sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Vi föreslår även ett förbud mot sökningar i syfte att få fram ett urval av personer grundat på känsliga personuppgifter. Detsamma gäller uppgifter om brott m.m. eftersom vi inte ser ett behov av denna typ av sökningar.34 Detta innebär att myndigheten alltså inte får utföra sökningar som innebär en kartläggning av personer på grundval av uppgifter om t.ex. etnici- tet eller brottslighet. Vi föreslår dock ett undantag för sökningar utifrån uppgifter om hälsa eftersom utbetalningar från bl.a. social- försäkringen måste kunna behandlas och sammanställas i verksam- heten för att syftet ska kunna uppnås. Vi föreslår även regler om hur länge uppgifterna får behandlas i myndighetens verksamhet i syfte att säkerställa att de inte behandlas längre än nödvändigt. Myndigheten ska upprätta skriftliga rutiner för utformningen av urvalsmodeller och användandet av sökbegrepp i uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval samt dokumentera metoderna för sök- ningar i uppgiftssamlingen. Krav på rutiner och dokumentation inne- bär att myndigheten tvingas att formulera och sammanställa sina över- väganden vilket i sig minskar risken för ogenomtänkt eller omotiverad behandling. Dokumentationen ska återspegla den helhetsbedömning som myndigheten har gjort. Förutom att bygga in skydd för den personliga integriteten genom- gående i verksamheten föreslår vi också att det inrättas ett integritets- skyddsråd vid myndigheten som ska värna integritetsskyddet i verk- samheten. 34Uppgifter om tidigare återkrav etc. kommer dock kunna behandlas och användas i sökningar. Även med de skyddsåtgärder vi föreslår, för att balansera de effekter på den personliga integriteten som våra förslag förväntas få, så kom- mer förslagen att medföra integritetsintrång. Myndighetens data- analyser och urval kommer att innebära en kartläggning av enskilda. Myndighetens tillgång till personuppgifter bör ses i ljuset av den tillgång till personuppgifter som finns hos vissa andra välfärds- myndigheter. Enligt vår bedömning ligger risken för integritetspå- verkan i myndighetens verksamhet främst i det faktum att personupp- gifter om i stort sett hela landets befolkning kommer att behandlas. Den föreslagna verksamheten innebär att information om möjliga felaktigheter kopplat till beslut som rör enskilda kommer att lämnas vidare till andra myndigheter och arbetslöshetskassor. Informations- överföringen kommer innebära att personuppgifterna i en samman- ställd form sprids till en större krets och därför ökar risken för att utomstående otillbörligen skaffar sig tillgång till uppgifter. Åena sidan är det viktigt att skydda den personliga integriteten, åandra sidan är det viktigt att säkerställa välfärdssystemens funktion och förtroendet för dessa. Som vi redogjort för ovan föreslår vi en rad åtgärder för att skydda den personliga integriteten och vi bedömer att föreslagna åtgärder minimerar integritetsintrånget så långt som det är möjligt. Vid en avvägning mellan intresset av att upprätthålla skyddet för den personliga integriteten och det allmän- intresse som ligger till grund för den föreslagna verksamheten anser vi att intrånget är motiverat och proportionerligt. Genom att placera den föreslagna verksamheten vid en ny myndig- het blir integritetsintrånget enligt vår bedömning också betydligt mindre än alternativet, att flera myndigheter helt eller delvis får till- gång till motsvarande uppgifter för riskbaserade analyser och urval. Myndigheterna skulle då parallellt behandla samma, stora mängd, personuppgifter. En sådan lösning skulle innebära att beslutande myndigheter får tillgång till betydligt fler uppgifter än enligt våra för- slag. Även om det kan finnas behov av att beslutande myndigheter kan få tillgång till vissa ytterligare uppgifter kan det inte ske i samma omfattning som hos den nya föreslagna myndigheten. Myndigheten för utbetalningskontroll ska enligt förslagen bara lämna över de upp- gifter som bedöms vara av relevans för de andra myndigheternas hantering av en viss enskild utbetalning, eller någon annan misstänkt Som grund för dataanalyser vid beslutande myndigheter skulle betydligt fler uppgifter än så behöva behandlas. Vår slutsats är att integritetsintrånget är motiverat och pro- portionerligt och att alternativa lösningar skulle medföra ett större integritetsintrång, se även avsnitt 10.1.2. 