sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — Givet detta anser utredningen, i likhet med2012-års Innovations- stödsutredning att det fokus som historiskt sett i lagts vid lärarundantaget såsom det definieras enligt lag, på ett fel- aktigt sätt har riktat uppmärksamheten mot patenterbara forsk- ningsresultat. 14Se till exempel SOU 1992:7 Kompetensutveckling en nationell strategi och SOU 1998:128 Samverkan mellan universitet och samhället i övrigt. 15Se till exempel SOU 1992:7 och 1998:128. Denna kategori forskningsresultat torde utgöra en bråkdel av den samlade volymen vid högskolorna framkomna idéer och presente- rade forskningsresultat – konferensbidrag, forskarrapporter, avhand- lingar, ansökningar, artiklar, projektredovisningar och faktiska konstruk- tioner såsom demonstratorer eller utvecklingsarbeten rörande tekniska konstruktioner eller mjukvarulösningar. För denna dominerande volym av forskningsbaserad kunskap – ej patenterbara forskningsresultat, litterära eller konstnärliga verk eller till dem närstående rättigheter såsom upprättade databaser eller fotografiska bilder – finns det vid högskolorna inte någon utvecklad förmåga att hantera i ett strategiskt perspektiv. De rättsliga konsekvenserna är inte genomlysta och särskilt de mindre högskolorna har endast tillgång till partiellt juridiskt stöd.16 Utredningen har därför i sitt arbete valt att utgå från att lärar- undantaget har ett bredare tillämpningsområde än som aves i lagen om arbetstagares uppfinningar. Detta betyder dock inte att utred- ningen tagit ställning till en exakt definition av vilka rättigheter lärar- undantaget i sig omfattar. Som nämnts i betänkandets kapitel 2, har också utredningen valt att inte analysera eller att lämna förslag vad gäller det så kallade lärarundantaget. 3.2Sverige är en av världens mest innovativa ekonomier – men stora regionala skillnader finns Under de 100 åren gjorde resan från att vara ett av fattigare länder till att vara ett av de rikaste. och fram till gick vi från att vara ett utvandrar- land till att bli ett land som tar emot flyktingar och invandrare från hela världen.17 Denna ekonomiska förvandling går att härleda till- baka till många olika faktorer, där tekniska innovationer och jord- brukets effektivisering (delvis tack vare skiftesreformer) anses ha spelat en viktig roll. Den svenska ekonomiska historien visar vidare på många kunskapsintensiva företag som uppstått och utvecklats i samverkan mellan näringsliv, akademi och offentliga beställare.18 är en av världens mest komplexa och innovativa ekonomier. Landet rankas högt i olika internationella rankningar 16SoU 2012:41, s. 97. 17Ekonomifakta: Det har blivit bättre – under , hemsidan besöktes den 16 sep- tember 2020: . 18Lars (1996). Ekonomiska Historia, 1 upplagan, , Tiden , s. 469 ff. inom innovation (exempelvis Bloomberg innovation index och EU Innovation Scoreboard). har också, jämfört med andra EU- länder, bland annat uppvisat posi- tiv utveckling vad gäller ekonomisk tillväxt och minskad klimat- påverkan.19 I kommande avsnitt ges en bild av hur FoU-landskapet i ser ut. Bilden är att FoU är mest omfattande i landets storstads- regioner och att det också är där som näringslivet är starkast. Detta är viktigt att ha med som bakgrund när landets olika innovations- stödjande strukturer redovisas och analyseras. 3.2.1FoU uppdelat på olika aktörer är ett av de länder som investerar högst andel av brutto- nationalprodukten (BNP) i FoU. Endast och lägger en högre andel av BNP på FoU.20 Totalt utgör svensk FoU av BNP (), vilket motsvarar . är därmed ett av få länder som överskrider det mål på som EU har satt upp i strategin. –2017, ökade svensk forskning och utveckling både i reella tal och som andel av BNP. –ökade främst den privata sektorns investeringar i forskning och utveckling, totalt med . Den privata sektorn står för av investeringarna i FoU i landet och universiteten och högskolorna för cirka en fjärde- del. Den privata sektorns andel av