sou · H8B346d2 · 2020-08-07 00:00:00 — Vid fluktuationer i arbetslösheten och en fast budget för den aktiva arbetsmarknads- politiken blir det därför ofta de som har svagast anknytning till arbetsmarknaden eller på annat sätt av arbetsgivare bedöms ha låg produktivitet som inte får ta del av subventionerna. Detta ökar ris- ken för långtidsarbetslöshet, utförsäkring från arbetslöshetsförsäk- ringen och slutligen utslagning från arbetsmarknaden. Med utgångspunkt i de individuella förutsättningarna kan man med rimlig precision uppskatta såväl behovet av att sätta in en sub- vention tidigt i arbetslösheten som subventionsgraden baserat på in- dividens bakgrundskaraktäristika. Med en bättre avpassad subven- tion kommer de svagare grupperna bland de arbetssökande få bättre tillgång till subventioner. har en god tillgång till de nödvändiga registerdata som kan komma att krävas för att med god precision uppskatta risken för långtidsarbetslöshet, och olika individers behov av subvention vid anställning borde därför kunna uppskattas med bättre precision. Formellt sett skulle detta innebära att beslutsrätten om subven- tionsgraden på individnivå skulle ligga hos handläggare vid Arbets- Beslutet vad som bedöms som en skälig inkomst vid arbete med subvention och hur stor den totala subventionen på arbetsmarknaden ska vara kvarligger dock på politisk nivå. Förslag: Uppdra åt Arbetsförmedlingen att vidareutveckla sin profileringsmodell med syfte att skatta risken för långtidsarbets- löshet för att även kunna bedöma lämplig nivå och längd på en individuellt utformad subvention. Förstärkt matchning av lediga feriearbeten Som beskrivits i kapitel 9 spelar ungdomars tidigare arbetslivserfaren- het och deras föräldrars kontaktnät stor roll för ett lyckat arbetsmark- nadsinträde och etablering efter avslutade studier. Ungdomar med kontaktnät har lättare att erhålla ferie- och helgarbeten, vilket i sin tur har påvisbara effekter för såväl var unga hittar sin första anställning som hur det tar att bli stabilt sysselsatt efter avslutad utbild- ning.16 Effekten är ännu starkare under lågkonjunktur.17 Arbetsförmedlingen har i sitt matchningsarbete en viktig roll att spela för att kompensera brister i kontaktnät för dem som saknar ett sådant. Dock är Arbetsförmedlingens målgrupp primärt den vuxna befolkningen. Forskningen visar emellertid även på vinster av att förbättra förutsättningarna för svaga grupper redan under gymnasietiden.18 Arbetsförmedlingens uppdrag bör därför även omfatta hjälp med jobbsökarverksamhet och matchningsinsatser inför feriearbeten för unga som riskerar att få en svag ställning på arbetsmarknaden. Att aktivt hjälpa unga i exempelvis utsatta områden kan även ha positiva effekter genom att öka sysselsättningen i områden där unga generellt sett har litet hopp om möjligheter till arbete och på så sätt påverka känslan av delaktighet i samhället och studiemotivation. 16Hensvik och (2013). 17Hensvik m.fl. (2017). 18Muller (2019). Förslag: Uppdra åt Arbetsförmedlingen att utforma en utvärder- ingsbar försöksverksamhet med förstärkt förmedling av ferie- arbeten riktad till gymnasieelever i områden med hög arbetslös- het bland vuxna. Kompetensutveckling under hela arbetslivet De stadigt ökade kraven på kompetens i arbetslivet motiverar en särskild infrastruktur för underhåll och utveckling av humankapitalet i livet. Detta har behandlats i kapitel 17. Många arbeten, primärt de med låg lön eller med otrygga anställ- ningsvillkor, är förenade med betydande och långvariga hälsorisker. Att återföra personer som redan skadats, blivit sjuka eller på annat sätt negativt påverkats av den tidigare arbetssituationen innebär en risk att de återkommer till sjukförsäkringen. Ett sätt att minska denna risk är att genom utbildning öka individens möjligheter att finna sysselsättning mer lämpad för individens hälsotillstånd och förmågor. På samma sätt som Arbetsförmedlingen anvisar personer med otillräcklig utbildning till