14.5.2En rättssäker och serviceinriktad hantering Att välfärdsutbetalningar och utbetalningar av skatter och avgifter samlas innebär en förenkling för dem som får utbetalningar från mer än en myndighet. Ett gemensamt kontoregister innebär minskat uppgiftslämnande för enskilda och också minskade aviavgif- ter eftersom förslaget om ett transaktionskontosystem innebär att färre avier behöver skickas ut. Att byta bank kan innebära krångel med statliga utbetalningar. Risken för detta minskar betydligt med förslaget eftersom endast en myndighet behöver underrättas. Sannolikheten att bli granskad Kontroller bör inriktas mot utbetalningar med hög sannolikhet för att vara fel, så att inte enskilda kontrolleras i onödan. Slumpmässiga kontroller kan dock vara viktiga för att kunna mäta omfattningen av fel och för att alla ska kunna bli utsatta för kontroller. Myndigheten för utbetalningskontroll kommer att ha ökade möjligheter att bygga upp kompetens om upplägg och riskindika- torer vilket kommer att öka träffsäkerheten i urvalen. Myndigheten kommer också inom ramen för uppdraget att stödja och följa arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar att kunna dela med sig av kunskap till beslutande myndigheter. För den som har fuskat ökar därmed förslagen sannolikheten att bli granskad och upptäckt. En fråga som har stor betydelse för de konsekvenser som uppstår för enskilda är vem som ska svara på frågor om utbetalningar. Trans- aktionskontoförslaget innebär att enskilda ska vända sig till den beslutande myndigheten även i fortsättningen med frågor som rör utbetalningar. Det kan ändå hända att enskilda vänder sig till Myndigheten för utbetalningskontroll med frågor. De har då rätt att få svar eller att bli hänvisade till rätt myndighet. Det finns en potentiell, om än liten, risk för förseningar av utbetal- ning av ersättningar om infrastrukturen för transaktionskontosyste- met inte fungerar som den ska. Ett sådant fel kan få stora konse- kvenser när alla utbetalningar samlas. Därför behöver risk- och sår- barhetsanalyser liksom informationssäkerhet prioriteras högt, i synnerhet när det gäller systemet med transaktionskonto. Vår bedömning är att det i övrigt inte finns någon risk för för- dröjning av utbetalningarna. Beslutande myndigheter behöver till- sammans med Myndigheten för utbetalningskontroll komma över- ens om när olika betaluppdrag måste lämnas till Myndigheten för utbetalningskontroll för att kunna hanteras . Förslaget innebär inte att beslutande myndigheter ska behöva lämna betalningsupp- drag tidigare än vad man gör . Förslagen syftar till att mer av välfärdens resurser ska gå till dem som de är avsedda för. Vi menar därför att det blir positiva fördelnings- effekter som en följd av våra förslag. Omfattningen och vilka grupper som kan komma att gynnas är svårt att bedöma. 14.7Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Kvinnor är oftare än män mottagare av individersättning från olika trygghetssystem. Det är också fler kvinnor än män som arbetar inom offentligfinansierad verksamhet. När det gäller företagande i väl- färden är det enligt en rapport från betydligt van- ligare att kvinnor är operativa företagsledare inom välfärdsföretag jämfört med tjänstesektorn som helhet.35 Dessa tre aspekter gör att förslag för minskade felaktiga utbetalningar har en jämställdhets- dimension. Att systemens robusthet gentemot angrepp ökar betyder att det finns potentiella positiva jämställdhetskonsekvenser. Det kan både handla om att mer resurser kan gå dit de är avsedda, men också om att stödet för en stark välfärd stärks. Den ökade sysselsättning som uppstår som en följd av Myndig- heten för utbetalningskontroll och de övriga förslagen bedöms bidra till ökad jämställdhet. är en större andel av de anställda i statlig sektor kvinnor än män. Vår bedömning är att könsfördelningen kommer att vara rela- tivt jämn på Myndigheten för utbetalningskontroll. Därigenom ökar jämställdheten i staten något. 