sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — saknar kunskaper i svenska motsvarande sfi eller inte har kunskaper motsvarande grund- skolans ämnen har rätt att förvärva sådana kunskaper inom komvux. Av eng, literacy, läs- och skrivkunnighet. Begreppet litteracitet inkluderar, förutom läs- och skrivaktiviteter, också berättande, symboler och bilder. Kartläggning av den nyanlända vuxna elevens litteracitetserfarenheter på det starkaste språket som underlag för planering av under- För att få en legitimation krävs en behörighets- givande lärarexamen, förskollärarexamen eller styr vilka behörigheter legitimationen inne- En läroplan är en förordning som utfärdas av regeringen och som ska följas av de verksam- heter som omfattas av förordningen. planen beskrivs verksamheternas värdegrund och uppdrag samt mål och riktlinjer för arbetet. Den nu gällande läroplanen för vuxenutbild- ningen är förordning (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen, Lvux12. Modersmålsundervisning ger elever med ett annat modersmål än svenska möjlighet att läsa sitt modersmål som ett ämne i skolan med I komvux kan elever endast läsa ämnet modersmål på gymnasial nivå om eleven har det aktuella språket som modersmål. Nationella kurser inom komvux på grund- läggande nivå är svenska, svenska som andra- språk, engelska, matematik, samhällskunskap, religionskunskap, historia, geografi, fysik, kemi, biologi samt grundläggande kurser i samhälls- och naturorienterande ämnen. Begreppet används på olika sätt av myndig- Begreppet nyanländ användes för första gången i skrivelsen Begreppet invandrare – användning i myndigheters verksamheter (Ds 2000:43) om personer som själva in- vandrat för sedan. Regeringen skrev i prop. 2014/15:85 Ökad individanpassning och en effektivare sfi och komvux står följande formulering: Med begreppet nyanländ avser regeringen här en utrikes född person som varit folkbokförd används begreppet nyanländ enligt 3 kap. 12 a § i skollagen. Personer som omfattas av etableringslagen (2017:584) dvs. i huvudsak personer som har beviljats uppehållstillstånd som flyktingar eller skyddsbehövande och deras anhöriga. I skollagen (2010:800) avser begreppet ny- anländ den som har varit bosatt utomlands, nu är bosatt i landet, och har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet. Undervisning som sker i sedvanlig form, där elever och lärare inte är skilda åt vare sig i rum eller . En orienteringskurs ska svara mot sådana be- hov som inte tillgodoses genom en nationell Orienteringskurser har fastställda syften men ingen kursplan. orienteringskurs utfärdas ett intyg. Person som har lärarexamen, förskollärar- examen eller fritidspedagogexamen och som fått examensbevis utfärdat. Professionsprogram Ett nationellt professionsprogram för lärare och skolledare inrättas i syfte att främja lärares och skolledares professionella utveck- ling och skolutveckling, och för att skapa generella förutsättningar för kapacitets- byggande i skolväsendet samt möjliggöra en stärkt undervisning och positiva effekter på elevers kunskapsresultat. Individens utveckling mot utbildningens mål. Med prövning i en kurs avses en bedömning av kunskaper i förhållande till uppställda kunskapskrav i kursplaner eller ämnesplaner. Efter genomförd prövning sätts betyg. processtöd till ett urval av huvudmän inom olika skolutvecklingsområden t.ex. ny- Ersättning som betalas ut för nyanlända per- soner med uppehållstillstånd, både vuxna och barn med ett belopp/individ. loppet /individ under . För individer är beloppet 82 100 kro- kommuner för de kostnader som anges i för- ordning (2010:1122) om statlig ersättning för insatser för vissa utlänningar. Sfi består av tre studievägar 1, 2 och 3 samt fyra består av kurserna A–D, består av kurserna B–D och studieväg 3 består av kurserna C–D. olika studievägarna riktar sig till personer med olika bakgrund, förutsättningar och mål men det ska vara möjligt att nå slutmålen för kurs D inom