sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Kommunernas resursfördelning och arbete mot segregationens negativa effekter i skolväsendet. Skolinspektionen (2016). Barnens lärande i pedagogisk omsorg. Den lilla gruppens möjligheter och begränsningar. Skolinspektionen (2016). Kommunernas tillsyn av fristående förskolor. Skolinspektionen (2016). Statistik över regelbunden tillsyn 2016. Skolinspektionen (2018). Förskolans kvalitet och måluppfyllelse – ett treårigt regeringsuppdrag att granska förskolan 2015:3 364. Skolinspektionen (2018). Undervisning i fritidshemmet inom områdena språk och kommunikation samt natur och samhälle. Skolinspektionen (2018). Regelbunden tillsyn – statistik 2018. (2000). : en utvärdering av kvalitet i fritids- hem. (2001). Integration förskoleklass, grundskola och fritids- hem. (2007). med maxtaxa: Uppföljning av reformen Maxtaxa och allmän förskola m.m. Rapport 294. (2009). Resursfördelning utifrån förutsättningar och behov? (2011). Fritidshemmet – lärande i samspel med skolan. (2012). Föräldrars val och inställning till förskola och fritidshem. Resultat från föräldraundersökningen 2012. (2012). Likvärdig utbildning i svensk grundskola? En kvantitativ analys av likvärdighet . (2012). En nationell kartläggning av verksamhetsformens struktur och styrning i kommunerna. (2013). Betydelsen av icke-kognitiva förmågor. Forskning m.m. om individuella faktorer bakom framgång. (2015). Delredovisning av uppdrag om förtydligande av förskoleklassens och fritidshemmets uppdrag m.m. Dnr 2015:201. (2015). Redovisning av uppdrag om förtydligande av förskoleklassens och fritidshemmets uppdrag m.m. Dnr 2015:201. (2016). Fritidshemmet – Ett kommentarmaterial till läroplanens fjärde del. (2016). Uppföljning av Lärarlönelyftet . (2017). Redovisning av uppdrag att ta fram återkom- mande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärar- kategorier. (2018). Analyser av familjebakgrundens betydelse för skolresultaten och skillnader mellan skolor. En kvantitativ studie av utvecklingen i slutet av . (2018). Barn och personal i annan pedagogisk verksamhet . (2018). Deltagande i förskola. (2018). Elever och personal i fritidshem /18. (2018). Nya läroplansdelar för fritidshemmet och förskole- klassen. En utvärdering av insatser samt implementer- ingen av läroplansdelen för fritidshemmet. (2018). Redovisning av uppdrag att genomföra insatser för att stärka utbildningens kvalitet för nyanlända elever och vid behov för elever med annat modersmål än svenska (Dnr U2018/00404/S). (2018). bedömning av kostnaderna för för- skolan, fritidshemmet, annan pedagogisk verksamhet, skola och vuxenutbildning . (2018). Undervisning i förskolan – En forskningsöversikt. (Red.) (2018). Uppföljning av Lärarlönelyftet, Karriärtjänster & Karriärtjänster i utanförskapsområden bidragsomgång 2017/18. (2019). Annan pedagogisk verksamhet: Barn och personal per . (2019). Elever och personal i fritidshem /19. (2019). Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. (2019). Utvärdering av statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling – slutredovisning. (2020). Elever och personal i fritidshemmet /20. (2017). Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov. (1988). Pedagogiskt program för fritidshem, Allmänna råd från 1988:7. Statskontoret (2019). Lärarlönelyftet – en lägesbeskrivning. Dnr 2016/107-5. , (2013). Nya fritidspedagoger – i spänningsfältet mellan tradition och nya styrformer, doktorsavhandling. Andishmand, (2017). Fritidshem eller servicehem? En etno- grafisk studie av fritidshem i tre socioekonomiskt skilda områden, doktorsavhandling. , (2016). Om den pedagogiska relationens gränser –Relationskompetens i gränslandet mellan närhet och distans. för Allmän Didaktik Vol. 2, No. 3–13. , L., Hörnell, A., & Frykland, M. (2015). Learning environments