sou · H8B363d3 · 2020-11-12 00:00:00 — Det förekommer att personer reser till andra länder i syfte att sexuellt utnyttja barn, s.k. sexturism. Sexturism är en mer eller mindre organiserad form av sexuell exploatering där en resenär köper sig en möjlighet att begå sexuella övergrepp på ett barn. 1987/88:120 s. 83. 2002/03:53 s. 111. 66Rättsfallet NJA 2019 s. 238. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp Brott som har begåtts utomlands kan i vissa fall dömas enligt svensk lag och vid svensk domstol. Det gäller om gärningspersonen är svensk medborgare eller har hemvist i . För brott som kan följa fängelse (alla de brott som redovisats ovan) kan även andra personer dömas i . Normalt krävs det även dubbel straffbarhet, dvs. att gärningen var straffbar även i det land där den begicks. Det gäller emellertid inte de brott som redovisats ovan om de begås mot barn, med undantag för sexuellt ofredande och kon- takt för att träffa ett barn i sexuellt syfte. (Se 2 kap. 2 § BrB.) Undan- taget från dubbel straffbarhet infördes bl.a. efter en diskussion om krav på internationellt samarbete. Enligt lagstif- taren skulle det kunna innebära ett krav på att en stat har effektiva rättsmedel för att lagföra enskilda medborgare som kränker barns rättigheter utomlands. Oavsett menade lagstiftaren att det råder en internationell samsyn kring allvaret i dessa gärningar och att en extra- territoriell lagstiftning utgör ett viktigt verktyg i kampen mot sådan brottslighet.67 I vissa fall kan svensk domstol döma för brott som begåtts utom- lands även när gärningspersonen inte befinner sig i riket eller är svensk medborgare. Det gäller t.ex. om brottet förövats på ett svenskt fartyg eller luftfartyg eller om minimistraffet för brottet är minst fängelse . (Se 2 kap. 3 § BrB.) avskaffades preskription för vissa sexualbrott som be- gåtts mot ett barn, nämligen våldtäkt, grov våldtäkt, våldtäkt mot barn, grov våldtäkt mot barn och könsstympningsbrott (35 kap. 2 § BrB).68 För andra sexualbrott mot barn gäller en förlängd preskriptionstid, med något undantag. Regleringen innebär att preskriptionstiden bör- jar löpa först när barnet fyller eller skulle ha fyllt , i stället för den dag då brottet begicks. (Se 35 kap. 4 § BrB.) Bestämmelserna om förlängd preskriptionstid infördes bl.a. för att regleringen skulle stämma bättre överens med grundläggande principer och 2004/05:45 s. 128. 68Brotten preskriberas emellertid om de begåtts av någon som inte fyllt . Om målsägan- den är ett barn börjar preskriptionstiden löpa den dag målsäganden fyller . (Se 35 kap. 2 och 4 §§ BrB.) Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp Även avskaffandet av preskription bedömdes bidra till att säkerställa barns rättigheter i enlighet med bl.a. artikel 34 i barn- konventionen.69 Brottet köp av sexuell tjänst har inte förlängd preskriptionstid, även om det begås mot ett barn. Exempelvis kan bestämmelsen om köp av sexuell tjänst komma att tillämpas i stället för bestämmelsen om utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, om gärningen utförts mot ett barn, men gärningspersonen inte varit straffbart oakt- sam i fråga om barnets ålder. I sådant fall gäller inte förlängd pre- skriptionstid. Brottet kontakt för att träffa ett barn i sexuellt syfte har inte en förlängd preskriptionstid. När ett barn är målsägande eller vittne anpassas normalt hela det straffrättsliga förfarandet efter detta. I flera delar av finns s.k. barnahus, som samlar de aktörer som involveras vid utredningar främst om sexualbrott och misshandel mot barn. På barnahus arbetar polis, socialtjänst, barnläkare och barn- och ungdomspsykiatrin till- sammans. Lokalerna är anpassade för att barn ska trivas och alla som träffar barnen är speciellt utbildade för det. På barnahus finns även möjlighet att få krisstöd genom bl.a. barn-, och ungdomspsykiatrin.70 När den som hörs under en förundersökning är gäller särskilda bestämmelser. En vårdnadshavare ska vara närvarande vid förhöret, om det kan ske utan men för utredningen. ska underrättas om tid och plats för förhöret. Förhöret ska planeras så att det inte uppkommer fara för att barnet tar skada. Sär- skild varsamhet bör iakttas om förhöret rör sexuallivet. Det bör noga tillses att uppseende inte väcks kring förhöret. Förhöret får inte göras mer ingående än omständigheterna kräver. Det bör hållas av en per- son med särskild kompetens för uppgiften. Förhör får inte äga rum fler gånger än som är nödvändigt med hänsyn till utredningens art och barnets bästa. Vill barnet att förhörsledaren är av visst kön, ska det normalt godtas vid sexualmål. En målsägande som är ska alltid anses ha ett särskilt skyddsbehov. Polisen ska därför så 2004/05:45 s. 122 och s. 47. 70Läs mer om verksamheten på barnahus på t.ex. Barnahus hemsida . Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp snart det är möjligt göra en bedömning av barnets behov av särskilda skyddsåtgärder. (Se 23 kap. 10 § RB samt 5 b, 13 f och 15–19 §§ FUK.) Barn hörs normalt inte i domstol (36 kap. 4 § RB). I stället tar rätten del av barnets utsaga genom videouppspelningar av polisförhör, som t.ex. kan ha spelats in vid ett barnahus. Förhör med den som är får hållas inom stängda dörrar. När det gäller sexualbrott (eller barnpornografibrott) får en i princip hel för- handling hållas inom stängda dörrar. För sådana mål gäller även sär- skilda sekretessregler. (Se 5 kap. 1 § och 35 kap. 12 § OSL.) Ur ett rent brottsofferperspektiv kan en effektiv och snabb lag- föring av en förövare utgöra en del av rehabiliteringsprocessen. En förundersökning ska därför bedrivas särskilt skyndsamt om mål- säganden är och brottet riktats mot målsägandens liv, hälsa, frihet eller frid (2 a § FUK). Denna bestämmelse om skyndsam handläggning tillämpas således för sexualbrott mot barn. I vissa fall ska en särskild företrädare, som ställföreträdare i stället för ett barns vårdnadshavare, ta till vara barnets rätt under förundersökningen och i efterföljande rättegång (se lagen, 1999:997, om särskild företrädare för barn). Läs mer om det processuella förfarandet vid sexualbrott mot barn under kapitlet om artikel 3. Socialt skydd och stöd ska verka för att barn växer upp under trygga och goda förhållanden. Det finns en skyldighet för polisen, hälso- och sjukvården, förskolan, skolan och fritidshemmet, att samverka med kring barn som far illa eller riskerar att fara illa. (Se 5 kap. 1 och 1 a § SoL, 6 § polislagen, 1984:387, 5 kap. 8 § HSL och 29 kap. 13 § skollagen, 2010:800.) Vidare finns det en anmälnings- skyldighet för bl.a. , myndigheter inom hälso- och sjukvården och myndigheter vars verksamhet berör unga (14 kap. 1 § SoL). Om ett barn far illa kan stöd ges genom både socialtjänst- lagen och LVU. I förarbetena till LVU nämns särskilt att ett om- händertagande kan bli tillämpligt om en förälder utnyttjar barnet sexuellt eller om barnet utnyttjas i pornografiskt syfte.71 1989/90:28 s. 107. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp Det sociala skyddet är närmare beskrivet i andra kapitel, främst det om artikel 19. När det gäller rehabilitering och stöd till den som utsatts för brott, se kapitlet om artikel 39. Inom vissa verksamheter som särskilt rör barn gäller det ett krav på registerkontroll för den som ska anställas. Kravet infördes för att skydda barn mot övergrepp av vuxna.72 I 2 kap. 31–33 §§ skollagen anges att den som erbjuds en anställning inom bl.a. förskolan, fri- tidshemmet, och ska lämna ett utdrag ur belastnings- registret. Den som inte lämnar ett sådant registerutdrag får inte an- ställas. Utdraget ska vara högst gammalt. Liknande regler finns i lagen (2007:171) om registerkontroll av personal vid vissa boenden som tar emot barn och i lagen (2010:479) om registerkontroll av per- sonal som utför vissa insatser åt barn med funktionshinder. 