14.8Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen Vi bedömer att förslagen sammantaget underlättar integrationen av utrikesfödda. Förslagen gör det svårare för oseriösa företag att bedriva verksamhet. Under utredningsarbetets gång har det fram- kommit exempel där utrikesfödda utnyttjas och far illa i olika typer av brottsupplägg som riktar sig mot välfärdssystemen. Det gäller bl.a. identitetsmissbruk knutet till utnyttjande av arbetskraft. Det handlar om människor som hamnar i ett skuggsamhälle helt utanför de trygghetssystem som ska finnas tillgängliga för de som befinner sig och arbetar i . Det innebär ofta en dubbelt utsatt position genom att de är utlämnade åt arbetsgivarens godtycke för att kunna vara kvar i landet men också att de sannolikt har mycket liten kun- skap om vilka rättigheter och möjligheter de har att ta del av integra- tionsinsatser. Vi bedömer att förslagen kan bidra till att motverka denna typ av utsatthet och därigenom gynna integrationen av utrikes- födda. 35Inom äldreomsorgen var andelen kvinnliga operativa företagsledare –2013, att jämföra med tjänstesektorn som helhet, där andelen var . Inom privat driven vård och omsorg totalt sett var andelen , (2015), Sant och falskt om företagande i välfärden, s. 52–55. 14.9Konsekvenser för statliga myndigheter 14.9.1Flera konsekvenser påverkar myndigheterna på liknande sätt Flera av konsekvenserna för de statliga myndigheterna kommer att vara likartade. För informationsöverföring av uppgifter för data- analyser och urval samt betalningsuppdrag kommer berörda myndig- heter behöva göra systemintegrationer med Myndigheten för utbetal- ningskontroll.36 Även myndigheternas terminologi och språkbruk kan behöva samordnas för att det inte ska riskera att uppstå feltolk- ningar av de uppgifter som samlas in. kan beslutande myn- digheter undvika vissa kostnader som annars skulle uppstå. Det kan bl.a. gälla kostnader förknippade med byte av bank som inte kommer att innebära lika stora kostnader som tidigare för de beslutande myndigheterna. Samarbete med Myndigheten för utbetalningskontroll De berörda myndigheterna kommer också att påverkas genom det samarbete som ska byggas upp med Myndigheten för utbetalnings- kontroll. Den information som lämnas från Myndigheten för ut- betalningskontroll kommer att kunna bidra till kvaliteten i myndig- heternas kontrollarbete och även leda till lägre kostnader i verksam- heten. Men det kan också uppstå extra kostnader som en följd av det arbete som behövs för att samverka med Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Det finns ett stort behov av hög kompetens inom området, på alla berörda myndigheter, inklusive Myndigheten för utbetalningskon- troll. Det gäller generellt för kompetens inom de olika välfärdssyste- 36Kostnad för anslutningen till själva transaktionskontosystemet kan eventuellt jämföras med att myndigheten byter bank, något som sker när ramavtalen ändras. Enligt uppgift kostade det t.ex. förra gången. mens regelverk men för några yrkesgrupper ser vi att det kan bli en något större påverkan på möjligheterna till kompetensförsörjning. Det finns en risk för att de befintliga verksamheterna kommer att påverkas genom de rekryteringar som kommer att ske. De som arbetar med kontroll och företags- analyser på de befintliga myndigheterna kommer att vara efter- traktade på Myndigheten för utbetalningskontroll. Det kommer sannolikt att uppstå en ökad konkurrens om denna grupp av hög- specialiserade medarbetare. Även personal med mer generell it-kompetens och säkerhets- kompetens råder det brist på och här konkurrerar