arbetsmarknadsutbildningar skulle detta även kunna omfatta dem som har sjukpenning, när det är uppenbart att de av hälsoskäl inte bör återgå till det arbete som de har haft och deras utbildning och gör det svårt för dem att få ett arbete på arbetsmarknaden. Arbetsförmedlingen får då bedöma om den försäkrade har förmågan att tillgodogöra sig utbildningen och avgöra om den är inriktad mot ett bristyrke. Rekommendation: i uppdrag att utreda förutsättningarna för omskolning för den som varit sjukskriven och som bedöms inte kunna återgå till tidigare arbets- givare. Lönesubvention för svaga grupper på arbetsmarknaden Forskning visar att arbetsmarknadsinsatser som liknar ordinarie arbeten är effektivast för att få arbetslösa i arbete. Nackdelar är att dessa riskerar att tränga undan andra arbetslösa och kan innebära dödviktsförluster, det vill säga att arbeten som skulle ha skapats utan subventionen får subvention. Trots förekomst av omfattande stat- liga bidrag för anställning av svaga grupper är svenska arbetsgivares efterfrågan på arbetskraft med låga, eller av arbetsgivaren upplevt låga, kvalifikationer svag.19 har andelen inskrivna vid Arbetsförmedlingen som har kort eller bristfällig utbildning eller arbetslivserfarenhet från den svenska arbetsmarknaden varit hög, vil- ket lett till att i genomsnitt långa arbetslöshetsperioder. Kommissio- nen bedömer därför att vägar för att sänka arbetsgivarnas lönekost- nader för tydligt identifierbara riskgrupper behöver utvecklas för att komplettera den aktiva arbetsmarknadspolitikens insatser. En generell sänkning av de sociala avgifterna vid en anställning, i stället för en riktad subvention, skulle även möta arbetsgivarnas efterfrågan på förenkling av subventionerade anställningarna.20 Som beskrivits i kapitel 9 visar en studie på en generellt ökad och kvardröjande efterfrågeökning inom de grupper som haft generella subventioner. Hur en sådan skattesubvention bör utformas, vilken nivå som bör sättas samt vilka grupper som bör omfattas bör anpas- sas till de grupper som i den arbetsmarknadspolitiska forskningen identifierats som svaga även i en högkonjunktur. En sådan reform skulle innebära en förenkling för arbetsgivaren och kan administre- ras helt av . I budgetpropositionen föreslogs en likartad lösning, det så kallade ingångsavdraget. Enligt regeringens beräkningar och be- dömningar skulle ingångsavdraget medföra en ökning av sysselsätt- ningen och minskad arbetslöshet. Skatteutgiften för insatsen beräk- nade regeringen till och , vilket motsvarar av det förstärkta anslag som tilldelades Arbetsförmedlingen i förvaltnings- anslag och som avser täcka myndighetens arbete med match- ning, kontrollfunktionen i arbetslöshetsförsäkringen, samverkan med 19Se kapitel 9. 20Andersson (2018). och kommuner, konsultativa tjänster till och arbetsträning för funktionshindrade och tidigare sjukskrivna m.m.21 Rekommendation: För att öka efterfrågan på individer ur grupper med svag position på arbetsmarknaden bör ett skatteavdrag på de sociala avgifterna prövas för som ett komplement till den aktiva arbetsmarknadspolitiken. Subventionen bör följas upp och utvär- deras. Förändringarna på arbetsmarknaden och i omvärlden innebär en risk för övervältring av kostnader på anställda och det allmänna i form av ökad osäkerhet och ohälsa. Arbetsgivarna ansvarar för arbetsmiljön, men de fackliga organisationerna kan utöva viss tillsyn över den via skyddsombud. En möjlig konsekvens av den minskade fackliga orga- nisationsgraden är en nedgång i det systematiska arbetsmiljöarbetet på delar av arbetsmarknaden. Detta motiverar ett ökat offentligt ansvar för både generellt arbetsmiljöarbete och mer specifik arbetsmiljötillsyn mot arbets- givare för vilka dess finns indikationer om att arbetsmiljöarbetet är eftersatt. Den myndighet som har huvudansvaret för tillsyn avseende arbets- miljö och andra villkor på arbetsmarknaden är . uppfattning är att otrygga anställningsvillkor samvarierar med dålig arbetsmiljö, exempelvis stress.22 Men eftersom information om anställningsvillkor inte samlas in nationellt och systematiskt kopplat till arbetsplatser, är informatio- nen inte generaliserbar. Ökade ekonomiska resurser för tillsyn av arbetsmiljön tillsynsverksamhet genomgår en förändring. En allt större tonvikt har lagts vid tillsyn av arbetsgivare som använt bristande arbetsmiljö som ett konkurrensmedel samt vid 2019/20:1, Utgiftsområde 14. 