sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — Problemen med de arbetsbaserade trygghetssystemen gäller emeller- tid inte bara utsatta grupper. Det dominerande problemet är en allmän försvagning av den offentliga försäkringen, som har lett till framväxten av en komplicerad mängd av avtalsförsäkringar. Den hybridförsäkring som på detta sätt har uppkommit är administrativt kostsam, har sämre utjämningseffekt och är dessutom underutnyttjad av framför allt de grupper som är i störst behov av inkomstförstärk- ningar – individer med kort utbildning och utrikes födda. Mönstren för familjebildning och familjeliv har för- ändrats i . Förbättrad hälsa och stigande medellivslängd, längre utbildning och kvinnors ökade förvärvsfrekvens är några av de vik- tigare faktorerna. Som för alla större förändringar gäller att de ser olika ut i olika delar av befolkningen. Också på detta område lämnar faktorer som kön, utbildning och inkomst avtryck. Utbyggnaden av den offentliga sektorn under den senare delen av har radikalt förändrat livsvillkoren. Särbeskattning, utbyggd barnomsorg och föräldraförsäkring har framför allt för kvinnorna ökat möjligheterna att kombinera yrkesliv med föräldraskap. drygt 10 miljoner invånare lever i 4,7 miljoner hushåll. Drygt 1,8 miljoner av dessa består av en person. Antalet personer i ensamhushåll motsvarade av befolkningen, ungefär lika många män som kvinnor. En del av dessa var änkor eller änklingar – dödsfall är alltjämt den dominerande orsaken till att äktenskap upp- löses – medan andra var separerade eller aldrig hade gift sig. Ensam- het är kopplad till ohälsa med orsakssamband som kan gå i båda riktningarna. Den återstående förväntade livslängden är drygt för kvinnor som aldrig har gift sig och för män med samma bakgrund drygt 4 år.1 Familjebildningen styrs av många faktorer, både beständiga och mer tillfälliga. Även i ett modernt samhälle spelar männens försörjnings- förmåga stor roll för både självkänsla och attraktivitet2, fastän förut- sättningarna är helt annorlunda än under den långa tidsrymd under vilken normer och värderingar har utvecklats. Längre utbildningstid bidrar till senare parbildning och barna- födande. Föräldraförsäkringen har dessutom gjort det ekonomiskt fördelaktigt att etablera sig på arbetsmarknaden innan man skaffar barn, vilket ytterligare bidrar till en senareläggning. var medelåldern för kvinnor som fick sitt första barn och för män 31,8 år.3 Också konjunkturläget påverkar familjebildningsprocessen.4 Kvinnor med låga betyg går in i varaktiga förhållanden och skaffar barn tidigare, när arbetslösheten är hög. De bildar då ofta par med män som har lägre betyg och lägre arbetsinkomster. Bland dessa par är separationer vanligare, mödrarna blir ofta ensamstående och där- igenom oftare beroende av ekonomiskt bistånd, en effekt som kvar- står ännu efter examen. Antalet giftermål i har legat kring 50 000 , med variationer som framför allt styrts av antalet personer i de åldrar då varaktiga förhållanden bildas. minskade antalet giftermål, när samboförhållanden blev vanligare. Samboendet ökade snabbt i popularitet, särskilt bland yngre. utgjorde sambor av alla sammanboende i25-årsåldern, en siffra som varit stabil.5 Samboalternativet har inneburit att giftermålet har senarelagts eller helt ersatts; av dem som föddes hade hälften gift sig , medan motsvarande ålder för dem som föddes var 36 år.6 Män är i genomsnitt 2–äldre än kvinnor när par bildas, och så har det varit . Det är sannolikt inte bara åldern i sig som har betydelse; för en person betyder mycket för ställningen på arbetsmarknaden. Tydligt blir detta när 2Buss (1989). 3SCB Föräldrars ålder i . 4Engdahl m.fl. (2018). 