37.2.2Prostitution eller annan olaglig sexuell verksamhet (artikel 34 [b]) Prostitution har av lagstiftaren bedömts vara en icke önskvärd sam- hällsföreteelse och att det är en viktig samhällsangelägenhet att pro- stitution bekämpas.73 Ett generellt förbud mot att köpa sexuella tjänster infördes . har samhället och kanalerna för prostitution förändrats. Internet utgör t.ex. en alltmer dominerande kanal för prostitutionskontakter, i synnerhet för barn. genomfördes en undersökning på uppdrag av Stiftelsen männa . Den visade att en stor andel, knappt hälften, av de barn som medverkade (gymnasieelever i årskurs 3) hade kommit i kontakt med sexköpare via internet. Av rapporten framgår även att barn som utnyttjas i prostitution ofta har problem med psykisk ohälsa.74 Andra studier visar att av barnen mellan 15 och 1999/2000:123 s. 18. 1997/98:55 s. 104. 74Svedin (red) m.fl., Unga sex och internet- i en föränderlig värld (2015), s. 35, 38, 42. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp som är intagna på särskilda ungdomshem fått ersätt- ning i utbyte mot sex.75 I föregående avsnitt beskrivs den straffrättsliga regleringen kring sexual- brotten mot barn. Regleringen gäller självklart även för det fall den sexuella gärningen begås inom ramen för prostitution eller annan olaglig sexuell verksamhet. Här nedan redogörs för de ytterligare skydds- bestämmelser inom straffrätten som särskilt berör prostitution. Utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling I är det förbjudet att köpa sexuella tjänster. Brottet utnytt- jande av barn genom köp av sexuell handling (6 kap. 9 § BrB) infördes i i samband med reformering av 6 kap. BrB.76 Syftet var att förstärka skyddet för barn och framför allt att skydda barn från att dras in i prostitution.77 Brottet innebär att gäringsper- sonen förmår ett barn att mot ersättning företa eller tåla en sexuell handling. Bestämmelsen tar i första hand sikte på köp av sexuella hand- lingar av barn mellan , eftersom andra brott i första hand blir aktuella för barn som är yngre. Rekvisitet att förmå ett barn att företa eller tåla en sexuell hand- ling behöver inte handla om rena prostitutionsförhållanden. Även köp av sexuella handlingar som sker under andra förhållanden om- fattas. Ersättningen behöver inte vara i form av pengar utan kan lika gärna vara t.ex. kläder eller smycken.78 Liksom för andra sexualbrott krävs det inte att gärningspersonen har haft uppsåt till att personen är ; det räcker med oakt- samhet (6 kap. 13 § BrB). Har personen inte heller varit oaktsam kan gärningspersonen i stället dömas för köp av sexuell tjänst (6 kap. 11 § BrB), eftersom det även är olagligt att köpa sexuella tjänster av vuxna. 75Statens Institutionsstyrelse, Ungdomar intagna på SIS särskilda ungdomshem 2017, En tabellsammanställning av ADAD inskrivningsintervju (2018) s. 49. 1189 ungdomar in på . Intervjuer med 791 av dem ingår i rapporten. Av dessa var 611 sexuellt aktiva. Resultatet om bygger på en intervju med dem. 76Då hette brottet köp av sexuell handling av barn. 2004/05:45 s. 92 och 147. 2004/05:45 s. 148. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp har av barnrättskommittén kritiserats för att inte se till- räckligt allvarligt på bl.a. köp av sexuell handling av barn och för att påföljderna inte är proportionella. Vidare har kommittén uppmanat att ta bort kravet på dubbel straffbarhet för utlämning när ett sådant brott begås i utlandet.79 bytte brottet namn från köp av sexuell handling av barn till utnyttjande av barn genom köp av sexu- ell handling. höjdes maxstraffet från fängelse till . Det är inte bara olagligt att köpa sexuella tjänster. Även andra former av främjande och utnyttjande av prostitution är kriminaliserat genom brottet koppleri. För koppleri döms den som främjar eller på ett otill- börligt sätt ekonomiskt utnyttjar att en person har tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning (6 kap. 12 § BrB). Med uttrycket tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning avses prostitution.80 Koppleri- brottet syftar till att skydda människor i allmänhet från prostitution men även