22Arbetsmiljöverket (2018). tillsyn av organisatoriska och psykosociala aspekter. Traditionellt har arbetsmiljötillsynen varit inriktad mot klassiska problem som olyckor på byggarbetsplatser, hantering av skadliga kemiska ämnen och så vidare, och därmed fått en viss slagsida mot manligt domine- rade yrken. har intresset för psykosociala problem ökat, vilket också inneburit att kvinnodominerade yrken i större utsträckning har kommit i fokus. De samband mellan organisatorisk och psykosocial arbetsmiljö å ena sidan och arbets- och hälsoutfall å den andra som beskrivits i kapitel 9 visar att alltför höga krav och begränsade resurser i arbetet generellt sett hänger samman med lägre arbetstrivsel, en ökad vilja att säga upp sin anställning samt sämre psykisk och fysisk hälsa. Den visar också vikten av att främja en generellt god arbetsmiljö för alla på dagens arbetsmarknad. Enligt föreskrift organisatorisk och social arbetsmiljö, AFS 2015:4, ska arbetsgivaren se till att chefer kan före- bygga och handskas med osunda arbetsförhållanden och kränkande särbehandling. Arbetsuppgifterna ska inte leda till en långsiktigt ohälsosam arbetsbelastning, och resurserna ska anpassas till kraven i arbetet. –2020 genomför inspektion av organisatorisk och psykosocial arbetsmiljö, liksom en särskild inspektion av äldreomsorgen. Även Myndigheten för arbetsmiljö- kunskap har fått ett antal regeringsuppdrag med denna inriktning, varav vissa är avrapporterade och andra pågår.23 Den samlade bild av arbetsmiljöområdet som har tecknats i detta kapitel motiverar enligt kommissionens bedömning en resursförstärk- ning till . En sådan expansion bör mot bakgrund av vad som har sagts inriktas dels mot att stärka förmågan att analy- sera arbetsmiljöer ur psykosocialt perspektiv, dels mot en ökning av kapaciteten att identifiera riskarbetsplatser, som kombinerar osäkra arbetsförhållanden, hälsorisker och otillräckligt förebyggande arbete. I det senare avseendet kan det bli aktuellt att förstärka den analytiska basen för arbetet. Ökad tillgång till representativa data över anställningsvillkor skulle kunna ge svar på en viktig arbetsmarknadsekonomisk fråga, nämligen i vilken grad förekomsten av anställningar med svagt arbetsrättsligt skydd innebär att trösklarna in på arbetsmarknaden sänks och i vilken grad dessa leder till att personer låses in i tillfälliga 23Se myndighetens hemsida . Sådana eventuella vinster får då vägas mot ökade kost- nader som de osäkrare anställningsförhållandena kan föra med sig. Regeringen bör även uppdra åt lämplig myndighet som besitter analytisk kompetens för att bidra till att organisera insamlandet av data. Myndigheten skulle också kunna bistå i utvecklingen av analy- tiska hjälpmedel för att identifiera arbetsgivare som kan tänkas brista i olika avseenden av betydelse för arbetsmiljö och hälsa (riskprofiler- ing). Ett eventuellt uppdrag från regeringen bör finansieras med sär- skilda medel. Kostnaderna för verksamhet uppgick till . En femtioprocentig ökning av denna bud- get, alltså med , framstår som rimlig. Det är viktigt att en eventuell expansion får ta nödvändig tid, förslagsvis 3 till , för att kompetensuppbyggnaden ska kunna ske med till- räcklig omsorg. Förslag: bör successivt ges ökade resurser för utveckling och intensifiering av tillsynen på arbetsmiljöområdet med fokus på psykosocial arbetsmiljö och på identifiering av riskarbetsplatser. Regeringen bör även uppdra åt den myndighet regeringen finner lämplig att bistå med utveckling av