sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — I och med det lägre priset är det också troligt att fler personer kommer att efterfråga tjänsterna. Det är dock svårt att uppskatta exakt hur många individer som kom- mer att köpa tjänsterna och således påverkas av rutavdraget. Reso- nemang kring antalet som kan förväntas att köpa de olika tjänsterna förs i avsnitt 13.2. Man kan notera att var det knappt 900 000 personer som medgavs rutavdrag, vilket motsvarar av samtliga folkbokförda i . Enskilda äldre påverkas på samma sätt som yngre av de föreslagna utvidgningarna, eftersom samma regler gäller oavsett ålder. Dock kan noteras att andelen som nyttjar rutavdraget är förhållandevis hög bland de äldre. Högst andel rutköpare fanns 2017 i ålders- gruppen (se tabell 4.2). I denna grupp utnyttjade rutavdraget, att jämföra med genomsnittet på cirka 11 pro- cent för alla åldersgrupper. Det är möjligt att äldre även kommer att utnyttja rutavdraget i högre omfattningen än genomsnittet för de av utredningen föreslagna utvidgningarna. Förslaget om höjt tak för rutavdraget bedöms dock inte påverka äldre i någon betydande ut- sträckning, mot bakgrund av att mycket få äldre slår i taket . Som beskrivs i avsnitt 4.2 är barnfamiljer överrepresenterade i användningen av rutavdraget. Det är rimligt att anta att det samma kommer att gälla för de föreslagna utvidgningarna, i synnerhet av- seende tvätteritjänster. Hushåll med barn kan således komma att gynnas i särskilt hög utsträckning av de föreslagna utvidgningarna. Effekterna för enskilda illustreras här med två typfall. I det ena fallet leder förslagen till en kraftig ökning av nyttjandet av ruttjäns- ter och i det andra fallet endast till en liten ökning. Typfall ett är en kvinna med ett genomsnittligt tvättbehov (utifrån SCB:s tidsanvändningsstudie) som väljer att sluta tvätta själv och i stället helt köpa in tjänsten. Kvinnan tvättar i utgångsläget och . Tvätteriet förväntas tvätta mer effektivt. Baserat på tabell 34 i en rapport från upp- skattas den genomsnittliga inköpta ruttimmen motsvaras av 2,1 tim- mar hemarbete.46 Utredningen antar att det samma gäller för tvätt. På månadsbasis medför detta att hon köper in och 20 minu- ters tvättning. Vid ett totalpris från tvätteriet för hennes tvätt på (arbetskostnad på per 46Se ”Om och och och ”, Rapport , SKV 2011:1, s. 76–77. timme)47 kommer hennes skattereduktion bli cirka 761 kro- nor (914 × 3,33 × 0,5 × 0,5). Kvinnans arbetsinkomst är , vilket innebär en nettoinkomst på vid genomsnittlig kommunalskattesats. Förslagen leder för detta typfall till en ökning av inkomst efter skatt med 9 132 kro- nor (761 × 12 månader) eller av nettoinkomsten (761 / 23 000). Typfall två är en man som väljer att köpa hjälp med tillsyn av sin bostad under en utlandsresa. Tillsynen uppgår till med ett timpris på , och mannen erhåller en skattereduktion på . I övrigt utnyttjar inte mannen de nya tjänsterna och skattereduktionen för de föreslagna utvidgningarna uppgår därför till totalt sett . Mannens arbetsinkomst uppgår till , vilket innebär en nettolön på vid genomsnittlig kommunalskattesats. Mannens in- komst efter skatt ökar till följd av förslagen med eller av nettoinkomsten. Det är rimligt att anta att det för de tillkommande tjänsterna kom- mer att vara ungefär samma typ av köpare som för rutavdraget i stort. Som beskrivs i tabell 4.3, ökar det genomsnittliga beloppet för rut- avdraget och andelen köpare ju högre upp man kommer i inkomst- intervallen. I det lägsta inkomstintervallet är andelen köpare (0–i inkomst), medan andelen i det högst inkomstintervallet (1 miljon i inkomst och mer) uppgår till . Det genomsnittliga beloppet ökar från 3 600 för det lägsta inkomstintervallet, till 10 700 för det högsta. Detta indikerar att nuvarande rutavdrag i större utsträckning utnyttjas av och gynnar personer med högre inkomster och kan även ses som en indikation 47Enligt rapport 2011:1 från (”Om och och och ”) motsvarar mediantimkostnaden för både städning