dem som utnyttjas i prostitution.81 Främjande av annans pro- stitution kan ske på många olika sätt. Det kan t.ex. ske genom att någon upplåter en lokal att användas för prostitution eller lämnar an- visningar till prostituerades adresser. Även psykisk påverkan på en person varigenom denne beslutar sig för att prostituera sig eller fort- sätta att prostituera sig kan utgöra ett främjande. För straffbarhet krävs inte att gärningspersonens åtgärd i det enskilda fallet lett till att en annan person har haft prostitutionskontakter. Om övriga förutsätt- ningar är uppfyllda är det tillräckligt att gärningspersonen genom sin handling har skapat en möjlighet eller underlättat för den andra perso- nen att ha tillfälliga sexuella förbindelser mot ersättning, t.ex. genom vakthållning eller transport.82 79CRC/C/SWE/CO/5 p. 2004/05:45 s. 108. 2004/05:45 s. 129. 2004/05:45 s. 108. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp Om någon rekryterar, transporterar, överför, inhyser eller tar emot ett barn i syfte att barnet ska exploateras för sexuella ändamål utgör det människohandel (4 kap. 1 a § BrB). Läs mer om brottet i kapitlet om artikel 35. Samtliga av brotten som beskrivits i detta avsnitt är straffbara som försöksbrott (4 kap. 10 § och 6 kap. 15 § BrB). Medverkan är straff- bart i enlighet med bestämmelserna i 23 kap. 4 § BrB. Bestämmelser om svensk domsrätt m.m. är beskrivna i avsnittet ovan om olagliga sexuella handlingar. Samtliga av brotten som beskrivs i detta avsnitt, med undantag för köp av sexuell tjänst, omfattas av undantaget från kravet på dubbel straffbarhet, om brottet begås mot ett barn (2 kap. 2 § BrB). Liksom för vissa andra sexualbrott gäller en förlängd preskriptions- tid för utnyttjande av barn genom köp av sexuell handling, koppleri och grovt koppleri. Preskriptionstiden för dessa brott börjar först löpa den dag målsäganden fyller eller skulle ha fyllt . (Se 35 kap. 4 § BrB.) Socialt skydd och stöd Det sociala skyddet och stödet för ett barn som utnyttjas sexuellt har till viss del beskrivits i det föregående avsnittet om sexuella övergrepp. Därutöver kan särskilt nämnas att en socialnämnd ska, tillsammans med samhällsorgan, organisationer och andra som berörs, uppmärk- samma och verka för att barn och unga inte vistas i miljöer som är skad- liga för dem (5 kap. 1 § SoL). Vidare har prostitution och uppträdan- Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp den på sexklubbar bedömts vara sådana socialt nedbrytande beteenden som kan motivera att ett barn omhändertas enligt LVU.83 Ett barn som säljer sexuella tjänster får tas om hand av polis för att genom dennes försorg skyndsamt överlämnas till sina föräldrar eller någon annan vårdnadshavare eller till socialnämnden (12 § polislagen, 1984:387). Läs även om bestämmelserna i arbetsmiljölagen och ordnings- lagen i avsnittet nedan. När det gäller rehabilitering och stöd till den som utsatts för brott, se kapitlet om artikel 39. 37.2.3Pornografiska föreställningar och pornografiskt material (artikel 34 [c]) Internet är det i särklass vanligaste medlet för distribution och annan befattning med barnpornografiska bilder. Den tekniska ut- vecklingen skapar nya förutsättningar för barnpornografibrott, exem- pelvis kan övergrepp som filmas spridas till andra som de begås. Det bidrar till att fler barn utsätts för sexuella övergrepp och möjligen också för allt grövre övergrepp.84 Enligt en rapport från polismyndigheten är it-relaterade sexuella övergrepp mot barn en all- varlig och omfattande brottslighet som sker organiserat.85 Därtill har Europol rapporterat om en ökande trend med att material med sexu- ella övergrepp mot barn produceras för ekonomisk vinning.86 För ett barn innebär det en kränkning i sig att ett sexuellt över- grepp dokumenteras. Även dokumentation av sexuella handlingar som inte utgör ett brott kan skada barnet. I studien – Natio- nellt , har barns erfarenheter av sexuella övergrepp på nätet undersökts. De barn som rapporterade att de blivit utsatta för sexuella övergrepp som dokumenterats visade sig ha betydande sämre hälsa än andra barn (inkluderat även dem som utsatts för sexuella övergrepp som inte fotograferats eller filmats). De som visste att filmer/bilder spritts mådde sämre än dem som svarade att mate- rialet inte var spritt.87 1989/90:28 s. 66 och 109. 