analytiska hjälpmedel i arbetet. Förbättra tillgången till information för inspektion av arbetsmiljön Ökade resurser för tillsyn skapar självfallet ökade möjligheter att identifiera och beivra brott mot arbetsmiljölagen och andra relaterade bestämmelser, men de myndigheter som är involverade i sådant arbete vittnar om att betydande hinder finns i svårigheterna för berörda att utbyta information med varandra. Brott mot regler på arbetsmiljö- området är ofta kombinerade med brott mot andra regelverk – skatte- lagstiftning, bidragsbrott med flera.24 Det finns alltså betydande vinster att göra, både materiellt och finansiellt, om möjligheterna till informationsutbyte ökas. I en promemoria föreslås att de brottsbekämpande myndigheterna under vissa förutsättningar 24Arbetsförmedlingen m.fl. (2019). ska få direktåtkomst till uppgifter i beskattningsdatabasen.25 Detta är ett steg i rätt riktning, men gruppen av myndigheter som är tänkta att omfattas är begränsad. Ur ett arbetsmiljöperspektiv är det moti- verat vidga kretsen till att omfatta också andra myndigheter som ingår i det myndighetsgemensamma arbetet mot fusk, regelöverträ- delser och annan brottslighet i arbetslivet, såsom och . Förslag: Utred en ytterligare utvidgning kretsen av myndigheter med direktåtkomst till beskattningsdatabasen med syfte att effek- tivisera ansträngningarna att förbättra arbetsmiljön. 25Justitiedepartementet (2020). 19 Mottagande och integration I detta kapitel presenteras förslag för för- bättrat mottagande av asylsökande och nyanlända flyktingar och flyktinganhöriga. Förslagen syftar till att förbättra integrationen, dels genom att snabba upp vägen till samhällsintegration och arbets- marknadsetablering, dels förbättra integrationen i samhällslivet i stort. Egen försörjning genom arbete är grundläggande för en god ekonomisk standard och arbetslivet är tillsammans med förskola och skola för de yngre också huvudvägen in i det svenska samhället. I den politiska debatten förekommer gott om problembeskrivningar och förslag på olika delområden, som forskningen om vilka insatser som ger de bästa förutsättningarna för lyckosam integration i form av skolgång respektive arbetsmarknadsetablering är sparsam. Arbetsmarknadsområdet och utbildningsområdet och andra om- råden där integrationsfrågan är aktuell är komplexa vart och ett för sig. Dessutom hänger de ofta samman. Exempelvis påverkar boende- segregationen förutsättningarna för att integrera barn i skolan, och resultatet från integrationen kommer att påverka framtidens behov inom arbetsmarknadspolitiken. De flesta av kommissionens förslag består därför av rekommendationer på en övergripande nivå, medan några förslag omfattar en mer detaljerad analys av juridisk karaktär. En svårlöst fråga som kvarstår är hur man ska tillgodose de reala behov av olika slag som finns, dels de som rör invandringen direkt – tolkar, juridiska biträden, svensklärare, modersmålslärare och arbetsförmedlare – dels de allmänna behov som en större befolkning medför – bostäder och offentliga tjänster som vård, skola, omsorg och rättsväsende. Det är nödvändigt att ansvarsfördelningen ses över, framför allt att staten tar ett tydligare ansvar för integrationen, men också att stordriftsfördelar som erbjuds genom en ökad digita- lisering utnyttjas mer. Det brådskar att reformera integrations- insatserna; görs inte det, kommer samhället att drabbas av höga kost- nader – både finansiella och sociala – framgent. •Målet för integrationspolitiken betonar jämlikhet; lika rättig- heter, skyldigheter och möjligheter ska gälla för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Det innebär att alla som kommer nya till ska erbjudas vägar in i det svenska samhället för att kunna försörja sig själva och vid behov få stöd för nå dit. Deras kompetens ska tas tillvara. Arbetsmarknadskontakter för alla vuxna är centrala för att integreras i sam- hället. Invandrares integration och självförsörjning är viktiga för