och trädgårdarbete 2010. Detta timpris skrivs års lönenivå baserat på timlöneutvecklingen inom tjänste- branschen –2020 och i näringslivet 2021, baserat på statistik från Nationalräken- skaperna och prognos . finns ingen prognos för utvecklingen i tjänstebranschen, varför timprisutvecklingen i näringslivet i stort används. Timpriset lönenivå beräknas utifrån detta till . Utredningen antar att samma timpris gäller för de här aktuella tjänsterna. på att de föreslagna tjänsterna kommer att användas mer av hög- inkomsttagare än av låginkomsttagare. Det är dock viktigt att notera att det i statistiken inte framgår storleken på hushållens inkomster, utan endast köparens inkomst. Hushållens inkomster kan avvika på ett betydande sätt från köparens, och det kan argumenteras för att det är hushållets inkomst som är mest relevant. I ett hushåll med två inkomsttagare kommer båda nyttja tjänsten men enbart en betalar den och erhåller skattereduktion. I många hushåll är det troligen på det sättet att den med högst inkomst betalar tjänsten, även om tjänsten är till lika stor nytta för båda. Den som får skattereduk- tionen är dock den som gynnas i ett skattemässigt perspektiv. De utbetalda beloppen i relativa termer ger vidare en något annor- lunda bild än vad som beskrivs ovan. Det genomsnittliga beloppet i förhållande till medianinkomsten inom de olika inkomstintervallen innebär att nyttjandet minskar i procent av inkomsten med stigande inkomst. I det lägsta inkomstintervallet (0–199 000) är det genom- snittliga beloppet för rutavdraget . Detta motsvarar av medianinkomsten i detta intervall (99 000). Det genom- snittliga beloppet som andel av medianinkomsten sjunker sedan med ökande inkomst, och är i det näst högsta inkomstinter- vallet.48 Detta talar för att i procentuella termer gynnas enskilda med lägre inkomster mer än enskilda med högre inkomster. Om man beaktar att en högre andel utnyttjar rutavdraget vid högre inkomster är mönstret dock det samma som tidigare, dvs. att höginkomsttagare har större nytta av rutavdrag. Denna analys rör köparna av de nya tjänsterna. En vidare fördel- ningsanalys bör dock även beakta effekterna för dem som förväntas gå från arbetslöshet till arbete till följd av förslagen. Dessa effekter är dock behäftade med mycket stor osäkerhet. Dels eftersom det är mycket svårt att veta omfattningen på den eventuella sysselsätt- ningsökningen, och dels för att det är osäkert vilka som får de nya jobben. I synnerhet råder det osäkerhet kring i vilken mån personer som är initialt bosatta i påverkas. Dock kan noteras att för en person som går från arbetslöshet till sysselsättning är den eko- nomiska vinsten mycket stor. En arbetslös person befinner sig nor- malt sett långt ner i inkomstfördelningen och ett arbete innebär i normalfallet en avsevärd förbättring av den disponibla inkomsten. 48Notera dock att det översta intervallet inte är med i denna analys, eftersom det inte finns någon median att utgå från där. För att belysa detta ges här några exempel baserat på beräk- ningarna i 2018:2.49 I rapporten beräknas bl.a. ersätt- ningsgrader, dvs. den disponibla inkomsten när man inte arbetar som andel av den disponibla inkomsten man skulle få när man arbetar. Enligt typfallsberäkningarna för ensamstående utan barn, som er- håller en månadslön på 20 000 vid anställning, är ersättningsgraden för en person med arbetslöshetsersättning och avtals- ersättningar och för en person utan egen försörjning (eko- nomiskt bistånd). Utifrån siffrorna i rapporten kan man beräkna den ekonomiska vinsten av att börja arbeta. En ensamstående med arbetslöshetsersättning och avtalsersättning som går från arbets- löshet till ett arbete med en månadslön på ökar sin disponibla inkomst med eller , motsvarande siffror för den utan egen försörjning är eller 57 pro- cent. Detta kan jämföras med vinsten för en köpare av tjänsterna. Som illustrerades med typfallen i föregående avsnitt kommer vinsten per köpare att variera stort och bero både