myndigheterna i stor utsträckning med varandra och även med privat sektor. viinte att vårt förslag förändrar situationen särskilt mycket men på marginalen påverkar det sannolikt förutsättningarna till kompetens- försörjning. som det kan bli svårare att hitta rätt kom- petens på grund av fler tjänster totalt, kan ett ökat fokus på frågorna leda till att attraktiviteten och intresset för att arbeta med detta område kan komma att öka som en följd av förslagen. Myndigheten för utbetalningskontroll ska avropa utbetalningstjänster från Riksgäldens ramavtal Arbetsförmedlingen, (), För- säkringskassan, och står sam- mantaget för en betydande andel av de statliga in- och utbetal- ningarna. Systemet med transaktionskonto innebär en förändring för dessa myndigheter. De kommer enligt vårt förslag inte längre att behöva avropa tjänster för betalningsförmedling från Riksgäldens ramavtal för de utbetalningar som administreras via transaktions- kontosystemet. I stället kommer Myndigheten för utbetalnings- kontroll att avropa tjänster för betalningsförmedling från Riks- gäldens ramavtal. En del av kostnaderna för utbetalningar förs över till Myndigheten för utbetalningskontroll Tabell 14.5 visar en uppskattning av antalet utbetalningar hos de berörda myndigheterna som ska ingå i systemet med transaktions- konto. Tabell 14.5 Myndigheternas utbetalningar Källa: Uppgifter från respektive myndighet. Baserat på antaganden om hur stor del av myndigheternas betal- ningar som omfattas av förslaget samt myndigheternas befintliga bankavgifter kan de bankavgifter som förs över till Myndigheten för utbetalningskontroll skattas till (uppgifter). Se även avsnitt 14.2. Flera myndigheter administrerar egna s.k. kontoregister, alltså register över vilka konton som ska användas för utbetalning till en- skilda. De myndigheter som inte administrerar egna kontoregister köper den tjänsten av betalningsförmedlande bank. Transaktions- kontosystemet innebär att administrationen av kontoregister samlas hos Myndigheten för utbetalningskontroll och att beslutande myn- digheter inte längre behöver hantera sådan administration och regi- sterföring för de utbetalningar som ska ingå i systemet. Detta inne- bär en viss effektivisering för staten som helhet. , och gör många utlandsbetalningar. Dessa tre myndigheter gör sammantaget utbetalningar till omkring 170 olika länder. Även övriga berörda myndigheter gör utlandsbetalningar. genomfördes över 1,6 miljoner utlandsbetalningar.37 Denna hantering ska Myndig- heten för utbetalningskontroll ta över. Det kan innebära vissa synergieffekter som ger minskade utgifter för hanteringen totalt sett. och hade tillsammans totalt i kostnader för bankavgifter för utlands- betalningar . Motsvarande för var . De tre myndigheterna bedömer att ungefär 60procent av kostnaderna för utlandsbetalningarna kommer att om- fattas av förslaget om transaktionskonto. Det innebär att 1,8 miljo- ner kronor för utlandsbetalningar lyfts över till Myndigheten för utbetalningskontroll. Kostnaderna ingår i totalsumman för bank- avgifter ovan. Minskade kostnader för aviutbetalningar och returer När det saknas ett bankkonto att betala ut en förmån till sker utbetal- ningen i de flesta fall som en aviutbetalning. Det är en kostsam hantering för myndigheterna. Antalet aviutbetalningar är knappt 1 miljon årligen.38 Våra förslag innebär att kostnaderna för aviutbetal- ningar lyfts från de befintliga myndigheterna till Myndigheten för utbetalningskontroll. Transaktionskontosystemet bör leda till att antalet utbetalningar med avi minskar kraftigt. Genom införandet av ett samlat konto- register bedömer vi att minskningen blir 60–. Skickade avier innebär kostnader när de skickas ut, men det innebär också en omfattande administration i de fall de inte hämtas ut och returneras. Returer eller studsande betalningar kan också förekomma vid kontoutbetalningar, t.ex. när myndigheten har inaktuella kontoupp- gifter (personen kan ha bytt bank). Detta leder till en hel del administration hos myndigheterna och risk för att förmånssystem, 37Se också utredningens underlagspromemoria: De statliga välfärdssystemens utbetalningar och det svenska betalningssystemet, s. 36–37. 