samtliga tre studievägar. Kurserna på de tre studievägarna får olika utformning beroende på elevens studievana, utbildningsbakgrund och kunskaper i svenska Kunskapskraven för en kurs är dock desamma oavsett studieväg. Arbetssätt där språk- och ämnes/yrkeslärare tar gemensamt ansvar för elevernas utveckling av såväl ämnes- eller yrkeskunskaper som arbetssätt (SKUA) funktionell språkutveckling enligt kursplanen för sfi eller svenska som andraspråk. Används i det här sammanhanget om gym- nasiala yrkesutbildningar inom regionalt yrkesvux som där två språkstödjande orien- teringskurser: yrkessvenska och moders- målsstöd/studiehandledning, ges i kombina- tion med yrkeskurserna. Studiehandledning på modersmålet kan stödja elevernas kunskapsutveckling i olika ämnen och hjälpa eleverna utvecklas så långt som möjligt mot utbildningens mål. studiehandledning erbjudas elever enligt för- ordningen om vuxenutbildning och ska er- bjudas enligt förordningen om statsbidrag för Regleringen i skollagen omfattar inte kom- Särskilda stödåtgärder utreds och formu- leras i ett åtgärdsprogram i övriga skolformer. Enligt skollagen har den som påbörjat en kurs i komvux rätt att fullfölja kursen. ningen för en elev ska dock upphöra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen eller annars inte gör till- Sådana målstyrda processer som under led- ning av lärare eller förskollärare syftar till utveckling och lärande genom inhämtande och utvecklande av kunskaper och värden. Den verksamhet inom vilken undervisning sker utifrån bestämda mål. En strukturerad process som innehåller för- djupad kartläggning, bedömning och erkän- nande av kunnande som en person besitter oavsett hur det förvärvats. validering som bekräftas av bransch/behörigt och relevanta krav. Sfi-undervisningen kan i viss mån vara yrkes- infärgad t.ex. utifrån elevernas tidigare arbete. Detta sker inom ramen för sfi-kursplanen. Benämns ibland även sfi med yrkesprofil. redovisar i detta betänkande uppdraget att ut- reda behovet av förändringar när det gäller vuxenutbild- ning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning inom vuxenutbildning. I uppdraget har ingått att analysera förutsättningarna för att sfi-elever ska kunna erbjudas en utbildning av god kvalitet som motsvarar elevernas behov och förutsättningar samt att förbättra genomströmningen inom sfi och underlätta övergången till och kombinationer med annan utbildning. Häri ingår även att föreslå hur kompetensen ifråga om vuxnas andra- språksutveckling och lärande kan öka hos alla lärarkategorier inom vuxenutbildning. Utredningen har även haft i uppdrag att föreslå hur huvudmännens styrning och ledning kan förbättras inom sfi och sfi i kombination med annan utbildning och föreslå hur huvud- männens ansvar för det systematiska kvalitetsarbetet inom sfi kan förtydligas, att föreslå hur arbetet kan utvecklas och följas upp när det gäller såväl utbildning i egen regi som utbildning som utförs på entreprenad och att föreslå hur huvudmännens möjligheter att kon- trollera verksamhet som utförs på entreprenad inom sfi kan stärkas. En utgångspunkt för utredningen har varit att vuxenutbild- ningen inte får reduceras till enbart ett arbetsmarknadspolitiskt in- strument även om målet för de flesta av vuxenutbildningens elever är att stärka den egna ställningen i arbetslivet. vuxenutbild- ning (Komvux) har som övergripande mål att eleverna ska stödjas och stimuleras i sitt lärande, ges möjlighet att utveckla sina kunska- per och sin kompetens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet och att främja personlig utveckling. ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörjningen till arbets- livet. Målgruppen för vuxenutbildningen har både vuxit och förändrats med fler nyanlända och personer i behov av stöd. ställs allt högre krav för ett aktivt deltagande i samhälle och i arbetsliv. Detta gör att huvudmännen kontinuerligt behöver se över organisation och förutsättningar för att kunna erbjuda en utbildning som möter be- hov hos både individer och den omgivning de befinner sig i. Utredningens definition av kvalitet är att utbildningen ska utgå ifrån de nationella målen i skollagen och andra styrdokument samt bedrivas inom de ramar som dessa styrdokument utgör. Detta inne- bär att utbildningen ska utformas så att alla elever utifrån sina förut- sättningar ska ges möjlighet att utvecklas så långt som möjligt mot utbildningens mål och att individuella anpassningar ska göras utifrån elevers olika behov och förutsättningar. Utredningen har lagt flera för- slag som omfattar kompetenshöjning för vuxenutbildningens med- arbetare. Förslagen bottnar i den fasta övertygelsen om att det finns en stark koppling mellan kompetens och kvalitet. Utredningen menar att de olika utförarmodeller som finns på vuxenutbildningens område, och som skiljer sig från vad som gäller skolväsendet i övrigt, ställer särskilda krav på kunskap, organisering och genomförande av det systematiska kvalitetsarbetet. Huvudman- nen måste vara medveten om att det övergripande ansvaret för verk- samhetens kvalitet alltid ligger kvar på huvudmannen oavsett utförar- modell. Utredningens förslag och bedömningar Förslagen om styrning och ansvarsfördelning syftar till stärkt kvali- tet och likvärdighet för alla elever i sfi, oavsett huvudmannens val av organisering med egenregi och entreprenad. De förändringar som behöver göras beträffande styrning och ansvarsfördelning ska göras med utgångspunkt i dagens system och regelverk. Statens skolinspek- tion (Skolinspektionen) och () föreslås få stärkta uppdrag på området. Skolinspektionen ska inte längre i huvudsak inrikta sin löpande tillsyn av komvux på huvudmannanivå, utan även på verksamhetsnivå. Skolinspektionen föreslås få stärkt uppdrag att granska det systematiska kvalitetsarbetet inom den kom- munala vuxenutbildningen. Entreprenadverksamheten utgör en stor del av komvux och upphandling ses allmänt som en svår uppgift för huvudmännen. föreslås därför att få i uppdrag att, till- sammans med ta fram stödmaterial för offentlig upphandling på vuxenutbildningens område. Stödmaterialet kan ses som särskilt relevant då det upphandlingsrättsliga regelverket med största sannolikhet, enligt utredningens rättsutlåtande från vid , är tillämpligt på vuxen- utbildning. föreslås även att få uppdrag att ta fram all- männa råd för systematiskt kvalitetsarbete med fokus på vuxenutbildning. En ändamålsenlig och tillförlitlig statistik är ett viktigt verktyg i huvudmannens systematiska kvalitetsarbete som underlag för ända- målsenliga beslut som rör den kommunala vuxenutbildningen i kom- munen. Ändamålsenlig och tillförlitlig statistik är även ett viktigt verktyg för analyser och långsiktiga beslut för att åstadkomma kva- litet och likvärdighet på nationell nivå. Det finns brister i statistiken när det gäller de olika delarna i komvux och framför allt gäller det statistiken för sfi. Utredningen föreslår att () ska ändra instruktionerna till uppgiftsinsamlingen för räkenskapssammandraget med uppgifter som är aktuella och relevanta för vuxen- utbildning. SCB ska även göra en översyn av vilka kostnadsuppgifter som är relevanta och nödvändiga att samla in för vuxenutbildningen för ökad korrekthet och tillförlitlighet. Verksamheten i svenska för invandrare, sfi ska inkluderas i denna översyn och redovisas på samma sätt som övriga delar i komvux och inte som en totalkostnad. Utred- ningen menar att en sådan översyn lämpligen görs tillsammans med och kommuner och regioner. Utredningen föreslår att ska redovisa uppgifter om kön och utrikes född per kurs på grundläggande och gymnasial nivå i den officiella statistiken om kursdeltagare och studieresultat på samma sätt som i statistiken för sfi. Detta för att synliggöra resultat och övergångar från sfi till grundläggande och gymnasial nivå i komvux för män, kvinnor, inrikes och utrikes födda även på kommunnivå. Förekomsten av