på köparens inkomst, kost- naden och omfattningen för de inköpta tjänsterna. I de redovisade typfallen, där en person utnyttjar de nya tjänsterna i hög grad och den andra i låg grad, ökade inkomsten efter skatt . Den ekonomiska vinsten av att få en sysselsättning kommer i normalfallet vida överstiga den ekonomiska vinsten för en köpare. Antalet köpare kommer dock vara betydligt större än antalet som blir sysselsatta. Bara sett utifrån de direkta mer kortsiktiga effekterna av för- slagen förväntas de således främst gynna höginkomsttagare framför låginkomsttagare (baserat på köparens inkomst), även om det pro- centuella beloppet kan bli högre för låginkomsttagare. Då mer lång- siktiga effekter beaktas kan slutsatserna se helt annorlunda ut, mot bakgrund av den stora ökningen i disponibel inkomst som förväntas för en individ som går från arbetslöshet till arbete. Om tillräckligt många personer som är bosatta i går från arbetslöshet till sysselsättning som en följd av förslagen kommer den senare delen att dominera och förslagen kan då innebära en mer jämn inkomstför- delning på lång sikt. Om effekterna på sysselsättningen endast blir mindre förväntas det omvända gälla även på lång sikt. Utredningen har inte haft möjlighet att ta ställning till vilken effekt som kommer att dominera på lång sikt. Löfbom (2018), ”Lönar sig arbete 2.0?”, rapport 2018:2, . Valet av branscher har främst styrts av uppdraget, se kapitel 2. De alternativa lösningar som utredningen övervägt redovisas under res- pektive förslagskapitel (kapitel 6–9).50 Utredningen bedömer att utvidgningarna av rutavdraget kommer få till följd att efterfrågan på dessa tjänster kommer att öka och att den ökade efterfrågan framförallt tillkommer mindre företag. Utred- ningen baserar detta på att de aktuella tjänsterna främst bedöms till- handahållas av mindre företag vilket grundar sig på uppgifter om antalet anställda inom respektive bransch som berörs.51 Vad gäller konsumenttvätterierna så fanns det totalt 425 registre- rade konsumenttvätterier . Av dessa hade mellan 0–4 anställda. Inom SNI 81.100, fastighetsserviceföretag, som kan komma i fråga vad gäller tillsynstjänster, fanns det totalt 4 206 registrerade företag varav hade mellan 0–4 anställda. Inom SNI 68.203, uthyrning och förvaltning av lokaler, fanns det totalt 21 900 registrerade företag varav hade mellan 0–4 anställda. Inom SNI 47.591, specialiserad butiks- handel med möbler, fanns total 1 165 registrerade företag varav hade mellan 0–4 anställda. av möbel- företagen hade från 50 till över 500 anställda varav ett av företagen har mer än 500 anställda. Ökad efterfrågan på tjänster leder, allt annat lika, till ökad om- sättning och vinst för befintliga företag som erbjuder tjänsterna. Den ökade efterfrågan bedöms även leda till att nya, främst mindre, företag etableras. Omsättningen för de nya företagen och den ökade omsättningen för befintliga företag utgör tillsammans den totala ökningen av omsättningen för de olika arbetena. Omsättningen för- väntas öka inom samtliga branscher som berörs av utredningens för- slag, men i varierande omfattning. För vattentvätt för konsumenter bedöms omsättning öka (se beräkningen av den offentligfinansiella effekten på lång sikt). Vattentvätt antas utgöra hälften av konsumenttvätterier- nas totala omsättning. Det innebär att omsättningen inom näringsgre- 50Se sidorna 101–130, 131–144, 145–185, 187–195 och 197–203. 