at leisure-time centres in : A comprehensive survey of staff perceptions. IJREE– for Research on Extended Education, 3 (1). , L., & , G. (2016). Learning environments in swedish leisure-time centres:(In) equality,‘schooling’, and lack of independence. IJREE–for Research on Extended Education, 4(1). Brodin, J. & , P. (2004). Perspektiv på en skola för alla. & Sterzel, F. (2019). Regeringsformen – en kommentar. , Finn (1999). Från fritidens pedagog till hjälplärare: fritidspedagogers och lärares yrkesrelation i integrerade arbetslag, doktorsavhandling. , (2014). Fritidspedagogers handlingsrepertoar: pedagogiskt arbete med barns olika relationer, doktorsavhandling. , G., , P., & Pence, A. (2009). Från kvalitet till meningsskapande. : HLS förlag. , (2007). I val(o)frihetens spår – Segregation, differentiering och två decennier av skolreformer. Pedagogisk Forskning i , 2007 årg. 12 nr 1 s. 20–38. (2016). Barn, ungdom, kultur och lärande. , A. m.fl. (2018). Regeringsformen: med kommentarer. Elvstrand, H. & Närvänen, AL. (2016). Children’s own perspectives on participation in Leisure-time centers in . , 4, 496–503. Elvstrand, H. & , L. (2019). Do they have a choice? : pupils’ choices at LTCs in the intersection between tradition, values and new demands, Education Inquiry. Elvstrand, H., , J. & (kommande). Att arbeta på fritidshem: en enkätstudie med fokus på barn i behov av extra stöd och inkludering i fritidshem. , T., Quennerstedt, A., et al. (2008). –Studier i utbildningspolitisk språkanvändning. (2019). Lika för alla? En ESO-antologi om skolans likvärdighet. & , A. (2016). Forskning i korthet nr 1: Fritidshem och fritidspedagogik – en forskningsöversikt. , E, Freedom to conduct Business in EU law: Freedom from interference or freedom from domination, vol 9, nr 2, . , (2004). Traditioner i möte. En kvalitativ studie av fritidspedagogers arbete med samlingar i fritidshemmet, doktors- avhandling. , (2009). Fritid som diskurs och innehåll: En proble- matisering av verksamheten vid afterschool programs och fritidshem. Pedagogisk forskning i , 14 (1), s. 22–44. , (2015). Everyday practice at the Sunflower: The staff’s representations and governing strategies as contributions to the order of discourse. Education Inquiry, 6(2), 209–229. , (2018) ”Men dom flesta har en liknande situation”. Ett narrativ om bristande personella resurser och omgivningens begränsade förväntningar. Barn 2, s. 75–92. Hallam, (2009). An evaluation of the Social and Emotional Aspects of Learning (SEAL) programme: promoting positive behaviour, effective learning and well-being in primary school children. , Volume 35, 2009. Harcourt, D., Mazzoni, V. (2012). Standpoints on quality: Listening to children in , . , 37(2), 19–26. , (2009). Visible learning: a synthesis of over 800 meta- analyses relating to achievement. , (2013). Governance and Voluntariness for Children in : Leisure-Time Teachers Interpreting Their Task and Everyday Practices. for Research on Extended Education, 1 (1), 86–95. & Löfdahl , A. (2015). Confirming and resisting an underdog position – leisure-time teachers dealing with a new practice. European childhood Education. (2018). Konsten att producera lärande demo- krater, doktorsavhandling. (2017). Systematiskt kvalitetsarbete i förskola, skola och fritidshem. (2018/19). Forskningsöversikt – preschool programs and long-term child outcomes: A systematic review. (2013). Slutrapport: Jämför grundskolorprojektet. , U., , , , P.H. (2018). Att skriva Juridik. , (2011). Fritidshemspedagogik: idé, ideal, realitet. , (2002). Perspektiv på familjedaghem, doktors- avhandling. (1999). Särskolebarn i integrerad skolbarnsomsorg, doktorsavhandling. Karlsudd, P. (2011). ”Integreringsreservatet” – finns det kvar? I:Klerfelt, A. & , B. (red.). Fritidspedagogik – Fritids- hemmets teorier och