individen själv, för den sociala sammanhållningen och för att upprätthålla förtroendet för den svenska välfärdsmodellen. Det kan också bidra till att lösa arbetskraftsbristen inom olika delar av arbetsmarknaden, inte minst inom välfärdssektorn. •Staten har det övergripande ansvaret och det ekonomiska ansva- ret för mottagandet av asylsökande och nyanlända. Statliga myn- digheter, kommuner och regioner har olika uppgifter inom ramen för detta. •Samhällsinformation och andra kompetenshöjande aktiviteter bör ges . Goda kunskaper i svenska är centrala för att kunna tillgodogöra sig utbildning och för att få ett arbete, för att få rätt arbete och för att integreras i samhället i övrigt. •En stor andel av dem som kommit till är barn och ungdomar. Viktigast för deras integration är att förskolan och skolan ger dem kunskap och färdigheter för fortsatta studier och arbete. Att se föräldrarna – särskilt mammorna – förvärvsarbeta kan också ha stor betydelse för barnens integration. •Det råder större könsskillnader när det gäller utbildning och arbete bland personer med utländsk bakgrund än i befolkningen i stort. Det gäller dels vilka kompetenser de nyanlända har med sig, dels själva integrationsprocessen i , framför allt i fråga om arbetskraftsdeltagande. •Antalet tredjelandsmedborgare1 som kommer till av arbets- marknadsskäl har ökat. beviljades drygt 43 000 arbetstill- stånd, inklusive anhöriga.2 fanns drygt 70 000 tredje- landsmedborgare i som arbetskraftsinvandrare eller anhöriga till dem. •På har det kommit fler människor till än . Antalet flyktingar och flyktinganhöriga som vistats i landet är därför stort. Det skapar stora behov, framför allt på utbildningsområdet, inom arbetsmarknadspoli- tiken och på bostadsområdet. •Det råder långa handläggnings- och vistelsetider inom asyl- mottagningen. Den genomsnittliga väntetiden har visserligen minskat men är fortfarande lång. För många asyl- sökande består den till stor del av tiden av passiv väntan. •Rätten för asylsökande att bosätta sig var de vill , den så kallade EBO-lagen, medför problem med asylmottagandet och svårigheter för kommuner där många bosätter sig. •Få nyanlända har hunnit bli självförsörjande efter etablerings- tiden, och få har skaffat en bostad själva . •Många kommuner har betydande kostnader för integrationen, framför allt i form av försörjningsstöd. •När det gäller bostäder, skola, hälso- och sjukvård och social- tjänst, är det framför allt antalet nyanlända som är en utmaning. I flera fall rör det sig om områden där det även tidigare rådde resursbrist. •För skolan och även i vissa fall för förskolan, är den stora andelen nyanlända elever en utmaning. Den genomsnittliga åldern vid ankomst har ökat, och många kommer utan föräldrar. Andelen pojkar har ökat. 1Termen avser personer som inte är EU/EES-medborgare. 2Migrationsverkets statistik: Beviljade tillstånd, uppgifter (egna företagare, gäst- forskare m.fl. ingår). •Det huvudsakliga problemet i arbetsmarknadsetableringen är att en relativt stor andel utrikes födda, framför allt personer födda utanför som vistats i , har svaga arbets- marknadsförutsättningar när det gäller utbildning, övriga färdig- heter och arbetslivserfarenhet. •Det råder resursbrister inom Arbetsförmedlingen, både på hand- läggare och på ändamålsenliga insatser. •Det finns flera tecken på att integrationsprocessen i inte är jämställd. Kvinnors arbetsmarknadsetablering tar än mäns. –En större andel kvinnor har kort utbildning, och kort utbild- ning utgör också ett större hinder för kvinnors arbetsmark- nadsetablering än för mäns. Nyanlända kvinnor deltar i lägre utsträckning i etableringsinsatser, framför allt på grund av för- äldraledighet, sjukdom och de tillfälliga uppehållstillstånden. –Svenska institutioners bemötande av och föreställningar om utrikes födda kvinnor förefaller ge sämre tillgång till Arbets- förmedlingens insatser. –Utformningen av vissa välfärdssystem verkar i samma rikt- ning. Flexibiliteten i