entreprenad i den kommunala vuxenutbildningen och kommuners olika sätt att organisera entreprenaden försvårar in- samlingen av säkra uppgifter som behovet är stort att kunna göra kvalitativa uppföljningar av verksamheterna. Utredningen gör därför bedömningen att det bör göras en juridisk utredning för att klargöra vilka uppgifter som är möjliga för att samla in och redovisa i den nationella statistiken när det gäller externa an- ordnare av utbildning inom entreprenaden i komvux. bör i sin insamling av organisationsnummer för externa anordnare kunna koppla anordnarnas lokala adresser till det aktuella organisations- numret och därigenom samla in relevanta uppgifter från dessa verk- samheter och redovisa dem i den nationella statistiken. Utredningen menar att ska säkerställa att personal- statistik om sfi och övrig komvux alltid ingår i den samlade infor- mation om pedagogisk personal som sammanställs och publiceras exempelvis i form av PM. Studie- och yrkesvägledartjänster och an- delen med högskoleexamen i komvux ska även redovisas i insam- lingen på kommunnivå. ska också utreda hur behovet av sfi-lärare bättre kan analyseras och prognosticeras. Hantering och genomförande av nationella prov i sfi är en komplex uppgift för huvudmännen. Utredningen erfar att det finns osäkerhet kring om de nationella proven genomförs i sin helhet, om elever gör samma prov och hur inrapporteringen görs. Utredningen föreslår att ska undersöka detta i samband med att en ana- lys av provresultaten görs som en del av likvärdig betygssättning i sfi. Utredningen konstaterar att sfi-elevers avbrottsorsaker inte följs upp på nationell nivå trots att det talas mycket om av- brott och att dessa ska minska. Andelen avbrott följs upp i den nationella statistiken. Utredningen menar att det kan finnas skäl att följa upp orsakerna till att sfi-elever avbryter sina studier på natio- nell nivå med viss regelbundenhet men det som fram- för allt behöver prioriteras är att har adekvat underlag för att fatta beslut om hur myndigheten kan stödja huvudmännen i att utveckla avbrottshanteringen som en del i det systematiska kvalitets- arbetet. Utredningen föreslår att ska ta fram särskilda kurs- koder för sfi-utbildning som bedrivs via distansstudier enligt den reglering av distansundervisning i sfi som utredningen föreslår. Kommunalt språkansvar, KSA Utredningen ser ett behov av ett ramverk som förenar och skapar en balans mellan individens plikt och huvudmannens skyldigheter när det gäller en god språkutveckling och etablering i samhälls- och arbets- liv. Kommunen kan bättre nyttja möjligheten att använda sfi som ett medel för etablering på arbetsmarknad och för integration. Utred- ningen lämnar ett antal förslag som tillsammans med befintliga re- gleringar och förslag i andra avsnitt utgör ett ramverk, Kommunalt språkansvar, KSA. Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till sfi och motivera dem som saknar grundläggande kun- skaper i svenska och omfattas av rätten till sfi-utbildning att delta i utbildningen. Utredningen föreslår skärpta krav på kommunerna av- seende sådan uppsökande verksamhet. Detta genom att kommunen i en handlingsplan beskriver sitt arbete med den uppsökande verksam- heten, samverkan med andra aktörer, ändamålsenliga rutiner samt uppföljning och utvärdering för att nå alla de invånare som har behov av sfi, Genom skärpta krav på den uppsökande verksamheten och sam- verkan med andra aktörer inom KSA kan kommunerna göra en mer träffsäker målgruppsanalys med utgångspunkt i vad som framkom- mit om individernas förutsättningar för sfi-studier och därigenom ta fram ett relevant sfi-utbud som ger eleverna möjligheter att kombi- nera sfi med andra aktiviteter enligt reglering i skollagen. Detta syf- tar till att sätta individens språkutveckling i fokus och till att minska andelen avbrott för att fler elever ska läsa sfi med kontinuitet. De elever som av olika anledningar behöver göra avbrott innan kursmålen