praktiker. : Liber, s. 61–79. (2017). To author yourself. Teachers in Swedish school-age educare centres describe their professional identity. for Research on Extended Education, 5 (2), 133–149. Kärrby, G. (1997). Bedömning av pedagogisk kvalitet: Förskolan i fokus. Pedagogisk forskning i , 2(1) 25–42. , (2015). I spänningsfältet mellan kontroll och utveckling. En policystudie av systematiskt kvalitetsarbete i kommunen, förskolan och fritidshemmet, doktorsavhandling. & Elvstrand, H. (2019). ”Jag har oftast ingen att leka med” Social exkludering på fritidshem. Nordic Studies in Education, 39, 104–120. , L.& Elvstrand, H: (kommande). A space of one’s own: Children’s negotiated space for self-determination when leaving . , (2013). Rektors pedagogiska ledarskap – En kunskaps- översikt. Forskning i korthet 2013:4, . , (2012). Har någon sett ? , A. och , C. (2109) Fritidshem – ett gränsland i utbildningslandskapet. Lärare i fritidshems institutionella identitet. Nordisk tidsskrift for pedagogikk og kritikk, Volum 5, 2019, s. 13–26. (2016). Educational pathways and transitions in the early school years: Special educational needs, support provisions and inclusive education, doktorsavhandling. (2018). Mer tid för kvalitet och arbetsglädje –2 000 lärare om sin arbetssituation. Löfdahl, A. & , M (2014). Förskolans nya kostym: Omsorg i termer av lärande och kunskap. KAPET, Vol. 10, nr 1, s. 1–14. , R & Elvstrand, H & , M & , H. (2016). Hur reformer styr verksamhet på fritidshem. Perselli, A. K., , G., & , L. (2016). A Web Survey on Learning Environments and Staff in as a Starting Point for a Cooperation. for Research on Extended Education. 4 (1), 147–152. , (2012). Förskolans betydelse för barns utveckling, lärande och hälsa. Kommission för ett socialt hållbart , . (2018). Praktika för skol- ledare. (2017). Fritidshemmets mål och resultat. Att planera och utvärdera. (2017). Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov. , (1996). Skolbarns omsorg - en samhällsfråga? Den offentliga skolbarnsomsorgen ur ett nutidshistoriskt perspektiv. , , (2001). Att styra i namn av barns fritid, doktors- avhandling. , (2012). Fritidshemmets historiska dilemman. : universitets förlag. (2014). Förskollärares perspektiv på barngrupps- storleken i förskolan, licentiatuppsats. (2007). Dimensions of pedagogical quality in preschool. , 15(2), 197–217. (2009). Discerning pedagogical quality in preschool. research, 53(3), 245–261. Kommuner och Landsting. (2014). Kvalitet i fritidshem. Ett kvalitetsstöd för politiker och förvaltning. , , , I., , E. (red). (2009). Barns tidiga lärande. En tvärsnittsstudie om förskolan som miljö för barns lärande. , , , P., & , I. (2014). Group size and organisational conditions for children’s learning in preschool: a teacher perspective. , 56(4), 379–397. Ståhlkrantz, (2019). –en kritisk policyanalys, doktorsavhandling. Kommuner och Landsting. (2014). Socioekonomisk resursfördelning till skolor. Så kan kommunen göra. Kommuner och Landsting. (2018). Socioekonomisk resursfördelning till skola och förskola. Ursberg, (1996). Det möjliga mötet. En studie av fritids- pedagogers förhållningssätt i samspel med barngrupper inom skolbarnsomsorgen, doktorsavhandling. Usai, A. (2013) The Freedom to Conduct a Business in the EU, Its Limitations and Its Role in Legal Order: A New Engine for Deeper and Stronger Economic, Social, and Political Integration. (2008). Forskning om villkor för yngre barns lärande i förskola, förskoleklass och fritidshem. rapportserie, 11:2008. (2015). En likvärdig förskola för alla barn –innebörder och indikatorer. (2015). Förskola tidig intervention. Vetenskaps- rådets rapporter. (2015). Forskning och förskola i samverkan. , (2011). Pedagogers arbete med förskolebarns inflytande: En demokratididaktisk studie, licentiatuppsats. , P., , S., & , I. (2015). Gruppstorlekens