sou · H8B325 · 2020-04-28 00:00:00 — b)Nej? 37.Anser ni att Er organisation/tjänst skulle vinna på att försäljning enkelt skulle kunna integreras i andra aktörers tjänste-/produkt- utbud? 38.Ser ni konceptet MaaS som ett reellt alternativ att erbjuda via ert transportslag eller tjänst? 39.Ser ni några affärsmässiga- eller tekniska hinder att erbjuda ert transportslag eller tjänst via andra MaaS-aktörer? 40.Har ni själv ambitioner att bli en MaaS-aktör och/eller ta en roll i MaaS-ekosystemet? 41.Ser ni att konceptet MaaS potentiellt kan bidra till det över- gripande syftet om minskad klimatpåverkan? 42.Ser ni det som mest framgångsrikt för det övergripande syftet om begränsad klimatpåverkan att offentliga aktörer eller privata aktörer erbjuder MaaS-konceptet till marknaden? 43.Finns det behov av ytterligare offentliga och/eller privata insatser för att konceptet ska kunna genomföras i full skala? Ge exempel på vilka. 44.Andra inspel relaterat till MaaS? De som har fått enkäten företräder intresseorganisationer. Det övergripande syftet bakom utredarens uppdrag är att förenkla kollek- tivt resande för att möjliggöra överflyttning av resor till kollektiva färd- medel med begränsad klimatpåverkan. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela är ett medel för att nå syftet. Fråga angående det övergripande syftet. Fritt inspel relaterat till det övergripande syftet. En särskild utredare ska utreda vad som krävs för att införa ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik i hela , samt lämna förslag till hur ett sådant biljettsystem bör utformas, byggas upp, drivas och finan- sieras. 2.Anser ni att ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken skulle främja det övergripande syftet om minskad klimatpåverkan? 3.Anser ni att ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafiken skulle förbättra användarupplevelsen för resenärer? 4.Vilken typ av trafik anser ni bör ingå respektive avgränsas från ett nationellt biljettsystem? 5.Vilka generella förväntningar har ni på utredningen och dess syfte? b) Ekonomiska c) Juridiska d) Organisatoriska e) Opinionsmässiga 6.Vilka är de främsta farhågorna ni har gentemot utredningen och dess syfte? 7.Vilka hinder ser ni för att införa ett nationellt biljettsystem? b) Ekonomiska c) Juridiska d) Opinionsmässiga e) Annat 8.Vilka behov finns av statligt åtagande för kollektiva resor i som berör biljetter, försäljning, standarder, system eller annat som är relevant för utredningen? 9.Andra inspel relaterade till idén om ett nationellt biljettsystem? Kartlägga befintliga och pågående insatser inom kollektivtrafikområdet avseende biljetter och färdbevis. Kartlägga de pågående och planerade samarbetena som finns i , samt utreda hur ett nationellt biljettsystem kan ta tillvara på de befintliga biljettsamarbetena som finns och skapa ett enhetligt, harmoniserat system som fungerar i hela landet. Nationella och internationella samarbeten. 10.Vilka samarbeten anser ni att branschen borde ha gällande biljetter? 11.Andra inspel relaterade till samarbeten? En viktig utgångspunkt är det arbete som Samtrafiken utför i samverkan med branschen där de standarder som branschen gemensamt tagit fram, de så kallade Biljett och Betalstandarderna (BoB-standarderna) har en särställning. 12.Vilka tekniska aspekter anser ni viktigast att utredningen beaktar? 13.Andra inspel relaterade till tekniska förutsättningar? Analysera tillgängliga data kring vad olika resenärer anser underlättar och hindrar deras resande och vilka behov och hinder som transport- företagen upplever för att nå resenärerna med sina produkter. Samtrafiken arbetar också tillsammans med branschen för att bland annat skapa en ny infrastruktur för att samla in, bearbeta och distribuera trafikdata som öppna data för att underlätta för andra aktörer och tredjepartsförsäljare att tillhandahålla boknings- och försäljningstjänster. Frågor kopplade till er syn på öppna data: 14.Vilka data anser ni särskilt viktiga i ett nationellt biljettsystem (förutom tidtabeller, priser, produkter)? 15.Andra inspel relaterade till data? Mobility as a Service (MaaS) Redogöra för status när det gäller införandet av konceptet Mobilitet som en tjänst i . Konceptet Mobilitet som en tjänst innebär att en resenär prenumererar på ett mobilitetspaket anpassat efter individens behov, där betalningen sker till ett ställe och samma biljettbärare i form av mobiltelefon, legitimation, betalkort eller annat resekort används överallt. Med en resenärsprofil behöver inte resevillkoren harmoniseras utan en resenär kan resa på reducerat pris som pensionär i en region och resa på fullt pris i en annan. 16.Ser ni att konceptet MaaS potentiellt kan bidra till det över- gripande syftet om minskad klimatpåverkan? 17.Är det mest framgångsrikt för det övergripande syftet om begrän- sad klimatpåverkan, om offentliga aktörer eller privata aktörer erbjuder MaaS-konceptet till marknaden? 18.Finns det behov av ytterligare offentliga och/eller privata insatser för att konceptet ska kunna genomföras i full skala? Ge exempel på vilka. 19.Andra inspel relaterade till MaaS? Utredningen har med hjälp av ett konsultföretag även genomfört en enkät till ett slumpmässigt urval bland allmänheten. Denna enkät har besvarats av 1008 personer via webb. Annat/Vill ej ange 65–74 Base Jag bor i /på: Centralt i stor stad I utkanten av stor stad Använder du kollektivtrafik? Varför använder du inte kollektivtrafik? Jag känner inte till hur det fungerar Jag tycker att det är obekvämt Jag tycker att det är för krångligt att ta reda på resmöjligheter och kombinationer Jag tycker att det är för krångligt att köpa biljetter Jag tycker att det är för dåligt turtäthet/utbud, det passar inte mina behov Jag vill inte resa med andra Det finns ingen kollektivtrafik där jag bor Om man skulle införa ett nationellt biljettsystem för kollektivtrafik, vilken trafik tycker du borde ingå då? Lokal- och regional kollektivtrafik (spårväg, tunnelbana, färjor, tåg och bussar) Andra transporttjänster (t.ex. taxi, hyrbil, bilpool och el -skotrar) Äger du, eller någon i ditt hushåll, en bil eller har förmånsbil via jobbet? Vad skulle få dig att minska ditt resande med egen bil och i stället resa mer kollektivt eller med delade fordon (såsom bilpool, buss eller tåg)? Om jag lätt kunde få tillgång till olika gemensamma transporttjänster/delade fordon som möter mina behov Om kostnaden för tillgången till gemensamma transporttjänster/delade fordon var lägre än kostnaden för min bil Om jag uppmuntrades ekonomiskt att resa kollektivt t.ex. genom en peng från min arbets - givare Nej, oavsett vad som erbjuds och till vilket pris kommer jag inte minska resandet i min egen bil 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess.