sou · H8B348 · 2020-08-11 00:00:00 — Krav på medvetandehöjande åtgärder finns i artikel 10 och bilaga G. Direktivet be- skrivs mer utförligt i kapitel 4. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet ska bekosta att städa upp, samla in, transportera och behandla avfall från sina produkter samt bekosta medvetandehöjande åtgärder. Vi bedömer mot bakgrund av förarbeten och praxis (se av- snitt 10.7.2) att vissa av de produktkategorier som omfattas av de nya åtgärderna bedöms utgöra småskräp i nedskräpningssamman- hang, bland annat cigarettfimpar med filter av plast och flexibla om- slag för till exempel godis. Genom kraven i direktivet kommer det allmännas kostnader för att städa bort och samla in skräp från sådana produkter att minska. Eftersom städkostnaderna förmodligen kommer att stå i relation till nedskräpningsstatistiken, där fimparna utgör i genomsnitt cirka 60 pro- cent av det totala skräpet, kan det antas att tobaksproducenterna kom- mer att ta egna initiativ till ökad insamling av fimpar. Det är tänkbart att de kommer att vilja sätta upp fler behållare där fimpar kan lämnas, till exempel s.k. fimpomater, vilket kan underlätta för konsumenterna att göra sig av med avfallet på rätt sätt och därmed minska nedskräp- ningen. Andra tänkbara initiativ kan handla om att uppmuntra kon- sumenterna att fimpa i bärbara askkoppar. Producenterna ska enligt direktivet även bekosta medvetande- höjande åtgärder. Sådana åtgärder kan väntas ge en ökad insikt hos konsumenter som även kan leda till att nedskräpningen minskar. Vi bedömer att kraven i engångsplastdirektivet bör leda till minskad nedskräpning, framför allt när det gäller fimpar. Det är även troligt att kraven kan påskynda utvecklingen av plastfria alternativ som kan ersätta de filter som ofta används till cigaretter , vilket skulle kunna minska de negativa miljöeffekterna av fimpar som skräpar ned. Det är dock svårt att bedöma hur stora effekterna kan bli av de nya kraven från EU. Nedskräpning utomhus på platser som allmänheten har tillträde eller insyn till är förbjuden enligt 15 kap. 26 § . Förbudet riktar sig till alla, även markägare, och omfattar såväl gatumark, tomter som naturområden. Begreppet skräp omfattar både stora och små före- mål, och exempelvis cigarettfimpar och tuggummin räknas in här. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet Den som med uppsåt eller av oaktsamhet skräpar ned på en sådan plats som allmänheten har tillträde eller insyn till döms enligt 29 kap. 7 § för nedskräpning till böter eller fängelse i högst . Den som begår en gärning som avses i 7 § döms för nedskräp- ningsförseelse till penningböter9 enligt 7 a §, om nedskräpningen är att anse som mindre allvarlig. Det är alltså straffbart att skräpa ned på allmänna platser såsom gator, torg och parker. Om en gärning som avses i 29 kap. 7 a § är att anse som ringa döms dock inte till ansvar, enligt 29 kap. 11 §. En gärning är att anse som ringa om den framstår som obetydlig med hänsyn till det intresse som är avsett att skyddas genom straffbestämmelsen. Straffbestämmelsen i 29 kap. 7 § , dvs. nedskräpning av normalgraden, gäller större föremål som byggavfall, möbler, däck, hemelektronik och sopsäckar med skräp. Nedskräpningsförseelse innebär nedskräpning av mindre allvarlig karaktär, vilket enbart kan resultera i penningböter enligt 29 kap. 7 a § . Det handlar om nedskräpning i mindre skala och som vållar mindre olägenheter än vad som gäller för nedskräpning enligt 29 kap. 7 § . Exempel på sådan nedskräpning är när någon avhänder sig små mäng- der av snabbmatsförpackningar, glas- och plastflaskor, olika typer av dryckesförpackningar, engångsgrillar och andra engångsartiklar och förpackningar. Sådan nedskräpning kan ofta ses som en del av en större kollektiv nedskräpning som förfular allmänna platser, men som också kan skada människor och djur. En liten förseelse som tillsammans med många andra likadana små förseelser bidrar till nedskräpningen av en plats bör alltså