5SCB (2014). man beaktar utbildningsnivån och därmed inkomstpotentialen. För akademiskt utbildade är sannolikheten för män i den yngre medel- åldern att leva i ett hushåll med barn högre än för män med kort utbildning.7 För kvinnor i samma åldersgrupp är sannolikheten att leva i ett hushåll med barn oberoende av utbildningsnivån, . Betydelsen av ställningen på arbetsmarknaden blir ännu tydligare, om man inkluderar arbetslösa och långtidssjukskrivna; i dessa grupper är sannolikheten för att leva i äktenskap eller sambo- förhållanden ännu lägre. Bakom svårigheter på arbetsmarknaden ligger som vi tidigare sett ofta misslyckanden i skolan. Till detta kommer alltså en ökad risk för utebliven familjebildning eller för separation för dem som inte motsvarar förväntningarna på försörjningsförmågan. Ju högre utbildningsnivån är, desto högre är också sannolikheten att man får barn. Låg sannolikhet att skaffa barn har personer i arbets- löshet, deltidsanställning eller en livssituation som upplevs som osäker eller bara kortsiktigt trygg.8 10.2Familjeliv, föräldraansvar och anhörigomsorg var en majoritet av de gifta kvinnorna hem- arbetande och skötte i stort sett allt hushållsarbete. arbetar mycket få kvinnor i hemma på heltid. I stället utgör kvinnorna hälften av förvärvsarbetskraften, och fördelningen av omsorgs- och hushållsarbetet i familjen är jämnare än den var . kvarstår betydande könsskillnader i arbetstid och lön, liksom i fördelningen av omsorgs- och hushållsarbetet. Även om kvinnor utgör ungefär hälften av arbetskraften, är de fortfarande inte heltidsanställda i samma utsträckning som män och har betydligt längre frånvaroperioder från arbetslivet än män. Med ökningen av kvinnors förvärvsarbetstid och utjämningen av könslönegapet på arbetsmarknaden ökade också kvinnors ekonomiska oberoende. Det fortsatte att öka under 1970- talet i något långsammare takt under de följande två decennierna. 7Rothstein (2013); för en uppdatering, se SCB (2019). 8SCB (2015). första årtionde tycks dock minskningen av detta beroende ha avstannat. I par där båda förvärvsarbetar bidrar kvinnan i genomsnitt med av hushållsinkomsten.9 Betalt och obetalt arbete Den svenska välfärdsmodellen är som konstaterats ämnad att göra det möjligt för varje människa att försörja sig själv på lika villkor. Ett väl utbyggt socialt system med socialförsäkringar, barnomsorg till låg kostnad för förvärvsarbetande föräldrar, en utbyggd offentligt finansierad omsorg om äldre och andra behövande och individuell beskattning ska ge lika drivkrafter till förvärvsarbete och möjligheter till inkomstskydd vid nedsatt arbetsförmåga. Välfärdsstatens ut- formning spelar stor roll för hur arbete och omsorg fördelas, dels mellan det offentliga och individerna, dels inom familjer. Genom att tillhandahålla omsorg om barn och äldre bidrar den nordiska väl- färdsstaten till ett högre kvinnligt arbetskraftsdeltagande och ett i internationell jämförelse relativt jämställt föräldraskap.10 Men det är inte bara välfärdsmodellen som påverkar individens drivkrafter och val. Normer om arbete, omsorg och kön inverkar också. Historiskt har de allra flesta samhällen tilldelat kvinnor ett omfattande omsorgsansvar för barn och andra anhöriga och för hus- hållsarbete. Män har i stället haft ett mer ekonomiskt försörjnings- ansvar.11 Föreställningar om en sådan grundläggande könsmässig arbetsfördelning påverkar fortfarande enskilda människors och grup- pers normer, liksom de samhälleliga normerna. Det gäller till exempel vad som är lämpliga karriärvägar för flickor respektive pojkar, vad som förväntas av mammor respektive pappor i hemmet och i arbetslivet och vad som förväntas av anhöriga till omsorgsbehövande vuxna. Traditionella genusnormer kan alltså motverka de ekonomiska driv- krafter till förvärvsarbete och delat ansvar för omsorg och försörjning som skapats i och med det moderna samhället och utbyggnaden av den offentliga sektorn. Könsskillnader när det gäller förvärvsarbete – såsom arbetskrafts- deltagande, yrke, arbetstid – som beskrevs i föregående kapitel, kan därför förklaras med att kvinnor och män fattar olika individuella 9Boye och (2014). 10Se Stanfors och (2020), s. 19–22. 