årskurser. Andel med utländsk bak- grund är den variabel som är mest utmärkande, av eleverna i konfessionella skolor har