kunna anses vara en nedskräpningsförseelse och medföra penningböter. Även andra mindre mängder ofarligt skräp bör hänföras till det lindrigare brottet. Att exempelvis lämna ett enstaka ofarligt föremål av liten storlek vid en återvinningsstation bedöms ha ett sådant straffvärde att gärningen utgör ett mindre allvarligt brott och är att betrakta som mindre allvarlig nedskräpning.10 I finns även straffbestämmelser för bland annat miljö- brott. Ett vanligt exempel på miljöbrott är när någon dumpar skräp 9Penningböter är böter med ett fastställt engångsbelopp om lägst 200 och högst , eller högst som gemensam påföljd för flera brott. 2010/11:125 s. 19 och 42. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet eller släpper ut farliga ämnen i naturen på ett sätt som strider mot . Det kan ske i avsikt att slippa betala de avgifter det kostar att göra sig av med avfallet på ett riktigt sätt, men det kan också handla om okunskap om de regler som gäller. Polisen och Åklagarmyndig- heten i hanterar ungefär 4 000 miljöbrott varje år.11 Av tidigare rättspraxis framgår att nedskräpning inte behövt vara särskilt omfattande för att kunna leda till straff och att domstolarna i många fall funnit att straffvärdet för lindrigare fall av nedskräpning motsvarat penningböter. Exempelvis har tömning av en askkopp på en parkeringsplats ansetts vara straffbar nedskräpning och lett till penningböter. Flera fall i praxis har handlat om nedskräpning vid återvinningscentraler och liknande anläggningar. Att lämna en påse returpapper eller en kattlåda utanför en återvinningsbehållare är två exempel på nedskräpning som lett till penningböter vid prövning i hovrätt. Större mängder skräp som lämnats utanför en återvinnings- station har dock lett till dagsböter.12 Flera fall som prövats i domstol har handlat om att någon har kastat eller ställt ifrån sig en tomburk eller flaska, vilket har bedömts som nedskräpningsförseelse och medfört penningböter.13 Andra exempel på nedskräpningsförseelser som prövats i domstol och som föranlett penningböter är att någon kastat en matförpackning14, folie från en falafelrulle15, papper från hamburgare eller liknande16, 2010/11:125 s. 18. 13Se t.ex. domar från i mål nr B 6942-19, i mål nr B 7223-17, i mål nr B 6188-16 och i mål nr B 5017-14, i mål nr B 7375-13 och i mål nr B 3400-12. Se även dom i mål nr B 5271-15, tingsrätts dom i mål nr B 2380-16, tingsrätts dom i mål nr B 1727-15, tingsrätts dom i mål nr B 4887-12, tingsrätts dom i mål nr B 3066-12, tingsrätts domar i mål nr B 4479-14 och i mål nr B 2164-12, tingsrätts dom i mål nr B 1801-13 och tingsrätts dom i mål nr B 3201-12. 14Se tingsrätts dom i mål nr B 801-19, dom den 7oktober 2014 i mål nr B 3050-14 och tingsrätts dom i mål nr B 1493-12. 15Svea hovrätt, dom , mål nr B 11007-15. 16Uppsala tingsrätt, dom , mål nr B 6731-16. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet ett flertal sugrör17, en pappmugg18, en plastmugg19, ett glas20, en plast- ficka21, papper som kastats genom bilfönstret ut på körbanan22 och en plastkasse med skräp vid sidan av en väg23. I ett mål frikändes en person som hade slängt en parkeringsbotslapp på marken på en par- keringsplats då det inte ansågs utgöra sådan nedskräpning som är straffbar som nedskräpningsförseelse.24 I ett annat mål bedömdes ned- skräpning med två hopknycklade parkeringsbotslappar som nedskräp- ningsförseelse.25 Gränsdragningen mot ringa brott Om en nedskräpningsförseelse är ringa ska den inte medföra straff- ansvar enligt 29 kap. 11 § . Gränsdragningen mellan ned- skräpningsförseelse och ringa brott aktualiseras vid mer bagatell- artade situationer. Enligt förarbetena är brottet ringa om det handlar om att slänga exempelvis ett enstaka kolapapper, en enstaka cigarett- fimp, en biljett eller ett tuggummi på marken, trots att även sådana handlingar omfattas av nedskräpningsförbudet och innehåller ett visst mått av hänsynslöst och klandervärt beteende. Ytterligare exempel på ringa nedskräpning kan enligt