11Se t.ex. Inglehart and (2003). beslut baserat på individuella preferenser, ekonomiska drivkrafter och normer (egna, inom familjen, bekantskapskretsen, på arbets- platsen och i samhället i stort). Detta leder till att många kvinnor tar huvudansvaret för hem och omsorg, och när det blir omfattande, minskar många av dem tiden för förvärvsarbete. Om många kvinnor tar huvudansvar för hem och familj, kan det vara rationellt för arbets- givare att diskriminera alla kvinnor på basis av att man kan vänta att de i genomsnitt kommer att vara mindre produktiva på grund av familjeansvaret. kan förhållandena på arbetsmarknaden också påverka engagemanget. Den som kan förvänta sig sämre villkor, får lägre incitament att satsa på arbetslivet och kanske därför tar mer tid för hem och föräldraskap. I praktiken är det svårt att urskilja effekter av individuella val (där normer spelar in) respektive förhål- landen i arbetslivet.12 Det obetalda hemarbetet sätter villkor för förvärvsarbetet Kvinnor och män fördelar sin tillgängliga tid mellan förvärvsarbete, obetalt hemarbete, personliga behov, studier och fritid.13 Hur tids- användningen ser ut bland svenska folket undersöks av SCB ungefär i den så kallade Tidsanvändningsundersökningen. Den första genomfördes /1991 och den senaste 2010/2011. Det obe- talda hemarbetet består av produktiv sysselsättning som utföraren inte får ersättning för. Hit räknas framför allt hushållsarbete, under- hållsarbete, inköp, omsorg om barn och andra anhöriga samt resor i samband med hemarbetet. /undersökning har svenska kvinnor minskat sin tid i obetalt hemarbete, medan män, framför allt pappor, har ökat sin. Den totala mängden hemarbete har minskat. har kvinnorna ökat sitt förvärvsarbete, medan männen minskat sitt.14 Trots denna utjämnande utveckling kvarstår relativt stora könsskillnader i betalt och obetalt arbete. Kvinnor utför i genomsnitt mer obetalt hemarbete . Både hushållsarbete – disk, tvätt, matlagning och städning –och omsorg om egna barn bidrar till könsskillnaden, som framgår av tabell 10.1. 12Magnusson och Nermo (2014). 13Dessa följer internationell standardkategorisering för tidsanvändningsstudier. 14Se t.ex. Stanfors och (2020), s. 17–18 och 30–34. Tabell 10.1 Genomsnittlig tid för obetalt arbete för kvinnor och män 20–, 2010/2011 Omsorg om egna barn Inköp av varor och tjänster Resor i samband m hemarbete Källa: SCB: Tidsanvändningsundersökningen 2010/2011. Tendensen att kvinnor utför mer hemarbete än män förstärks när de sammanbor (utom för de yngre) och framför allt när de har små barn hemma, som framgår av tabell 10.2. Med småbarn hemma ökar inte bara tiden för omsorg utan även för andra slags hushållsarbete; både mammor och pappor med småbarn hemma utför mer hemarbete än barnlösa par. Tabell 10.2 Genomsnittlig tid för obetalt arbete för kvinnor och män 20–, 2010/2011 Efter livscykel, timmar och minuter Ensamstående 20–utan barn Sammanboende 20–utan barn Ensamstående 45–utan barn Sammanboende 45–utan barn Ensamstående föräldrar med barn 7–17 år Sammanboende föräldrar med barn 7–17 år Not: ”..” indikerar för få observationer för att redovisa. Källa: SCB: Tidsanvändningsundersökningen 2010/2011. Uttaget av föräldrapenning har blivit alltmer jämnt fördelat mellan mammor och pappor, och 2019 tog män ut av all föräldra- penning. Om man ser till hur fördelningen ser ut när barnet är litet, innan det börjat på förskola, är mönstret inte lika jämställt. För barn födda använde mammorna av de föräldrapenning- dagar som togs ut före 2-årsdagen. Nästan hälften av pappors totala uttag av föräldrapenningdagar togs ut efter det att barnet fyllt två år.15 Både kvinnor och män kombinerar föräldrapenningen med obetald föräldraledighet. En något äldre enkätstudie från undersökte detta. Under barnets första var de tillfrågade kvin- norna i genomsnitt föräldralediga , varav 9,5 med för- äldrapenning. Männen var föräldralediga i genomsnitt, varav med föräldrapenning. Framför allt kvinnornas från- varoperioder från arbetet var således mycket längre än vad föräldra- penninguttaget antyder. Pappor tog också i högre utsträckning ut sin föräldraledighet