84Ds 2018:23 s. 53 och 54. 85Polismyndigheten, Polisens rapport om allvarlig och organiserad brottslighet (2017) s. 13. 86EUROPOL, Serious and Organised Crime Threat Assessment: Crime in the age of technology (2017) s. 31. 87Jonsson m.fl., Barn som utsätts för sexuella övergrepp på nätet, Stiftelsen och Barnafrid (2017) s. 51. Se även rapporten del av verkligheten från Stiftelsen (2017) som är en sammanfattning av tre olika rapporter, bl.a. den ovan nämnda. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp Från den yttrande- och informationsfrihet som garanteras i grund- lagarna om tryckfrihet och yttrandefrihet, har undantagits pornogra- fiska bilder av barn. Enligt 1 kap. 14 § TF respektive 1 kap. 21 § YGL är dessa lagar inte tillämpliga på pornografiska bilder av personer vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller som är . (Se även kapitlet om artikel 13 om rätten till yttrande- och informations- frihet.) I finns det bestämmelser som ska förhindra att ett barn deltar i pornografiska föreställningar och pornografiskt material. De sexualbrott som beskrivits i tidigare bestämmelser kan naturligtvis bli tillämpliga även inom ramen för t.ex. produktion av barnporno- grafi. Nedan redogörs för de bestämmelser som mer specifik hänför sig till att ett barn utnyttjas i barnpornografi, för sexuell posering eller för kränkande fotografering. Genom barnpornografibrottet straffbeläggs, med några få undantag, all befattning med material som innehåller barn i pornografisk bild (se 16 kap. 10 a § BrB). Det innebär att allt från framställning av barn- pornografiska bilder till innehav och betraktande av sådana bilder är kriminaliserat. Det är således förbjudet att: –skildra barn i pornografisk bild –sprida, överlåta, upplåta, förevisa eller på annat sätt göra en sådan bild tillgänglig för annan –förvärva eller bjuda ut sådan bild –förmedla kontakt mellan säljare och köpare av sådana bilder eller vidta någon annan liknande åtgärd som syftar till att främja han- deln med sådana bilder –inneha eller betrakta en sådan bild som man berett sig tillgång till –och förvärv av barnpornografiska bilder. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp Barnpornografibrottet inkluderar även bilder som föreställer fiktiva barn och bilder av verkliga barn där det inte finns något bakomlig- gande sexualbrott. Medan sexualbrotten i 6 kap. BrB främst tar sikte på att skydda den som utsätts för brottet har barnpornografibrottet dubbla skydds- intressen. Brottet syftar till att skydda både ett avbildat barn och barn i allmänhet från att kränkas. Brottet tar främst sikte på den kränkning av det avbildade barnet som kan uppstå till följd av att bilden betraktas eller riskerar att betraktas. Denna kränkning är alltså skild från det dokumenterade sexualbrottet. Varje förevisning av en bild kan dess- utom innebära ytterligare en kränkning av barnet.88 Som ovan nämnts kan även den som betraktar barnpornografi dömas för brott. Bestämmelsen tar främst sikte på att någon söker upp barnpornografiskt material på internet. När förbudet mot be- traktande infördes godtogs risken för att förbudet kunde innebära en begränsning av informationsfriheten i regeringsformen. Skyddet för barn ansågs vara ett sådant särskilt viktigt skäl som tillåter en sådan begränsning.89 (Se även kapitlet om artikel 13 om rätten till yttrande- och informationsfrihet.) Vidare är det straffbart att av oaktsamhet sprida barnpornogra- fiska bilder, om spridningen skett i yrkesmässig verksamhet eller annars i förvärvssyfte (16 kap. 10 a § femte stycket BrB). gäller att den som skildrar ett barn i porno- grafisk bild kan