i sfi kurs D har uppnåtts, ska följas upp av hemkommunen som individen omfattas av KSA. Syftet med uppfölj- ningen är att studierna ska återupptas och slut- föras. För individen tidsbegränsas sfi till från den tidpunkt eleven tagits emot i sfi, vilket dokumenteras i den indivi- duella studieplanen som ska följa eleven vid byte av skolenhet inom skolformen. ska nogsamt väljas de insatser som tydligt gynnar elevens möjligheter att nå målen i sfi-kurs D. Tids- begränsningen syftar bland annat till att harmonisera sfi med övriga delar av skolväsendet där varje utbildning har en given tidsram och där insatser ska göras för att eleven ska nå målen . Dagens förfarande då elevens tid kontinuerligt förlängs utan tydligt beräknad sluttid försvårar såväl elevens som huvudmannens möjlig- heter att planera. Rätten till sfi kan dock förlängas i taget om det föreligger särskilda skäl. En rätt införs för individer att delta i sfi som erbjuds av en annan kommun än hemkommunen om eleven med hänsyn till sina person- liga förhållanden har särskilda skäl att få delta i sfi hos den andra kommunen. Detta kan exempelvis vara aktuellt för elever som arbe- tar på annan ort än hemorten och där sfi-studier underlättas om sfi- utbildningen ligger i anslutning till arbetsplatsen. Huvudmannen ska inrätta en KSA-funktion som tillsammans med befintliga funktioner inom komvux ska ansvara för genomförandet av uppgifterna ovan. KSA-funktionen kan ingå i komvux eller i en central förvaltningsenhet, beroende på hur kommunen väljer att orga- nisera administration, mottagande, vägledning och skolenheter inom komvux. Genom förslaget om KSA vill utredningen lyfta betydelsen av målinriktade och effektiva studier i sfi , att få fler elever att påbörja, färre att avbryta och underlätta återgång i studier efter avbrott. Genom samarbete mellan lärare och studie- och yrkesvägledare kan vägledningen utgöra en röd tråd genom elevens utbildning, fler kan övergå till kombinationsutbildningar och genom en utvecklad val- kompetens som minskar risken för fel utbildningsval kan avbrotten minska. Även ett stort och differentierat utbud av anordnare och kur- ser kräver stöd i form av vägledning. Utredningen anser att regler- ingen avseende studie- och yrkesvägledning i sfi är tydlig och adekvat. Däremot kan huvudmännen bättre nyttja det befintliga stödet från för att fullt ut nå syftet med gällande regleringar. Utred- ningen föreslår därför att uppdrag att genomföra fort- bildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkes- vägledningen förlängs och utökas för att möta de stora behov som finns i vuxenutbildning. En utökning av antalet kurser i sfi är inte relevant enligt utred- ningen. Det är viktigare att arbeta med individanpassning ur ett didaktiskt perspektiv där läraren ges förutsättningar att individ- anpassa inom ramen för undervisningen. Likaså menar utredningen att de elever som har behov av fler timmar i sfi ska erbjudas detta på individuell basis snarare än att på en generell nivå utöka antalet tim- mar för särskilda grupper. Utredningen föreslår att en obligatorisk kartläggning införs med syfte att gynna genomströmningen i sfi. Genom användning av Skol- verkets material för litteracitetskartläggning kan likvärdigheten öka. En noggrann kartläggning av elevers litteracitet är en förutsättning för elevernas erfarenheter och kunskaper ska synliggöras och kunna tillvaratas. Kartläggningen är också en förutsättning för en korrekt nivåplacering i sfi. Utredningen ställer sig bakom Valideringsdelegationens förslag om den som vill få kunskaper och kompetenser kartlagda inför utbildning eller prövning inom komvux ska erbjudas en inledande kartläggning. Dessa två kartläggningar syftar till att synliggöra och tillvarata ny- anlända elevers resurser och att lägga grunden till en individanpassad utbildning. För elever i sfi ska den individuella studieplanen ge eleven en över- blick över de egna studierna. Kvalitativa individuella