på deltid.16 Hur enskilda föräldrar väljer att dela föräldraledigheten varierar; ju högre utbildning och inkomst kvinnan har, desto jämnare blir för- delningen, och motsvarande för män. Kvinnor i statlig sektor delar jämnare.17 Föräldrapenninguttaget bland kvinnor och män med ut- ländsk bakgrund skiljer sig markant från inrikes föddas; kvinnorna tar ut mer föräldrapenning och männen mindre.18 Tidsanvändningsundersökningen är statisk, det vill säga den föl- jer inte individer . Annan forskning visar dock att fördel- ningen av det obetalda arbetet under första föräldraledigheten blir bestående även efteråt.19 Kvinnor som tagit ut lång föräldraledighet fortsätter att ta ett huvudansvar för hemarbetet och deltidsarbete är en vanlig strategi för att hantera detta. 16Försäkringskassan (2013). 19Boye och Nermo (red) (2014). Se också Duvander m.fl. (2015). Omsorg om äldre anhöriga Forskning visar att välfärdsstatens insatser för dem som behöver omfattande omsorg medför att deras anhöriga förvärvsarbetar mer som fler anhöriga ger omsorg. Den anhörigomsorg som ges är också mer jämställt fördelad. I länder där mer av omsorgen överlåts åt anhöriga, frivilligorganisationer och marknaden, är det färre anhöriga som ger omsorg, men de ger betydligt mer och intensivare omsorg och omsorgsarbetet är betydligt mindre jämställt fördelat. Omsorgsgivarna avstår ofta helt från förvärvsarbete.20 I internatio- nell jämförelse finns i en relativt omfattande offentligt finan- sierad omsorg om behövande, för äldre i form av hemtjänst och äldreboenden. Den offentligfinansierade omsorgen är alltså viktig för ett högt arbetskraftsdeltagande hos kvinnor och avlastar från den omsorg som framför allt kvinnor utför i andra delar av Europa.21 De flesta äldre i föredrar offentlig hjälp framför hjälp från an- höriga. Preferenser hos hjälpbehövande äldre följer varken utbild- ning eller kön. Det finns inga bra undersökningar på omsorgsprefe- renser och etnicitet.22 Den svenska äldreomsorgen byggdes ut med äldreboenden och hemtjänst, men har sedan 1980- talet minskat. minskade framför allt täckningsgrad, vilket fick till följd att anhörigomsorgen ökade, fram- för allt bland döttrar till lågutbildade äldre.23 Äldre med högre ut- bildning började köpa tjänster på marknaden i växande grad. minskade antalet äldreboendeplatser med en fjärdedel, något som inte till fullo kompenserades med ökad hemtjänst. Detta medförde att anhörigomsorgen till både högutbildade och lågut- bildade ökade ytterligare; trots rut-avdrag kunde privat köpt hjälp inte kompensera neddragningen fullt ut.24 Denna utveckling innebär en påtaglig risk för att anhörigomsorgens grad av frivillighet har minskat.25 vilket mest har missgynnat döttrar till lågutbildade äldre.26 20Se Stanfors och (2020), s. 45–58 för en utförlig översikt över sambandet mellan anhörigas omsorg, dess karaktär, normer, välfärdsinstitutioner och arbetsmarknad. 21Colombo et al. (2011). 22Szebehely (2017), s. 41. Ungefär en tiondel av de äldre föredrar dock att få hjälp av en an- hörig utanför det egna hushållet. 23Samtidigt som täckningsgraden minskade, ökade resursinsatsen; se (2008). 24Ulmanen and Szebehely (2015). 25Ulmanen (2013). 26Ulmanen & Szebehely (2015). Som framgår av tabell 10.1 utgör omsorg om andra än egna barn mellan en femtedel och en fjärdedel av hushållens totala omsorg. Bland personer i 45–64-årsåldern är den vanligaste anhörigomsorgen riktad till föräldrar, medan personer oftare ger omsorg åt sin make eller maka. När en anhörig blir sjuk eller behöver omsorg av annan anledning, kan valmöjligheterna för den anhöriga upplevas som begränsade. Det gäller dels när behovet uppstår oväntat och plötsligt och inte kan planeras och omfattning, dels när känslor av ansvar och för- pliktelse väger tungt, därför att det handlar om en anhörigs behov. De senare kan ofta vara knutna till normer och förväntningar, inte minst relaterade till kön.27 Att anhörigomsorgen på detta sätt kan vara ett begränsat val innebär att den