betydelse för barns möjligheter att lära och utvecklas i förskolan. I resultatdialog 2015. , P., , S., & , I. (2016). Barngruppens storlek i förskolan. Konsekvenser för utveckling och kvalitet. , P., , S., & , I. (2018). A perspective of group size on children’s condition for wellbeing, learning and development in preschool. , (2015). Grundläggande rättigheter och juridisk metod. (2018): Engaging – Lessons from Research about Quality in and Care: children_9789264085145-en#page1 (hämtad ). Regeringen: Investeringar för ett attraktivt läraryrke. ett-attraktivt-lararyrke/ (publicerad ). Regeringen: 475 miljoner till satsning för fler lärarassistenter. miljoner-till-satsning-for-fler-lararassistenter/ (publicerat ). Regeringen: Fler skolformer inkluderas i satsning på specialpedagogik. skolformer-inkluderas-i-satsning-pa-specialpedagogik/ (publicerat ). Regeringen: Nya villkor för likvärdighetsbidraget – kostnadsvillkoret tas bort. villkor-for-likvardighetsbidraget--kostnadsvillkoret-tas-bort/ (publicerat ). Regeringen: Samlat statsbidrag för karriärsteg för lärare . statsbidrag-for-karriarsteg-for-larare-fran-och-med-hosten- 2020/ (publicerat ). SCB: Regeringsuppdraget Registerdata för integration. integration/regeringsuppdraget-registerdata-for-integration/ (hämtad ). : Fyra jämlikhetsprinciper och olika sätt att se på likvärdighet. utvarderingar/forskning/fyra-jamlikhetsprinciper-och-olika- satt-att-se-pa-likvardighet (hämtad ). : Statsbidrag för maxtaxa 2020. -for-maxtaxa-2020 (hämtad ). Region , , Verksamhets- berättelse 2019. Region plan och budget –2019. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg En särskild utredare ska kartlägga och analysera vilka utvecklings- områden som finns i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten och stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag. Utredaren ska vidare kartlägga och analy- sera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande och vid behov lämna förslag på hur man kan främja att barn får likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass. •kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i den utbildning som bedrivs i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten, •analysera och föreslå åtgärder för att stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag, •kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om den förbereder barnen för fortsatt lärande, •utifrån dessa analyser vid behov lämna förslag på hur barns lik- värdiga förutsättningar inför start i förskoleklass kan främjas, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Utbildning i fritidshemmet och fritidshemmets kompensatoriska uppdrag Fritidshemmet är en pedagogisk verksamhet som ska erbjudas elever från förskoleklass till och med vårterminen det år då eleven fyller om föräldrarna arbetar, studerar eller om eleven har ett eget behov. Att delta i fritidshemmets verksamhet är frivilligt. Fritids- hemmet är inte en egen skolform men ingår i skolväsendet och kompletterar utbildningen i de obligatoriska skolformerna. Fritids- hemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda eleverna en meningsfull fritid. Fritidshemmet kompletterar skolan på två sätt, dels tidsmässigt genom att ta emot elever under den del av dagen då de inte vistas i skolan och under loven, dels innehålls- mässigt genom att ge eleverna delvis andra erfarenheter och kun- skaper än de får i skolan. Fritidshemmet har även, likt skolan, ett kompensatoriskt uppdrag. Det innebär en strävan efter att uppväga skillnader i elevernas förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Det kan handla om t.ex. skillnader i sociala förutsättningar, för- kunskaper eller funktionsnedsättningar. Av forskningsöversikten Fritidshem och fritidspedagogik (Forskning i korthet nr 1, 2016) framgår att