forskningen är högre i jämfört med EU:s 28 medlemsländer, men ungefär på samma nivå som för hela . I grafen nedan återfinns utgifter för FoU i perioden –2017, exklusive finansiering av avtal om läkar- utbildning och forskning (s.k. ALF-medel). På den primära y-axeln återfinns summa investerad i FoU i (mnkr). Den sekundära y-axeln visar FoU som andel av BNP. Där kan utläsas att 19Eurostat 2020 (): Real GDP growth rate – volume – Percentage change on previous year, European Environ- ment Agency (): EEA greenhouse gas – data viewer /data-and-maps/ data/data-viewers/greenhouse-gases-viewer; M. , S. Anokhin, E. Autio, O. Ejermo, N. , H. , M. Savin, J. och H. Ylienpää: Det innovativa – som kunskapsnation i en internationell kontext, , 2013. 20OECD (): Research and Development Statistics: /innovation/inno/ researchanddevelopmentstatisticsrds.htm. andelen var stabil åren 2007–2015 (med undantag 2009). ökade andelen FoU i förhållande till BNP från 3,25 till 3,40 procent.21 Figur 3.1 Utgifter för egen FoU efter sektor, 2007–2017, priser, mnkr Källa: SCB: Statistikdatabasen för egen FoU-verksamhet i fasta priser, mnkr efter sektor . Högskolornas intäkter uppgår till Det finns 31 statliga universitet och högskolor, varav 4 är konst- närliga högskolor. Universiteten och högskolorna är myndigheter som hör till ansvarsområde, förutom SLU som hör till ansvarsområde. Utöver de statliga universiteten och högskolorna finns ett femtontal enskilda utbildningssamordnare (en förteckning över samtliga utbildnings- samordnare finns i betänkandets bilaga 2).22 Högskolornas totala intäkter perioden –2018 återfinns i dia- grammet nedan. Det totala intäkterna för svenska högskolor uppgick till . Verksamhetsområdet ”Forskning och utbildning på forskarnivå” var det i största verksamhetsområdet 21Statistiska Centralbyrån (): /hitta-statistik/statistik-efter-amne/ utbildning-och-forskning/forskning/forskning-och-utveckling-i-sverige/pong/tabell-och- diagram/internationella-jamforelser/andelen-fou-utford-inom-olika-sektorer/. 22SOU 2019:6, s. 85. (41,) och det nästa största var ”Utbildning på grundnivå och avancerad nivå” (28,). Tillsammans stod dessa två verksamhetsområden för av högskolor- nas totala intäkter. Figur 3.2 Totala intäkter svenska högskolor 2018 uppdelat på verksamhetsområde (miljarder kronor) Utbildning på grundnivå och är landets största högskola ”forskning och utbildning på forskarnivå” visar på en hög koncentration av medel. är landets största hög- skola, följt av och . Landets tre största högskolor står för av de totala intäk- terna. De tio största högskolorna står för av intäkterna för forskning och utbildning på forskarnivå. Fördelning av intäkter, forskning och utbildning på forskarnivå Summa forskning och utbildning på forskarnivå (Tkr) Källa: statistikdatabas. Basanslagen står för mer än tredjedel av högskolornas intäkter Som tabell 3.3 över intäkter till forskning och utbildning på forskar- nivå nedan visar står basanslagen (av regeringen till högskolorna till- delade statsanslag) till högskolorna för eller 36procent av de totala intäkterna (). Det statliga forsknings- finansiärerna hanterar av högskolornas totala intäk- ter. Av de statliga finansiärerna är största forskningsfinansierande myndighet räknat i förmedlade FoU-medel (5,betalades ut ), följt av Verket för inno- vationssystem (), för miljö, areella näringar och samhällsbyggande (Formas) och för hälsa, arbets- liv och välfärd (Forte). 770miljoner kronor till landets högskolor för forskning och innovation på energiområdet. Det största forskningsrådet är som står för cirka 12procent av högskolornas intäkter för forskning och utbildning på forskarnivå.23 arbetar med finansiering av forsk- ning, som forskningspolitisk rådgivare åt regeringen, finansierar 23Vetenskapsrådet (): . 