blir en given förutsättning när individen ska besluta om sin användning av övrig tid, framför allt förvärvsarbete och fritid. Sammantaget visar forskning om och att relationen mellan anhörigomsorg och arbets- marknadsutfall mätt med sysselsättning, arbetade timmar eller lön är negativ. Möjliga tolkningar av detta samband är att omsorgsansvar tränger ut förvärvsarbete eller att de som i högre grad har arbets- marknadsanknytning inte tar på sig omsorgsansvar.28 I en underlagsrapport till kommissionen visar Stanfors och att i länder med mer offentlig omsorg och stöd till anhöriga blir det lättare att kombinera anhörigomsorg och för- värvsarbete, vilket gynnar kvinnor och bidrar till jämställdhet. Kvinnor i dessa länder utför visserligen även de mer obetalt hemarbete och arbetar deltid i högre utsträckning än män, men skillnaderna i könsarbetsdelning är mindre än i länder med mindre offentlig om- sorg.29 I underlagsrapporten skattas tidsanvändningen för svenska kvinnor och män i åldern 44–utifrånindividuella- och hushålls- karaktäristika. Resultatet visar att bland äldre kvinnor och män finns betydande skillnader i tidsanvändning; kvinnor utför mer obetalt arbete, mindre betalt arbete och har mindre fri tid än män. Resultaten indikerar att detta tidsanvändningsmönster styrs av könsnormer snarare än ekonomiska faktorer på hushållsnivå.30 För undergruppen 27Stanfors och (2020) ger en översikt av anhörigomsorg och normer om kön, s. 50–51. 28Stanfors och , s. 51. 29Ibid, s. 54–55. 30Ibid, s. 74. som har ett omsorgsansvar för en anhörig, är ansvaret däremot för- knippat med likartade effekter för både kvinnor och män, fram- för allt i form av mindre fri tid än för personer utan omsorgsansvar.31 Anhörigomsorg är ofta krävande, dels därför att den inte helt kan planeras och omfattning, dels på grund av relationen mellan givare och mottagare. Den skapar därmed mer stress och har visat sig förknippad med sämre psykisk hälsa, vilket i sin tur är negativt för den fysiska hälsan. Sammantaget visar litteraturen att kvinnor som ger omfattande omsorg till nära anhörig drabbas mest.32 Som beskrivits tidigare innebär den förväntade demografiska ut- vecklingen i att människor lever allt längre och att färre i arbetsför ålder ska försörja fler yngre och äldre. För att möta utveck- lingen har bland annat pensionsåldern höjts. I och med att andelen äldre och äldre äldre i befolkningen ökar, ökar även behovet av äldre- omsorg. Om inte det offentliga möter utvecklingen med åtminstone en realt bibehållen offentligt finansierad äldreomsorg i form av hem- tjänst och äldreboenden, kommer pressen öka på anhöriga. Som vi sett från länder med mindre offentlig omsorg riskerar kvinnor att få ta merparten av anhörigomsorgen, som de förväntas för- värvsarbeta både fler timmar och fler år. Risken för ökad ohälsa i samband med en sådan utveckling är stor. Mer resurser till den offentligt finansierade äldreomsorgen innebär ökade offentliga ut- gifter men kan också bidra till anhöriga kvinnors arbetsutbud genom minskad sjukfrånvaro. Även för dem som arbetar i äldreomsorgen kan det medföra ökad sysselsättning och bättre hälsa. har beräknat att om alla som arbetar ofrivillig deltid skulle få heltidsarbete, skulle antalet arbetade timmar öka i offentliga sektorn och i hela ekonomin.33 Ett förslag som har diskuterats är ett system för ledighet med ersättning vid tillfälliga behov av omsorg hos anhöriga. Det skulle innebära lättnader för dem som har mest anhörigansvar men skulle förmodligen bli kostsamt. Dessutom föreligger stor risk att uttaget skulle förstärka ekonomisk ojämlikhet mellan kvinnor och män. Det är svårt att tänka sig en konstruktion som skulle kunna motverka 32Ibid, s. 57–58 sammanfattar litteraturen. 