38Ibid, s. 8. Exempelvis skickade ut 108 116 avier . bokföring och uppföljning inte stämmer. Denna administration hos de beslutande myndigheterna kommer inte längre att behövas i och med utformningen av transaktionskontosystemet. Förslaget innebär således en besparing för staten som helhet. Förslaget innebär också att myndigheterna inte längre behöver hantera s.k. problematiska betalningar. Det är betalningar som kom- mer åter från banken av olika skäl, och som ofta innebär en hel del administration för myndigheterna.39 och Pensions- myndigheten hade tillsammans kostnader på för returer . hade kostnader för returer på 2019. De övriga myndigheterna uppger att kostnaderna för returer inte är nämnvärda. Det innebär att de kost- nader för returer som lyfts över till Myndigheten för utbetalnings- kontroll är . 14.9.2Konsekvenser för myndigheter som ska anslutas till transaktionskontosystemet Flera av Arbetsförmedlingens arbetsgivarstöd krediteras arbetsgiv- arens skattekonto.40 En fortsatt hantering med kreditering av skatte- kontot och utbetalning av eventuellt överskott till ett transaktions- konto får inga direkta konsekvenser för Arbetsförmedlingen. De direkta individersättningarna (aktivitetsstöd, etablerings- ersättning och utvecklingsersättning) administreras av . Förslaget om ett transaktionskontosystem inne- bär ingen förändring i denna del. När det gäller ersättning för resebidrag och programresor blir konsekvensen främst att betalningsuppdraget till bank inte längre behövs eftersom betalningarna går via Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Arbetsförmedlingen uppskattar att cirka 0,6 miljoner av totalt 0,91 miljoner i bankavgifter påverkas av för- slaget. 39Till exempel att förmånssystem ska uppdateras om förmånen inte har betalats ut eller att enskilda hör av sig med frågor. oktober kommer alla arbetsgivarstöd att krediteras arbetsgivarens skattekonto. 2019/20:117, Förutsättningar för etableringsjobb och vissa frågor om kontroll inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 14 och s. 56–57. Arbetsförmedlingen kommer kontinuerligt att lämna uppgifter till myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval. Det är t.ex. uppgifter om beslut som rör ekonomiska förmåner och stöd men även uppgifter om t.ex. kontaktpersoner. Arbetsförmedlingen ska även lämna uppgifter avseende upphandlade kompletterande aktörer. Vid begäran ska Arbetsförmedlingen också lämna uppgifter som kan vara av betydelse för verksamheten med fördjupade gransk- ningar vid Myndigheten för utbetalningskontroll. Arbetsförmed- lingen kommer att ta emot underrättelser från den nya myndigheten rörande antagliga felaktiga utbetalningar som myndigheten behöver hantera. Många av CSN:s betalningsmottagare är förstagångsmottagare av utbetalningar från staten. CSN kommer därigenom att ha många betalningsmottagare som måste få uppgifter om bankkonto registre- rat hos Myndigheten för utbetalningskontroll för att kunna få ut sina pengar. CSN uppskattar att 7 miljoner av myn- dighetens totalt knappt 7,1 miljoner utbetalningar om- fattas av förslaget om transaktionskonto. Myndigheten har dock även ett stort antal inbetalningar och bedömer därför att omkring 5,4 miljoner av totalt i bankavgifter ska föras över till Myndigheten för utbetalningskontroll. CSN har till skillnad från flera av de andra myndigheterna ett outsourcat kontoregister. CSN kommer kontinuerligt att lämna uppgifter till myndig- hetens verksamhet med dataanalyser och urval. Det är t.ex. uppgifter om beslut som rör ekonomiska förmåner och stöd men även upp- gifter om t.ex. kontaktpersoner. Vid begäran ska CSN också lämna uppgifter som kan vara av betydelse för fördjupade granskningar vid Myndigheten för utbetalningskontroll. CSN kommer att ta emot underrättelser från