23SOU 2019:6, s. 85. forskningsinfrastruktur samt arbetar med forskningskommunikation. har traditionellt verkat främst inom grundforskning och verkar inom hela det vetenskapliga fältet.24 De två andra statliga forskningsråden är Formas och Forte.25 Formas lyder under Miljö- departementet och ska arbeta med behovsmotiverad forskning för hållbar utveckling inom miljö, areella näringar och samhällsbygg- ande. Forte lyder under och finansierar forsk- ning för människors hälsa, arbetsliv och välfärd. Tabell 3.2 Intäkter forskning och utbildning på forskarnivå vid svenska högskolor Värde (Tkr) Organisationer utan vinstsyfte i Ersättning för klinisk forskning EU:s ramprogram exkl. ERC Organisationer utan vinstsyfte i utlandet Statliga myndigheter exkl. universitet och högskolor Källa: statistikdatabas. *får till skillnad från övriga statliga lärosäten ett samlat ramanslag som själv fördelar till utbildning respektive forskning. Uppgifterna om intäkter per verksam - hetsområde i den ekonomiska statistiken bygger på redovisning av denna fördelning . 24Förordning (2009:975) med instruktion för . 25Förordning (2009:1024) med instruktion för för miljö, areella näringar och samhällsbyggande samt Förordning (2007:1431) med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd. 26Landets landsting har bytt beteckning och kallas nu regioner. 3.2.2Investeringar i FoU sker huvudsakligen i storstadsregionerna Knappt tre fjärdedelar av landets utgifter för FoU sker i länen , och . Läggs och län till, så motsvarar det av landets utgifter för FoU. Tabell 3.3 Totala utgifter för FoU-verksamhet 2017 i mnkr 3.2.3Näringslivets roll i FoU och innovationslandskapet Av näringslivets investeringar inom FoU står varuproducerande företag för . Med är ”transportmedels- industrin” (SNI 29–30) den bransch som investerar mest i FoU. Andra forskningsintensiva branscher är ”Informations- och kom- munikationsföretag” (SNI 58–63) , samt industri för metallvaror utom maskiner och apparater; industri för datorer, elektronikvaror, optik, elapparatur och andra maskiner och apparater” (SNI 25–28) med 14,2 procent.27 Av kartläggningen ”FoU-listan” som genomförs av magasinet ”” framgår att det finns ungefär 45 000 anställda på de 38 mest forskningsintensiva företagen i (). De fem företag som har flest FoU- anställda (, , , och ) har tillsammans cirka 26 300 anställda inom FoU.28 Som framgår i tidigare avsnitt är det län inom vilket det finns störst utgifter för FoU. Det är också det län som har starkast näringsliv och ekonomisk tillväxt. av landets nya företag grundades i länet. Med 14,4 nya företag per 1 000 invånare är det län som har i särklass högst andel nygrundade företag per capita och högst förnyelsetal (nygrun- dade företag i jämförelse med företagspopulationen). Enligt SCB är det även som har i särklass högst bruttoregional- produkt per capita (657 tkr jämfört med riksgenomsnittet på 475 tkr). 27SCB Statistikdatabasen (): /pxweb/sv/ssd/ STARTUFUF0301UF0301F/UF0302SNI07T01/table/tableViewLayout1/. och P. Ottsjö: Kartläggning: Här är teknikföretagen som satsar mest på FoU i , /innovation/kartlaggning-har-ar-teknikforetagen-som-satsar-mest- pa-fou-i-sverige-6963610 (sidan besökt ). Antal nystartade företag 2018 *Antal nystartade företag per 1 000 invånare 16–föregående år (etableringsfrekvens). **Antal nystartade företag per 100 befintliga företag föregående år (förnyelsetal) . Källa: Tillväxtanalys. 3.3Det finns en stor variation av aktörer som arbetar med innovation och nyttiggörande Det ingår, som tidigare anförts, i högskolors uppgift att samverka med det omgivande samhället och informera om sin verksamhet, samt verka för att forskningsresultat tillkomna vid högskolan kom- mer till nytta. När skrivningen om nyttiggörande av forskningresultat infördes, framfördes av regeringen att ”det är viktigt att det står klart att detta är en viktig uppgift för universitet och högskolor. Även denna uppgift ska, enligt regeringens mening, utgöra en integrerad del av högskolans samlade uppgift”.29 Arbetet med nyttiggörande av resultat från forskningsverksamhet vid högskolan är således en inte- grerad del av verksamheten. Inom landets högskolor bedrivs utbildning och