51Uppgifter från SCB:s databas . nen konsumenttvätteri ökar , eller knappt 1 500 mil- joner kronor pris- och lönenivå. Ökningen i branschens omsättning bedöms således bli omfattande. Inom transportbranschen förväntas ökningen vara mer modest. Utifrån de offentligfinansiella beräkningarna kan man grovt räkna med en fördubbling av omsättningen för de aktuella transporttjänsterna . Dessa transporttjänster bedöms dock utgöra en mycket liten del av alla transporter inom transportbranschen, varför effekten för branschen totalt sett blir liten. För enskilda företag som specialiserat sig på de aktuella tjänsterna kan dock den ökade omsättningen vara av stor betydelse. Efterfrågan på tillsynstjänster bedöms öka kraftigt. Utifrån de offentligfinansiella beräkningarna och resonemangen om hur dessa tjänster kan tänkas utvecklas (se avsnitt 13.2.2.) kan ökningen antas utgöra ett par tusen procent. Den kraftiga ökningen är dock främst en effekt av en bedömning om en i princip obefintlig marknad i utgångsläget med stor potential att växa, snarare än att marknaden för dessa tjänster bedöms bli mycket stor . Eftersom antalet företag som utför både transport- och tillsyns- arbetena mot betalning i utgångsläget bedöms vara försumbart, antas ökningen i omsättningen komma från nya företag eller befintliga företag som börjar inrikta sig på denna typ av tjänster. Baserat på beräkningen av den offentligfinansiella effekten bedöms omsättningen för möbleringstjänster öka med . Ökningen förväntas uteslutande ske för den del som avser montering. För företag där denna typ av arbeten utgör en stor del av verksamheten kan ökningen i omsättningen därför bli stor. För större möbelföretag som erbjuder denna tjänst som en tilläggstjänst vid köp av deras möbler, bör effekten bli relativt sett liten. Även för företag inom befintliga rutbranscher bedöms förslagen medföra en ökad omsättningen. Omfattningen är dock begränsad. Baserat på beräkningen av den offentligfinansiella effekten för för- slaget om höjt tak för rutavdraget utgör ökningen , eller pris- och lönenivå. Eftersom städ- tjänster utgör den största delen av samtliga rutarbeten, följt av träd- gårdstjänster och flyttjänster, förväntas omsättningen öka inom främst dessa branscher. Antalet nya anställda inom olika branscher kan tänkas fördelas på ungefär samma sätt som ökningen i omsättning. Det samma gäller i stort antalet nya företag. Dock ska noteras att för de arbeten där det inte bedöms finnas någon marknad i utgångsläget, bedöms ökningen av antalet företag blir större i relation till de andra förslagen än ökningen i omsättning. Sammantaget förväntas förslagen leda till ökad omsättning, fler anställda och fler företag inom tvätt-, transport-, till- syns-, möblering-, städ-, trädgårds- och flyttbranschen. Ökningen bedöms främst uppstå inom tvätt-, tillsyns-, och möblerings- branschen. Förslaget kommer även innebära att administrationen ökar för företagen. För att omfattas av rutavdrag ska köparen uppge sitt per- sonnummer och företaget behöver därefter begära utbetalning från . För många av de här aktuella tjänsterna handlar deras försäljning ofta om förhållandevis många och små belopp. Det finns därför risk för att den administrativ bördan kan bli förhållandevis stor för många företag. Detta bedöms i synnerhet kunna drabba mindre företag med mindre utvecklade kassasystem. Vad gäller administrativa kostnader för företagen har detta tidi- gare för rutavdraget beräknats enligt uppgifter från databas (se prop. 2015/16:99). Av propositionen framgår att man beräknat tidsåtgången per köp . Vidare framgår att timlönen uppgick till vilket mot- svarar en timlön om 2021 (den genomsnittliga löne- ökningstakten är ). Detta motsvarar således en administrativ kostnad om per rutköp. Vid små och många rutköp är denna administrativa kostnad inte försumbar. Ett exempel kan illustrera detta. Ett tvätteri erbjuder skjort- tvätt för och ger kunden rutavdrag för detta på (av arbetskostnadsdelen som enligt schablonen är 50 pro- cent). Den administrativa kostnaden antas uppgå till för att hantera rutavdraget. Den administrativa kostnaden motsvarar i detta fall av priset och av rutavdraget. Utöver den administrativa kostnaden uppstår även en viss för- dröjning innan hela fakturan är betald eftersom företaget måste vända sig till för att få utbetalningen. Utbetalningen sker vanligtvis och företagen har även möjlighet att välja att använda en kortare kredittid för att minska betalnings- tiderna. Utredningen anser att den ökade administrationen samt likvidi- tetspåfrestningen kan