33Konjunkturinstitutet (2017). I uppgifterna ingår dock även annan ofrivillig deltid än den som orsakats av anhörigvård. Trenden att allt fler kvinnor förvärvsarbetar mer och längre bör inte brytas på grund av otillräckliga omsorgstjänster. Rut-avdraget innebär enligt en beräkning att uppskattningsvis av den tid som frigörs av tjänsten leder till ökat löne- arbete.34 Skattereduktioner har dock en regressiv fördelningseffekt; de kan utnyttjas i mindre utsträckning av personer med låga inkoms- ter, vilket utvecklingen av anhörigomsorg visade (se ovan). Utökade rut-tjänster är därför enligt kommissionens be- dömning inte någon lösning för jämlik omsorg efter behov.35 Att en parrelation upplöses ska inte nödvändigtvis ses som ett pro- blem. Både makar och barn kan må sämre av att fortsätta att leva i en dysfunktionell relation än att ta de problem som en separation trots allt innebär. Eftersom en skilsmässa kan få långsiktiga konsekvenser får både föräldrar och barn, är det viktigt att ha en korrekt bild av både motiven bakom separationen och vilka följderna kan bli. Synen på separation har som konstaterades i kapitel 7 genomgått stora förändringar under det senaste århundradet.36 Det är en högre andel separationer i samboförhållanden än bland gifta, både i och internationellt. Statistik och 00-talet visar att sambopar med gemensamma barn uppvisar ungefär dubbelt så hög risk att separera som gifta par med barn. Effekten torde främst bero på selektion, det vill säga att de par som väljer ett samboförhållande i stället för äktenskap också tenderar att uppfatta relationen som mindre bindande.37 Med ökat lönearbete blev kvinnor i större utsträckning ekonomiskt oberoende, och det blev möjligt att klara ekonomin även efter en sepa- ration. Den traditionella arbetsfördelningen luckrades upp.38 Högre utbildningsnivå hos parterna har blandade effekter; hos män minskar det risken för separation, medan effekten av ökad utbild- ningsnivå hos kvinnor beror på både relationerna inom äktenskapet och normerna i det omgivande samhället. I länder som domineras av 34Halldén och (2014). 35Utöver tidigare angivna referenser, se Szebehely (2014). Se också Takter (ed.) (2015). 36Sandström (2012). 37SCB statistik Barn och familj; Hovde Lyngstad and Jalovaara (2010). 38Oláh and Gähler (2014). traditionell rollfördelning mellan könen ökar risken, medan det mot- satta gäller i mer moderna kulturer. Lagstiftningen har självfallet betydelse. Att det blev lättare att skilja sig i och med en ny skilsmässolag i är en av orsakerna till att separationer har blivit mer vanliga. Även föräldraförsäkringen förefaller ha spelat en roll.39 Bland par som delade föräldraledigheten mer lika efter införandet av en mer individualiserad försäkring ökade sannolikheten att separera med . Sepa- rationerna ökade mest i par som före reformen karaktäriserades av en traditionell rollfördelning. Konsekvenserna av en separation beror i hög utsträckning på hur lagstiftningen är utformad, vad avser både skilsmässolagstiftning och socialförsäkringen. Av internationella jämförelser mellan europeiska länder framgår att skilsmässor i allmänhet har negativa ekonomiska effekter och att kvinnor drabbas av mer negativa ekonomiska effekter än män. Det finns dock skillnader mellan länderna, och hävdar sig väl i jämförelsen vad avser både effekterna generellt och skillnaden mellan könen.40 Föräldraansvaret efter separationen blir i växande utsträckning gemensamt, men kvinnor har oftare ansvaret i de fall vårdnaden inte är gemensam.41 Ensamstående med barn är en grupp där risken för låg ekonomisk standard är hög. Beräkningen av standarden i hushållet försvåras av att alla transfereringar mellan parterna inte registreras och också av att nya relationer som inte registreras kan förbättra den faktiska hushållsekonomin. Barn som har upplevt separationer har i vuxen ålder i genomsnitt kortare total utbildningstid, men den effekten förefaller bero på selek- tion och ska inte tolkas som en konsekvens av själva separationen.42 Våld i nära relationer Om gemensam vårdnad blir det valda alternativet efter en separation, tyder det på att eventuella konflikter kan hanteras i ordnade former. I vissa relationer leder konflikterna dock till våld. 39Avdic and Karimi (2018).