forskning som leder till att en mängd nya idéer skapas. En typisk process för nyttig- görande av forskningsresultat vid landets högskolor är att en idé går via ett innovationskontor och utgör grund för ett nygrundat företag. Det högskolenära stödstrukturen för nyttiggörande och möjlig innovation av forskningsresultat består, utöver basen i det grund- läggande administrativa stödet vid högskolan, typiskt sett av fyra olika typer av stödfunktioner; innovationskontor, holdingbolag, inkubatorer och teknikparker (kallas även science park). Som fram- går i följande avsnitt är innovationsstödssystemet vid landets hög- skolor heterogent. Figur 3.3 Överblick av det högskolenära stödsystemet Källa: Utredningens egen bearbetning som tagits fram i samarbete med referensgrupp I. I figuren återfinns antal idéer som uppstår på en högskola bland studenter, forskare och övrig personal på y-axeln. På x-axeln utvisas utvecklingen av idéer . Noterbart är att endast en liten andel 29Prop 2008/09:50, s. 117 f. av de idéer som uppstår vid en högskola faktiskt resulterar i nya lösningar. Vid flera av landets högskolor finns det stödfunktioner för idé- bärare inom högskolorna, där innovationskontor är en servicefunk- tion med uppgift att öka nyttiggörande av forskning. En idé som vidareutvecklas kan utgöra grund för företagsbildning, och högsko- lornas holdingbolag kan då gå in med ägarkapital eller välja att förvärva immateriella rättigheter från en forskare eller student och utveckla idén själva. Holdingbolagen kan också bedriva annan verk- samhet för att utveckla resultat från forskning vid högskolan på affärsmässig grund. som grundas av anställda eller studenter vid en högskola kan sedan utvecklas i en inkubator. En inkubator är en organisation som har till syfte att stödja ett nystartat företag väg till lönsamhet. I anslutning till flera högskolor finns det också så kallade teknikparker eller science parks. Dessa utgör en fysisk plats för (ofta högteknologiska) företag och har till syfte att skapa samverkan mellan akademi och näringsliv. Utanför högskolorna finns det olika stödstrukturer för företagsutveckling. Här finns det en uppsjö av olika aktörer som erbjuder olika stöd i olika faser och för olika branscher. 3.3.1Det finns 13 innovationskontor vid landets högskolor Genom forskningsproposition infördes en funktion med uppgift att öka det kommersiella nyttiggörandet av forsknings- resultat. Servicefunktionen påbörjades och fick då namnet innovationskontor. I den första omgången grundades åtta innova- tionskontor.30 upprättades ytterligare fyra innovations- kontor och tillkom . finns det totalt 13 innovationskontor och som tabellen nedan visar finns det därför högskolor som saknar eget innovations- kontor. De högskolor som saknar egna innovationskontor förväntas i flera fall kunna nyttja närliggande högskolors innovationskontor, däribland som ska använda inno- vationskontor eller som ska använda innova- tionskontoret vid . Vid sidan av tek- niska högskola, som har ett eget innovationskontor och Handels- 30Prop 2008/09:50, s. 117 f. högskolan i samt , som har till- gång till innovationskontor vid andra högskolor, saknar högskolor med enskild huvudman uttrycklig tillgång till innovationskontor. Innovationskontor Väst: Högskolan Tekniska Högskola och Högskolan universitet, Linnéuniversitetet samt Arbetar med högskolorna i och i Källa: Rapport 2019:13. Bakgrunden till inrättandet av innovationskontoren var att reger- ingen gjorde bedömningen att relativt få produkter och företag, sett ur ett internationellt perspektiv, uppkom direkt ur en akademisk miljö. Regeringen menade därför att alla lärosäten bör ges goda förutsättningar att verka för att forsknings- resultat tillkomna vid högskolan kommer till nytta, antingen genom en egen funktion eller genom avtalade samarbeten med andra. Innovationskontorens placering bestämdes av den forskning som bedrevs på högskolorna inom framför allt medicin eller teknik, samt på underlag som presenterades i