förarbetena vara att slänga ett enstaka glasspapper, en äppelskrott eller något annat oansenligt ofarligt före- mål.26 Undantaget för ringa brott innebär alltså att det är förbjudet men inte straffbart att slänga småskräp på marken. Gränsen mellan straffbara och straffria nedskräpningsförseelser är dock ibland hårfin. Som exempel kan nämnas att en kastad parke- ringsbotslapp i ett fall inte ansågs vara straffbar nedskräpning, men i ett annat fall bedömdes två kastade parkeringsbotslappar vara straff- bart som nedskräpningsförseelse. Några fall har handlat om att kasta ut några papper från bilfönstret under färd, vilket har bedömts utgöra straffbar nedskräpningsförseelse. Även en kastad plastficka har be- 17Uddevalla tingsrätt, dom , mål nr B 2739-16. 18Borås tingsrätt, dom , mål nr B 2362-16. 19Uppsala tingsrätt, dom , mål nr B 4809-18. 20Kalmar tingsrätt, dom , mål nr B 61-12. 21Malmö tingsrätt, dom , mål nr B 11418-12. 22Se Hovrätten över och dom i mål nr B 2602-17 och tingsrätts dom i mål nr B 15514-18. 23Jönköpings tingsrätt, dom , mål nr B 458-14. 24Södertörns tingsrätt, dom , mål nr B 2324-18. 25Malmö tingsrätt, dom , mål nr B 6691-17. 1970:157 s. 113 f., prop. 1997/98:45, Del 2, s. 312, prop. 2005/06:182 och 2010/11:125 s. 22. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet dömts som straffbar nedskräpningsförseelse. Fler exempel från rätts- praxis redovisas i avsnittet ”Rättspraxis” ovan. Personer som tas på bar gärning för nedskräpningsförseelse kan få en ordningsbot, en s.k. nedskräpningsbot, utfärdad på plats av polisen. Ordningsbot är en typ av penningböter som får utfärdas direkt av bland annat polis och tulltjänstemän. Om den som fått boten god- känner den så motsvarar det en dom som fått laga kraft. Endast brott med penningböter i straffskalan kan komma i fråga för ordningsbot. När nedskräpningsförseelse blev en självständig straffbestäm- melse med enbart penningböter i straffskalan skapades förutsättningar för användande av ordningsbot på området. behövde pro- cessen gå via åklagare. Riksåklagaren bestämmer i samråd med Polis- myndigheten vilka brottstyper som ska omfattas av ordningsbot.27 Beloppets nivå fastställs i Riksåklagarens föreskrifter. Beloppen är lägst 200 och högst , eller gemensamt för flera brott högst . Nedskräpningsboten är fastställd till och beloppet har inte ändrats sedan införandet 2011.28 27Riksåklagaren beslutar föreskrifter om ordningsbot för vissa brott med stöd av ett bemyn- digande i 48 kap. 14 § . 28Riksåklagaren, – Ordningsbot bilaga 03 , / globalassets/dokument/ordningsbotskatalog/ordningsbot_bilaga_03_miljobalken_2011_0778.pdf. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudetSOU 2020:48 Utfärdade nedskräpningsböter –2019 Källa: Håll Rent. 10.7.3Hur efterlevs nedskräpningsförbudet? Det är svårt att säga om nedskräpningen ökar eller minskar, eftersom det är relativt få kommuner som mäter skräp och det varierar även till viss del vilka kommuner som mäter. var det 19 större tätorter som genomförde skräpmätningar. Snittet för mät- ningarna låg på 5,72 skräpföremål per , jämfört med 5,09 skräpföremål per året innan. Snittet för de tio parker som mätte skräp var 3,58 skräpföremål per tio kvadrat- meter.29 Innan nedskräpningsboten infördes behövde processen för att utfärda böter gå via åklagare. Regeringen uttalade i propositionen som föregick lagändringen att det är mycket angeläget att nedskräp- ning kan lagföras på ett effektivt sätt och att användning av ordnings- bot skapar bättre förutsättningar för det (prop. 2010/11:125 s. 20). efter införandet av nedskräpningsboten utfär- dades 261 böter, och året därpå (2012) var det 289 personer som fick en sådan bot. har dock antalet minskat. var det 86 personer som bötfälldes.30 var det dock 100 personer som bötfälldes.31 29Håll Rent, Skräprapporten , s. 21 och 29. 30Håll Rent, Skräprapporten , s. 42. 31Uppgift i e-postmeddelande från Håll Rent . Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet Det är alltså få ordningsböter som utfärdas, trots att nedskräp- ning är ett av de vanligaste brotten i landet. Detta kan ha flera förklar- ingar. En förklaring kan vara att polisen ofta måste prioritera annan mer allvarlig brottslig verksamhet och att polisen vanligen inte har någon riktad kontrollverksamhet avseende nedskräpning, jfr exem- pelvis polisens trafikkontroller. En annan förklaring kan vara att polis och förövare måste befinna sig på samma plats när brottet sker. För att polisen ska kunna meddela ett föreläggande om ordningsbot för nedskräpningsförseelse krävs nämligen att personen som skräpar ned tas på bar gärning. Man får också komma ihåg att ringa brott inte är straffbara och dessa står för den allra största delen av nedskräp- ningen (framför allt fimpar). Polisen kan därmed inte utfärda ord- ningsbot för de vanligaste nedskräpningsbrotten. Enligt uppgift från polisen är även den vanligaste förekommande hanteringen att per- sonen får en tillsägelse att plocka upp skräpet och att det är först om denne vägrar som en ordningsbot skrivs ut.32 10.8Internationell utblick – Hur gör man i andra länder? I vissa länder är det straffbart att kasta småskräp. Bland annat i Stor- , , , , och kan man bli bötfälld om man kastar exempelvis en fimp eller ett tuggummi på marken. I vissa länder är det även dyrt att skräpa ned. införde höga bötesstraff vid nedskräpning för att komma till rätta med den omfattande nedskräpningen i landet, särskilt vid strän- derna. Att slänga en cigarettfimp på marken kostar och att spotta ut ett tuggummi på marken kostar . Intäkterna från inbetalda bötessummor används bland annat till att finansiera kollek- tivtrafik och att utveckla program för stadscyklar och bilpooler m.m.33 Lokalt kan det på vissa ställen vara andra bötesbelopp som gäller. På till exempel kostar det att kasta en cigarettfimp.34 32Naturvårdsverket (2016), Åtgärder för minskad nedskräpning, NV-00101-16, s. 14. Se även , . Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet Till ön är det även förbjudet att ta med sig engångsplast, oav- sett om man skräpar ned eller inte. av sådan plast leder till böter på 500 euro.35 10.9Bör något göras för att öka efterlevnaden av nedskräpningsförbudet? Bedömning: Vi anser att straffbestämmelserna för nedskräpning bör ses över. Det bör därvid särskilt övervägas om undantaget för ringa nedskräpningsförseelse ska slopas, alternativt om avkrimi- nalisering och sanktionsväxling ska ske för nedskräpningsförseelse. 10.9.1Bör det straffbara området ses över? Nedskräpningsförbudet i 15 kap. 26 § omfattar både stora och små skräpföremål. Det är dock inte all nedskräpning som är straffbar enligt nuvarande straffbestämmelser. Av 29 kap. 11 § framgår att ringa nedskräpningsförseelse inte medför straffansvar. Det innebär att det är förbjudet men inte förenat med straffansvar att slänga småskräp på allmän plats. Som exempel kan nämnas att det är straffbart att tömma en askkopp på en allmän plats, men det är inte straffbart att slänga en enstaka fimp eller annat små- skräp. Om undantaget för ringa brott i 29 kap. 11 § tas bort skulle det bli det straffbart att slänga småskräp som till exem- pelvis fimpar, godispapper och tuggummi. Hur stort är problemet med just småskräp? En mycket stor del av nedskräpningen i vårt land utgörs av småskräp såsom cigarettfimpar, snus, tuggummin och godispapper. Sådant små- skräp undantas från straffansvar, då det anses vara ”ringa” skräp (avsnitt 10.7.2). Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet Cigarettfimpar är det absolut vanligaste skräpet i antal räknat. Organisationen uppskattar att omkring 1 miljard fimpar hamnar på våra gator och torg varje år.36 utgjorde fimparna av allt skräp i stadsmiljö.37 Globalt upp- skattas att det slängs cirka 4 500 miljarder fimpar på marken, av totalt 6 000 miljarder sålda cigaretter. av fimparna har ett filter som är gjort av cellulosaacetat, som är en sorts plast, och därutöver innehåller fimparna en mängd andra substanser som är giftiga för växter, djur och människor.38 Exempelvis har studier visat att lakvatten från fimpar är giftiga för fiskar.39 Plastinnehållet i de slängda fimparna motsvarar ungefär plast som hamnar i våra utemiljöer , enligt Håll Rent.40 Ett annat problem med cigaretter som slängs på marken är att de ibland ger upphov till skogsbränder. är det inom EU endast tillåtet med självslocknande cigaretter. Skogsbränder orsakar samhället stora kostnader. Förutom att skogens kommersiella värden går förlorade har bränderna även en effekt på de sociala värdena genom att till exempel jakt, bärplockning och friluftsliv påverkas negativt då skogen förstörs.41 På andra plats i kommunernas skräpmätningar 2018 kom snuset, som stod för av allt skräp. Totalt stod där- med det tobaksrelaterade skräpet för av skräpet i stadsmiljö. Snus är i sig biologiskt nedbrytbart, men det är däremot inte de påsar som används för att omsluta portionssnus. Påsarna be- står i huvudsak av cellulosafibrer och ett bindemedel som håller ihop fibrerna, men de innehåller även en liten mängd av plasten polypropen, som inte är biologiskt nedbrytbar. Även tuggummin och godispapper är vanliga skräpföremål. De innehåller oftast plast, som inte bryts ned naturligt i miljön. Tuggum- min som har hunnit fastna ordentligt på marken är dessutom svåra att städa upp. 36Håll Rent, Skräprapporten , s. 11. 37Håll Rent, Skräprapporten , s. 23. 40Håll Rent, Skräprapporten , s. 11. 41Nordiska ministerrådet (2019), Det nordiska skogsbruket – utmaningar präglad av mer extremväder. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet Det sammanlagda småskräpet, som utgör en mycket stor del av den totala nedskräpningen, orsakar stor skada för miljön och för- fular allmänna platser. Åsikter om straffansvar för ringa nedskräpning Håll Rents och folkets åsikter Håll Rent anser att det bör vara straffbart att slänga små- skräp, till exempel fimpar, på marken. Enligt en undersökning av som Håll Rent har beställt anser att detta bör vara straffbart.42 Kommuners försök att reglera nedskräpning i lokala ordningsföreskrifter Förbud och straff för nedskräpning regleras i (se av- snitt 10.7). Det finns kommuner som även har velat reglera nedskräp- ning i sina lokala ordningsföreskrifter43. I ordningslagen (1993:1617) ges kommunerna rätt att meddela de ytterligare föreskrifter som behövs för att upprätthålla den allmänna ordningen på offentlig plats (3 kap. 8 §). Dessa får dock inte angå förhållanden som är reglerade i ordningslagen eller annan författning som enligt lagen eller annan författning kan regleras på något annat sätt. Föreskrifterna får inte heller lägga onödigt tvång på allmänheten eller annars göra obefo- gade inskränkningar i de enskildas frihet (3 kap. 12 §). En kommun måste anmäla till om den har beslutat att anta, ändra eller upphäva föreskrifter enligt 3 kap. 8 §. ska upphäva en föreskrift som strider mot ordningslagen. kommun beslutade att införa förbud mot nedskräpning av bland annat fimpar i sina ordningsföreskrifter. Läns- styrelsen upphävde dock kommunens föreskrifter med motiveringen 42Håll Rent, . 43Enligt förordning (1993:1632) med bemyndigande för kommuner och länsstyrelser att med- dela lokala föreskrifter enligt ordningslagen (1993:1617) får varje kommun och länsstyrelse besluta om lokala ordningsföreskrifter. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet att nedskräpning redan är reglerat i annan författning (i ) och att kommunens föreskrifter därmed strider mot ordningslagen.44 Även och har undersökt om det skulle vara möjligt för dem att reglera böter för nedskräpning av småskräp. bestämde att de ville lägga en egen bot på fimpar i sina ordningsföreskrifter. meddelade att man avsåg att följa det arbetet och se om de tänkta metoderna skulle kunna användas även i . fick för övrigt in över 200 förslag från invånarna om åtgärder mot nedskräpning av fimpar.45 kom senare fram till att det finns hinder mot att reglera nedskräpning av fimpar i de lokala