föräldrapenningen och hushållsbaserade (till skillnad från individuella) ersättningar inom etablerings- ersättningen och ekonomiskt bistånd riskerar att leda till in- låsning. –De flesta ursprungsländer som flyktinginvandrarna kommer ifrån har mer konservativa normer om jämställdhet mellan kvinnor och män samt om arbete och kön än vad som råder i det svenska samhället.3 Det bidrar till att hämma kvinnors arbetsmarknadsintegrering, där egna, anhöriga och landsmäns normer föreskriver kvinnors huvudansvar för hem och familj. –Så kallade hedersnormer drabbar många unga med utländsk bakgrund. Mest drabbas flickor i form av begränsade fri- och rättigheter samt utsatthet för våld. 3Se exempelvis Inglehart & (2003), som kartlägger könsnormer globalt. Genomsnitt- liga normer på samhällsnivå omfattas naturligtvis inte av alla individer. Vissa har t.o.m. flytt på grund av sådana normer. •Arbetstagare från tredje land med arbetstillstånd i riskerar utvisning om arbetsgivaren inte uppfyller villkoren som legat till grund för arbetstillståndet. som arbetskraftsinvand- ringen har ökat , skulle många av de enkla arbeten som beviljar arbetstillstånd för kunna utföras av personer som redan finns i landet. Det förekommer även miss- bruk av arbetstillstånd. •Asylprocessen tar , och tiden utnyttjas inte i tillräcklig utsträckning för framåtsyftande insatser. •Den tid under vilken staten tar finansieringsansvaret för kommu- nernas mottagning av nyanlända samt etableringsinsatser – två år – är för kort. Även kvarstår relativt omfattande reala resursbehov för bostäder och försörjningsstöd för en betydande andel av de flyktinginvandrarna och deras anhöriga. För att ny- anlända flyktingar och flyktinganhöriga med kort utbildning och svaga kvalifikationer ska beredas plats på den svenska arbets- marknaden, finns inga enkla lösningar. På ett övergripande plan gäller det att vidareutveckla insatser för att bygga upp språkkun- skaper, färdigheter och kvalifikationer. Insatser behövs också för att förenkla och minska risken för arbetsgivare som anställer ny- anlända. Nyanlända saknar ofta sådana nätverk som underlättar för att få arbete, varför vissa matchningsinsatser kan vara effek- tiva. •Det faktum att många flyktingar har kommit till har bidragit till att skapa köer och andra problem inom vuxenutbildningen där samhällsorientering, sfi och gymnasiala yrkesutbildning ges. •Samhällets åtgärder för kvinnors integration behöver förbättras. Den har hämmats av flera olika orsaker, bland annat att det inom det svenska mottagande rått en hög grad av frivillighet att delta i olika insatser. Föräldraförsäkringens konstruktion och köns- stereotypt bemötande från svenska myndigheter har fördröjt in- tegrationen. har flera förbättringar genomförts, men mycket återstår. •Det finns inte några enkla lösningar när det gäller att lösa pro- blemen med köer och resursbrist i utbildningssystemen, på bo- stadsmarknaden och inom . Men staten är har det övergripande ansvaret för invandring och integration och måste därför ta initiativet, om ansvarsfördelningen mellan olika offent- liga nivåer skulle vara oklar. I detta avsnitt presenteras kommissionens förslag, rekommendationer och bedömningar. Framställningen är uppdelad i följande ämnes- områden: asyltiden, barn och unga nyanlända, vuxna nyanlända, jäm- ställd integration, statens ansvar för integrationen och arbetskrafts- invandring. Asylprocessen är den viktigaste juridiska processen för den som söker asyl, då det handlar om skydd undan förföljelse och andra allvarliga kränkningar. Asylsökande kan inte förväntas ha någon kännedom om flyktingkonventionen, andra skyddsgrunder eller annan relevant lagstiftning, bevisbördan eller vilken typ av bevisning som är relevant i prövningen av skyddsskäl. De kan i de allra flesta fall inte språket i asyllandet, de har ofta begränsad kun- skap om det mottagande samhället och lider av dålig hälsa på grund av traumatisering, tidigare kränkningar och oro .