vara särskilt betungande för mindre företag. Detta ska ställas i relation till fördelen att ökad efterfrågan medför ökad omsättning. Vad gäller ökad administration för småbelopp, som bl.a. kan drabba transportörer och tvätterier, bedömer utred- ningen att administrationen för tvätterierna kan komma att bli mindre betungade med tanke på att den tekniska utvecklingen bör ge möjlighet till skräddarsydda kassaapparater som kan hantera ett rutavdrag på ett enkelt och automatiserat sätt. Man kan också tänka sig att det inom tvätteribranschen växer fram nya typer av abonnemangstjänster, som minskar kostnaden för administrationen i förhållande till priset. Inom transportbranschen är det svårt att se att abonnemangstjänster skulle kunna växa fram för den typ av trans- porttjänster som föreslås av utredningen, eftersom dessa tjänster troligen inte kommer att vara frekvent återkommande. 13.7Särskild hänsyn till små företag Som framgår av föregående avsnitt anser utredningen att den ökade administrationen kommer att vara särskilt betungande för små företag men att det borde finnas möjligheter för tekniska lösningar och abonnemangstjänster som kan minska bördan. Utredningen an- ser dock att utvidgningen av rutavdraget sammantaget kommer att medföra positiva effekter för små företag eftersom de tjänster som förslaget avser i regel utförs av små företag. var andelen kvinnliga rutköpare medan andelen manliga var , alltså är det fler kvinnor än män som köper rutarbeten. Tendensen är dock att andelen kvinnliga rut- köpare sjunker medan andelen manliga ökar (se vidare avsnitt 4.2). Statistiken visar att en högre andel kvinnor erhåller skattereduktion för rutarbeten och således gynnas i ett skattemässigt perspektiv. Noteras bör dock att detta inte säger något om huruvida män eller kvinnor främst drar nytta av själva tjänsten. I ett hushåll med två inkomsttagare kommer i normalfallet båda nyttja tjänsten men enbart en betalar den och erhåller skattereduktionen. Av tidsanvändningsundersökningen från SCB, som beskrivits i avsnitt 4.2, framgår att kvinnor ägnade mer åt hushållsarbete jämfört med män. I hushållsarbete ingår bl.a. tvätt- ning och strykning som kvinnor i genomsnitt ägnar och åt . Motsvarande siffra för män är . Uppräknat motsvarar det för kvinnor och för män . Vad gäller underhållsarbete, där skötsel av tomt och trädgård, reparationer och underhåll i hemmet tar mest tid i anspråk, så ägnade män åt detta, vilket är dubbla tiden jämfört med kvinnor. De av utredningen föreslagna utvidgningarna av rutavdraget är av olika karaktär. Tjänsterna i fråga sorterar in under både hushålls- arbete, där kvinnor har ägnat mer tid än män, och underhållsarbete, där män har ägnat mer tid än kvinnor. Den del som bedöms bli störst av de nya tjänsterna är tvätteritjänster. På tvättning ägnar kvinnor, som beskrivs ovan, i genomsnitt betydligt mer tid än män. Det talar för att kvinnors hushållsarbete kan komma att minska i större ut- sträckning och att de kan komma att köpa tjänsterna, och erhålla skattereduktion, i högre omfattning. Vad gäller sysselsättning är den ekonomiska vinsten normalt sett mycket stor för en person som går från arbetslöshet till sysselsätt- ning, som beskrivs i avsnitt 13.5. I den mån kvinnor eller män är överrepresenterade bland dem som får en sysselsättning kan detta således påverka den ekonomiska jämställdheten. I detta fall bedöms dock denna effekt som försumbar. Inom tvätt är det en svag överrepresentation av män. Inom möblering finns ingen statistik att tillgå men troligen finns en överrepresentation av män. För höj- ningen av taket av rutavdraget, och möjligen även tillsynstjänster, kan det vara en överrepresentation av kvinnor. Avseende transport- tjänster förväntas effekten vara helt försumbar på sysselsättningen. Sammantaget bedöms denna effekt vara mycket svårbedömd och sannolikt är nettoeffekten liten. Avseende arbetsutbudseffekter bedöms det främst vara kvinnor som kan komma att öka antalet arbetade timmar till