straffas för barnpornografibrott även om han eller hon inte haft uppsåt till men varit oaktsam beträffande omständigheten att den som skildras är . höjdes minimistraffet för grovt barnpornografibrott. (Se 16 kap. 10 a § fjärde stycket BrB.) Läs mer om kravet på oaktsamhet nedan. Skildringar av barn i pornografisk bild får inte föras in i eller ut ur , enligt lagen (1998:1443) om förbud mot införsel och utförsel av barnpornografi. Om så ändå sker kan det utgöra smuggling eller annat brott enligt lagen (2000:1225) om straff för smuggling. har uppmanat att kriminalisera alla former av barnpornografi som anges i protokollet om försäljning av barn, barnprostitution och barnpornografi.90 1997/98:43 s. 56. 1997/98:43 s. 83–87 och 2009/10:70 s. 22–28. 90CRC/C/SWE/CO/05 p. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp Brottsoffers ålder vid barnpornografibrott Med barn avses i bestämmelsen om barnpornografibrott en person vars pubertetsutveckling inte är fullbordad eller som är (16 kap. 10 a § BrB). Artonårsgränsen gäller enbart i skildringsfallen. För övriga gärningsformer (sprider, innehar m.m.) krävs det för straff- barhet att det av bilden och omständigheterna kring den framgår att den avbildade personen är . Frågan om det ska vara en bestämd 18-årsgräns, dvs. att skild- ringar av alla personer , oavsett pubertetsutveckling, ska omfattas av bestämmelsen, har diskuterats , bl.a. in- för att skulle godkänna , inför att en defi- nition av begreppet barn i barnpornografibrottets mening infördes 1999 och när denna definition justerades enligt de ändringar som trädde 2011. gjor- des överväganden i förhållande till barnkonventionen.91 I förarbetena till den nuvarande lydelsen av definitionen av barn i 16 kap. 10 a § BrB angavs bl.a. att en person vars pubertetsutveckling är avslutad men som ännu inte fyllt tillfogas en lika allvarlig integritetskränkning av att skildras i pornografisk bild som den som är mindre kroppsligt utvecklad och i samma ålder. Enligt regeringen kunde man utgå ifrån att den förre är lika dåligt som den senare när det gäller att överblicka konsekvenserna av sin medverkan i sådana sammanhang. Ambitionen borde därför, enligt vad som anges i pro- positionen, vara att barnpornografibrottet såvitt möjligt ska omfatta alla unga människor som befinner sig i en utveckling som motiverar lagens särskilda skydd på detta område. En utgångspunkt vid lagstift- ningsarbetet var därför att även befattning med bilder av fullt puber- tetsutvecklade personer ska anses vara ett i sig straffvärt förfarande. Trots detta ansåg regeringen inte att det borde införas en bestämd artonårsgräns för barnpornografibrottet, förutom när det gäller skildring. Som skäl för detta angavs legalitets- och effektivi- tetsskäl. Enligt regeringen skulle det, med en sådan utformning av straffbestämmelsen, bli i princip omöjligt för den som t.ex. sprider eller innehar en pornografisk bild av en fullt pubertetsutvecklad per- son att avgöra om bilden är förbjuden eller inte. Vidare skulle myn- digheterna inte ha någon möjlighet att ingripa i andra fall än där det helt klart rör sig om barnpornografi och skulle leda till att myndig- 1989/90:107 s. 78 och 79. Artikel 34 – skydd mot sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp heterna i vissa fall skulle behöva identifiera barnet. Det skulle också vara svårt att motbevisa invändningar om att gärningspersonen trodde att barnet var eller äldre. Regeringen anförde också att det skulle kunna bli avgränsningsproblem mot sådan laglig vuxenpornografi som kan omfattas av regleringen i tryckfrihetsförordningen och yttrande- frihetsgrundlagen.92 Nästan all befattning med barnpornografiskt material är kriminali- serad. Några få undantag finns dock (16 kap. 10 b § BrB). En gärning utgör inte brott om gärningen med hänsyn till omstän- digheterna är försvarlig. Detta undantag avser primärt att träffa sådana innehav som kan vara nödvändiga för nyhetsförmedling, forskning och opinionsbildning.