den nya myndigheten rörande antagliga felaktiga utbetalningar som myndigheten behöver hantera. bedömer att bankavgifterna minskar från 15,3 miljo- ner till (uppgifter) som en följd av förslaget om ett system med transaktionskonto. Systemet innebär att myndigheten inte längre behöver föra ett bankkontoregister eller endast i en betydligt mindre omfattning. Att underhålla registret kräver it-stöd, administration och kundtjänst. Myndigheten upp- skattar att kostnaden för och Pensionsmyndig- hetens register totalt är 2–och att omkring 14 personer arbetar med kontoadministration. Dessutom betalar myndigheten bankavgifter på för att verifiera kontouppgifterna i registret. Arbetet med att förvalta kontoregistret lyfts från till Myndigheten för utbetalningskontroll. kommer kontinuerligt att lämna uppgifter till myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval. Det är t.ex. uppgifter om beslut som rör ekonomiska förmåner och stöd men även uppgifter om t.ex. kontaktpersoner. Vid begäran ska Försäkrings- kassan också lämna uppgifter som kan vara av betydelse för för- djupade granskningar vid Myndigheten för utbetalningskontroll. kommer att ta emot underrättelser från den nya myndigheten rörande antagliga felaktiga utbetalningar som myndig- heten behöver hantera. För berörs alla förmånsutbetalningar (28 miljo- ner ) av förslaget om ett transaktionskontosystem. Det som kvarstår är löner, leverantörsfakturor och fondhandel (premie- pensionen). köper tjänster från Försäkrings- kassan som rör bankutbetalningar och kontoregister. Totalt betalade till Försäkrings- kassan för bankavgifter, kontoregister och it-drift och utveckling samt underhåll kopplat till utbetalningar. 11,6 miljoner av dessa var kost- nader för bankavgifter och som flyttas till Myndigheten för utbetal- ningskontroll. På arbetar ungefär 2,5 anställda med kontoadministration. kommer kontinuerligt att lämna uppgifter till myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval. Det är t.ex. uppgifter om beslut som rör ekonomiska förmåner och stöd men även uppgifter om t.ex. kontaktpersoner. Vid begäran ska också lämna uppgifter som kan vara av betydelse för fördjupade granskningar vid Myndigheten för utbetal- ningskontroll. kommer att ta emot under- rättelser från den nya myndigheten rörande antagliga felaktiga ut- betalningar som myndigheten behöver hantera. En konsekvens för är att kostnaderna för att förvalta ett eget bankkontoregister för utbetalningsmottagare minskar. Myndigheten kommer dock fortsatt att ha vissa utbetalningar som ligger utanför transaktionskontosystemet, vilket gör att behovet av att administrera kontoregister inte helt försvinner.41 uppskattar att 7,3 miljoner av totalt 7,6 miljoner utbetalningar berörs (uppgifter). Myndigheten har även 13,7 miljoner inbetal- ningar som inte berörs av förslaget. Detta innebär att bankavgifterna beräknas minska med 5,4 miljoner, . kommer kontinuerligt att lämna uppgifter till den verksamhet med dataanalyser och urval som Myndigheten för ut- betalningskontroll kommer att bedriva. Det handlar bl.a. om upp- gifter ur arbetsgivardeklarationer och registrering till arbetsgivar- avgifter och mervärdesskatt. Vid begäran ska också lämna uppgifter som kan vara av betydelse för fördjupade gransk- ningar vid Myndigheten för utbetalningskontroll. kommer även att ta emot underrättelser från Myn- digheten för utbetalningskontroll om det finns anledning att anta att uppgift i folkbokföringsdatabasen är felaktig eller ofullständig, eller att registrering i beskattningsverksamheten eller beslut om skatt eller avgift är felaktigt. Detta kan i sin tur leda till handläggnings- åtgärder för . 41Det handlar bl.a. om utbetalningar som gör via kommunavräkningen till kom- muner, regioner, församlingar och trossamfund. bedömer preliminärt att dessa inte kommer att omfattas av system med transaktionskonto. Utredningar om bedrägerier och bidragsbrott mot välfärdssystemen är resurstunga utredningar för såväl polis som åklagare.