rapporten för en effek- tivare holdingbolagsstruktur (U2006/8271/UH). Det antogs i propo- sitionen att medicin och teknik skulle vara de forskningsområden inom vilka förutsättningarna för kommersialisering av forsknings- resultat var störst. I möten med innovationskontoren och högskolor har det fram- kommit att kontorens funktion har ändrats under sin existens. Efter att ha mött merparten av landets högskolor har utredningen intrycket att de har tagit till sig den beskrivning som uttrycks i den senaste forskningspropositionen: Innovationskontoren ska verka för nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap och riktar sig till forskare, studenter och andra anställda vid lärosätena. Nyttiggörande av forskningsbaserad kunskap inkluderar bland annat kommersialisering, sociala innovationer och socialt entre- prenörskap, hantering av immateriella rättigheter och samverkan av olika slag. Olika modeller för nyttiggörande Högskolorna har valt olika organisatoriska lösningar vad gäller pla- ceringen av innovationskontoren. Det finns exempel på högskolor som valt att förlägga både innovationskontor, holdingbolag och in- kubator i ett externt bolag. Vid andra högskolor är innovations- kontoren en del av myndigheten högskolan. Enligt och finns det fyra olika modeller för hur ett innovationskontor (technology transfer office – TTO) kan organiseras.33 2008/09:50, s. 122. 2016/2017:50, s. 136. och M. : Forskningspolitik för en kunskapsberoende värld: samling för samverkan, VR 2019:13, s. 29 ff. Olika modeller för nyttiggörande vid högskolor Källa: A-C. och M. : ”Forskningspolitik för en kunskapsberoende värld: samling för samverkan”, VR 2019:13. * Grants office: Kontoret för extern finansiering, IK: Innovationskontor och Holding: Holdingbolag. Integrerad modell: Att innovationskontor och holdingbolag är en del av myndigheten och att de arbetar nära kontoret för extern forskningsfinansiering (grants office). Det finns ingen svensk högskola som har holdingbolaget som en del av myndigheten. En anledning till att modellen inte används i är att högskolor inte får bedriva vinstdrivande verksamhet. Spridd TTO: Att Innovationskontoret är en del av myndigheten och att holdingbolag, inkubator samt teknikpark är fristående organisationer. Det finns flera exempel på blandformer i , där till exempel är externt som inkubatorn och innovationskontoret är en del av myndigheten. del av myndigheten och holdingbolaget och inkubatorn () drivs av samma bolag. Ett ytterligare exempel är där innovationskontor och grants office ligger internt i avdelningen Forskning och Utbildningsstöd. har ingen egen inkubator utan samarbetar främst med den regionala inkubatorn. 3.Intern TTO: Att innovationskontoret och holdingbolaget är i samma organisation som en del av högskolan. Till skillnad från den integrerade modellen finns det inget samarbete med grants office. I förekommer modellen endast på (möj- ligt tack vare högskolans organisationsform). 4.Extern TTO: Denna modell innebär att hela stödstrukturen med innovationskontor, holdingbolag och kontoret för extern finansi- ering helt ligger tillsammans i en organisation utanför högskolan. Denna modell används av , där KI Inno- vation är både innovationskontor och inkubator. KI Innovation är ett dotterbolag till som i sin tur förvaltas av institutet.34 Beroende på om innovationskontoret är placerat inom högskolan eller inom ett holdingbolag varierar anställningsvillkoren för anställda vid kontoren. De varierar också beroende på vid vilket holdingbolag verksamheten är knuten. 