ordningsföreskrifterna, då nedskräpning är uttömmande reglerat i allmän författning. Att vissa kommuner har gjort försök att reglera småskräp i sina lokala ordningsföreskrifter tyder på en önskan om att vidga det straff- bara området till att omfatta även småskräp. En mycket stor del av nedskräpningen i vårt land utgörs av småskräp såsom fimpar, snus, tuggummin och godispapper. Det sammanlagda småskräpet orsakar stor skada för miljön och förfular allmänna platser. Det är förbjudet men inte förenat med straffansvar att slänga ifrån sig sådant småskräp på marken. Om undantaget för ringa brott tas bort skulle det bli straffbart. När straffbestämmelserna för nedskräpning ändrades 2011, genom att nedskräpningsförseelse lyftes ut från den dåvarande bestämmelsen och infördes i en självständig straffbestämmelse, uttalade regeringen att det inte var aktuellt att ta bort ringaundantaget och vidga det straffbara området till att omfatta även ringa nedskräpning så som vissa remissinstanser hade föreslagit. Regeringen uttalade att all ned- skräpning visserligen omfattas av nedskräpningsförbudet, men varje överträdelse av förbudet är inte sådan att den har ett straffvärde som motiverar att ett straff döms ut även om överträdelsen är klander- 44Se /download/18.62f9c771167c06f44ac71faf/1547731075103/ Beslut+från+Länsstyrelsen+-+anmälan+av+kommunfullmäktiges+beslut+om+ fastställande+av+lokal+ordningsstadga%3B+nu+fråga+om+upphävande+av+föreskrifter. Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet Vidare ansåg regeringen att den attitydförändring som behövs för att alla människor ska avstå från att skräpa ned inte heller kan åstadkommas genom att sanktioner omfattar alla överträdelser. gärningar skulle alltså fortfarande vara straffria (prop. 2010/11:125 s. 22). De överväganden som gjordes i förarbetena byggde på det då- varande kunskapsläget. finns det mycket mer information om den skada som läckage av bland annat plastavfall och farliga ämnen innebär för miljön. Vi vet nu också mer om hur pass omfattande ned- skräpningen är i vårt land. Det blir allt vanligare att kommuner och organisationer för statistik samt gör undersökningar på temat ned- skräpning. Den statistik som finns visar att det slängs oerhört mycket småskräp såsom fimpar och snus i våra utemiljöer. Miljöproblemen som följer med denna nedskräpning är allvarliga. Det får förutsättas att åtgärder som direkt riktar sig mot nedskräpningen får betydligt större effekter på just nedskräpningen än till exempel att belägga artiklarna med skatt. Det finns risker med att kriminalisera. Det gäller särskilt om det är frågan om beteenden som är vanliga. För att en kriminalisering ska få effekt bör resurser satsas på att reglerna ska efterlevas. Sådana satsningar kan stå i konflikt med andra angelägna prioriteringar. Att ringa nedskräpningsförseelse är förbjuden men inte straffbar gör det otydligt för allmänheten kring var gränsen går. Den enskilde polismannen måste också för varje nedskräpningsförseelse bedöma om brottet är ringa eller inte, och om en ordningsbot därmed kan utfärdas eller inte. Dessa gränsdragningsproblem är visserligen inte nya och de har till viss del utvecklats i praxis, men fall från dom- stolarna visar också att gränsen mellan en straffri och en straffbar nedskräpningsförseelse inte alltid är enkel att dra. En alltför omfattande kriminalisering kan riskera att undergräva straffsystemets brottsavhållande verkan och trovärdighet, särskilt om rättsväsendet inte kan beivra alla brott på ett effektivt sätt, vilket kan vara ett argument mot att ta bort ringaundantaget. Det skulle förmodligen bli svårt för polisen att lägga resurser på att bötfälla personer för ringa nedskräpning. Å andra sidan är det just de ringa brotten, framför allt slängda fimpar, som är de vanligaste nedskräp- ningsbrotten, enligt nedskräpningsstatistiken. Det bör därför vara lättare för polisen att observera ringa nedskräpningsbrott (t.ex. en Översyn för ökad efterlevnad av nedskräpningsförbudet