följd av de före- slagna utvidgningarna, se vidare avsnitt 13.3. Fler arbetade timmar inne- bär en högre disponibel inkomst. Sammantaget bedöms utvidgningarna ha en något positiv effekt på den ekonomiska jämställdheten. I avsnitten 6.5 och 8.5 uppmärksammas det svartarbete som finns inom både tvätteri- och transportbranschen. För att minska svart- arbete och osund konkurrens inom tvätteribranschen infördes per- sonalliggare . Utöver personalliggare omfattas konsument- tvätteriverksamhet även av krav på kassaregister. Som framgår av avsnitt 8.5 så finns det inom transportbranschen en omfattande pro- blematik med svartarbete, olagliga yrkestransporter, osund konkur- rens, företag som dumpar villkoren och utnyttjande av lönebidrags- anställda. transporteras utan yrkestrafiktillstånd och det före- kommer skatteundandragande i form av ”svartkörningar” i hyrbilar. genomför generella kontroller, s.k. skrivbords- kontroll samt revision. Dock är revision en mycket dyr kontrollform och finns det inte någon laglig möjlighet för att göra revision enbart för att kontrollera utbetalningar i rut- systemet. Utöver detta har det införts krav på elektronisk betalning (kontokort, inbetalningskort, BankID eller Swish) för att motverka felaktiga utbetalningar i samband med rutavdrag. Detta ska kom- plettera befintliga regler och ge ökade möjligheter att kontrollera att utbetalningen sker på korrekt grund då uppgifterna i underlaget kan verifieras genom exempelvis kontoutdrag från banken. De föreslagna utvidgningarna av rutavdraget skulle kunna ha en positiv inverkan på svartarbete, dvs. leda till att det minskar. Detta då ett rutavdrag minskar priset på den vita tjänsten i förhållande till den svarta, varför efterfrågan på den vita tjänsten torde öka och efterfrågan på den svarta minska. Det svarta priset kan i många fall understiga det vita priset även efter ett rutavdrag, men på marginalen förväntas en effekt. I vissa fall, så som vid illegal arbetskraft, utgör inte den vita marknaden ett alternativ till den svarta. Möjligen kan man tänka sig att en minskad efterfrågan på svarta arbetskraft leder till att färre söker sig till för att arbeta svart. Två rapporter som undersökt attityderna till svartarbete har beskrivits i avsnitt 4.4. I en rapport från framgår det att skulle fortsätta köpa vitt i samma utsträckning om rut- avdraget inte funnits, medan av de tillfrågade uppgav att de skulle köpa svart.52 Rutavdraget beräknas i rapporten ha inneburit 52Se ”Om och och och ”, Rapport , SKV 2011:1, s. 76–77. en minskning av antalet svarta städtimmar med . I en senare rapport från Skatteverket53 framgår att genom- fört en undersökning där det visat sig att av befolkning skulle anlita svart arbetskraft om de visste att det inte skulle få någon påföljd. Utredningen anser sammantaget att förslaget om utvidgning av rutavdraget kan komma att ha en något positiv effekt på svartarbete. Omfattningen bedöms vara i samma storleksordning som för rut- avdraget i stort i förhållande till prisminskningen för den aktuella tjänsten. 13.10 Effekter för och domstolar Föreslagna utvidgningar av rutavdraget innebär att måste anpassa sitt it-system. Kostnaden för detta beräknar Skatte- verket till . Utöver dessa kostnader uppkommer årliga it-kostnader för vidare anpassningar med år ett, år två, år tre, år fyra och år fem. Vidare behöver informationsmate- rial m.m. tas fram. Kostnaden för detta beräknas till . Ett utvidgat rutavdrag medför att antalet rutärenden kommer att öka. Det innebär en ökad belastning på samtliga delar som berör rot- och rutverksamheten, allt från service och bemötande till rättsligt stöd och kontroll. Kostnader för dessa uppgifter beräknas uppgå till sammanlagt . Vidare ser att det finns ett stort intresse av statistik för rututbetalningarna. Både privata och offentliga aktörer efter- frågar statistik per tjänst för att kunna följa tjänsternas utveckling. När rutavdraget utvidgas med fler tjänster kommer antalet frågor till att öka ytterligare.