studieplaner är viktiga också för lärarens arbete med individanpassning av undervis- ningen och för att i dialog med eleven kunna planera för progression. Utredningen föreslår därför att den individuella studieplanen för elever i sfi ska innehålla en individuell progressionsplanering som ska vara en pedagogisk dokumentation som förslagsvis innehåller forma- tiv och framåtsyftande planering av lärande och undervisning med tydliga och tidsatta mål för progression. Progressionsplaneringen sker i dialog mellan lärare och elev och skapar förutsättningar för individanpassad undervisning. Elevens pågående sfi-kurs ska vara tidsatt utifrån de förslag om införande om verksamhetspoäng som framförs i betänkandet. Det ska finnas en kontinuerlig bedömning av elevens progression i relation till såväl den aktuella kursens tids- ramar som till elevens hela sfi-utbildning. Progressionsarbetet ska syfta till att korta elevens tid i sfi genom att erbjuda extra anpass- ningar, stöd och andra insatser inom ramen för de givna tidsramarna snarare än förlängning av kurserna. att den individuella studieplanen även för elever i kombinations- utbildningar med svenska som andraspråk på grundläggande nivå ska innehålla en individuell progressionsplanering. Det är av största vikt att det gedigna arbete med kartläggning, språklig bedömning, studieplanering och progressionsplanering som har dokumenterats följer med eleven vid byte av skolenhet för att ut- bildningen på den nya skolan i största möjliga mån ska kunna ta vid där den slutade och att elevens progression ska fortsätta i god takt. För att säkerställa detta förslås att den individuella studieplanen över- lämnas till den mottagande skolenheten. Utredningen bedömer att förslagen rörande dokumentation är nödvändiga och ändamålsenliga. I utredningens arbete med att analysera problembilden kring be- dömning av resultat, genomströmning och kostnader i sfi har vi ofta återkommit till avsaknaden av fastställd kurstid och att måttet på resultat i sfi är timmar till betyg snarare än poäng och andel god- kända elever, vilket gäller för komvux i övrigt. Frågan om studietakt har också ofta uppkommit i resonemang om sfi och sfi i kombina- tion med andra insatser inom och utanför komvux. En fastställd kurstid baserad på verksamhetspoäng leder till ökade incitament för lärare och rektorer att ge elever det stöd som behövs för att klara kursen snarare än att enbart förlänga studietiden. Till- sammans med utredningens förslag om ett kommunalt språkansvar, KSA, där individen ska vara inskriven under högst synliggörs att sfi-utbildningens längd är maximalt . ska nogsamt väljas de insatser som tydligt gynnar elevens möjlig- heter att nå målen i sfi-kurs D. Utredningen föreslår därför att ett system med fastställda kurs- tider för respektive kurs och per studieväg införs i sfi. Kurstiderna ska anges i form av verksamhetspoäng (vp) enligt samma system som för övriga komvux, dvs. 20 vp/vecka motsvarar heltid och 800 vp ut- gör måttet för en helårsplats. Antalet verksamhetspoäng per kurs ut- går från att regleringen av den garanterade undervisningstiden /vecka kvarstår och fortsatt är en del av systemet. 1 (en) undervisningstimme motsvarar 1 (en) vp. införandet av verksamhetspoäng i sitt arbete med att revidera kurs- planen för sfi med anledning av den nya betygsskalan och i föreskrif- ten om kursplan för sfi fastställa antalet verksamhetspoäng per kurs. Utredningen lämnar betänkandet i då särskilda utmaningar råder. Såväl fjärr- som distansundervisning bedrivs i stor omfattning. Dessa erfarenheter är viktiga att ta vara på som utredningen menar att närundervisningen ska vara förstahandsval för elever i sfi. Utredningen har i enlighet med uppdraget om att föreslå hur kom- muner kan arbeta redogjort för de möjligheter till ökad flexibilitet och individanpassning som användning av fjärrundervisning kan medföra. Exempelvis genom samverkan om undervisning på kvällstid och mellan huvudmän.