3.3.2Holdingbolagens verksamhet varierar över landet Genom holdingbolaget kan en högskola äga och utveckla de idéer som uppstår genom verksamheten. Holdingbolagen gör det möjligt för högskolorna att tillvarata de immateriella rättigheter som uppstår i samverkansprojekt med näringslivet eller i internationella projekt. I det senare ingår högskolorna ofta i stora konsortier där det för- handlas om de immateriella rättigheter som uppstår och ofta åtar sig högskolorna att verka för att uppkomna resultat kommersialiseras. Högskolorna kan även genom holdingbolagen bedriva annan verk- samhet på affärsmässig grund, såsom förmedla uppdragsutbildning, sälja konsulttjänster eller inneha viss forskningsinfrastruktur. och M. : Forskningspolitik för en kunskapsberoende värld: samling för samverkan, VR 2019:13, s. 29 ff. Vid beskrivningen av verksamheten inom holdingbolagen utgår utredningen från den terminologi som regeringen använt : projektbolag och tjänstebolag. I projektbolagen syftar verksamheten till att kommersialisera idéer som har sitt ursprung i verksamheten på högskolan och holdingbolagen förväntas sälja av dessa bolag . Projektbolagen kan typiskt sett som huvudägare ha en eller flera anställda vid högskolan, eller hög- skolan själv (utveckling av idé som ägs av högskolan). Tjänstebolagen kan bli föremål för försäljning, men det huvudsakliga motivet för att äga dem är att bedriva andra verksamheter inom ramen för bolags- ordningen, exempelvis innovationsstöd, uppdragsutbildning eller konsultbolag.35 Det finns 19 holdingbolag i finns det totalt 19 holdingbolag, varav 18 i vid högskolor med statlig huvudman (ett finns hos stiftelsehögskolan tek- niska högskola). Holdingbolagens organisation varierar kraftigt. En del av holdingbolagen bedriver verksamheten i moderbolaget medan andra har valt att lägga stora delar av verksamheten i dotterbolag. Fler högskolor har ansökt om att bilda holdingbolag Ansökningar om att få bilda holdingbolag har i närtid inkommit till regeringen från (), (2018) och Kungl. i (2016). Skälen till ansökningarna om att få holdingbolag, som anges i ansökningarna, inkluderar bland annat möjligheter att äga de immateriella rättigheter som uppstår i projekt som högskolan deltar i, en förbättrad möjlighet att finansiera ett långsiktigt samarbete med andra aktörer eller som redskap för att kunna spela en mer aktiv roll inom innovation kopplat till kreativa och kulturella näringar. MDH har i ett kompletterande underlag till utredningen särskilt utvecklat några nyttiggöranden som omöjlig- gjorts på grund av avsaknaden av holdingbolag: 35Riksrevisionen (2020:4): Holdingbolag vid lärosätena – brister i styrning och förvaltning, s. 13. deltar i och koordinerar flera stora EU-projekt. Ett villkor för att erhålla medel inom den Europeiska Unionens ram- forskningsprogram är långtgående åtaganden om att verka för kom- mersialisering av uppkomna resultat. Det är svårt för högskolor som inte kan agera genom egna holdingbolag att leva upp till dessa åtagande. Några konkreta exempel på sammanhang där holdingbolag hade med- fört en skillnad: MegaM@Rt2 är ett rätt stort projekt, koordinerat av MDH (https:// cordis.europa.eu/project/id/737494, ) som avslutades . Efter projektet går en del av partnerna in i en kommersiell fas, där MDH inte kan vara med, trots att forskare från MDH har bidragit med verktyg och trots att MDH haft en ledande roll i projektet. MDH kunde inte vara med och signera den överens- kommelse om exploatering och association som togs fram i konsortiet. Ett holdingbolag hade gjort detta möjligt, och låtit högskolan fortsätta att ha ett initiativ på en viktig marknad för forskning och utveckling. Salutogen är ett annat projekt, som ansökt om fas III i program för utmaningsdriven innovation (UDI) efter två framgångsrika faser. -understodd-av-teknik-genom-gladje-engagemang-och-nyfikenhet/ ) Fas III innebär stora kliv mot kommersialisering. MDHs roll som koordinator blir problematisk, när MDH inte kan ta en självklar roll också i en kommersialiseringsfas. Här hade också ett holdingbolag varit till hjälp. EU launches new €50 million pilot to develop skills and education across Europe, en utlysning som lanserades med anledning av Coronakrisen. MDH har flera utbildningar som riktar sig till yrkesverk- samma och som fungerar utmärkt som kompetensutveckling i den pågående krisen. En möjlighet med holdingbolag är att kunna finansiera företagens deltagande.