fritidshemmets undervisning har betydelse för elevers skolresultat. Fritidshemmet är även ett viktigt verktyg i skolans arbete med elevernas känsla av tillhörighet och trygghet. Undervisningen i fri- tidshemmet ska ge eleverna möjlighet att utveckla goda kamratrela- tioner och tilltro till sig själva. Undervisningen ska vidare ge eleverna möjlighet att stärka sin förmåga att samarbeta och att hantera kon- flikter på ett konstruktivt sätt. Både brister och kvaliteter i fritidshemmen Vid granskningar framkommer att den verksamhet som bedrivs på fritidshem i många fall är av god kvalitet. Det finns emellertid också områden som behöver utvecklas. Det förekommer flera utmaningar när det gäller såväl ledningen och styrningen av fritidshemmen som kvaliteten i undervisningen som bedrivs. Det kan handla om stora elevgrupper, låg personaltäthet, låg andel personal som är behörig för undervisning eller organisatoriska hinder. Av Statens skolinspek- tions rapport i fritidshem (2010:3) framgår bl.a. att alltför många rektorer inte är tillräckligt förtrogna med fritidshemmets uppdrag och verksamhet, vilket gör att verksamheten inte får till- räckligt ledningsstöd för att utvecklas. Även i Skolinspektionens rapport i fritidshemmet (dnr 400-2016:207) påpekas att det förekommer brister i styrning och ledning av fritidshemmen. Enligt rapporten tenderar styrning och ledning av fritidshemmet att få mindre uppmärksamhet i förhållande till skolan. Bl.a. arbetar rektorer i relativt låg grad med att tydligt styra och sätta mål för undervisningen i fritidshemmet. Fritidshemmen uppmärksammas vidare i låg grad i skolornas systematiska kvalitetsarbete. I gransk- ningen framhålls även att det finns otydligheter kring hur undervis- ning i fritidshemmet genomförs. Vidare tycks kopplingen mellan undervisningen i fritidshemmet och undervisningen i skolan vara relativt svag och personalen i fritidshemmet samverkar i relativt låg grad med skolans personal för att komplettera elevernas utveckling i skolan. Skolinspektionens granskning av undervisningen i fritids- hemmet har omfattat 24 fritidshem. Iakttagelser och slutsatser avser inte att ge en nationell bild av förhållandena vid fritidshemmen men resultaten överensstämmer i huvudsak med Skolinspektionens tidi- gare genomförda kvalitetsgranskning av fritidshemmet samt med erfarenheter från regelbunden tillsyn. Resultaten överensstämmer också med forskning som visar att fritidshemsverksamhet ofta osyn- liggörs i skolans praktik, att det finns en avsaknad av systematiskt arbete som rör undervisningens kvalitet samt att möjligheten för personal att få diskutera fritidshemspedagogiska frågor är liten. Enligt Skolinspektionen behöver rektorer i större utsträckning styra personalens planering så att den i högre grad inriktas mot upp- draget att stimulera elevernas utveckling och lärande samt i större utsträckning organisera verksamheten så att den stöder samarbete och erfarenhetsutbyte mellan personalen i fritidshemmet samt mellan fritidshemmet och skolan. Rektorer behöver vidare bli mer för- trogna med fritidshemmets uppdrag så att verksamheten får tillräck- ligt med ledningsstöd. Det har även uppmärksammats brister i kommunernas resursför- delning till fritidshemmen. Skolinspektionen har i sin årsrapport påtalat att myndigheten oftare ser brister i kommunernas resursfördelning till fritidshem än till t.ex. . Skolinspek- tionen anser att huvudmännen behöver fördjupa sitt arbete för att styra tilldelade resurser så att alla fritidshem ges förutsättningar att erbjuda en likvärdig utbildning som möter elevernas förutsättningar och behov. Hur lärarresurser fördelas och används är mycket viktigt ur ett kompensatoriskt perspektiv. I de kommuner där resursfördel- ningen brister ser Skolinspektionen också brister i uppföljningen, vilket innebär att behov av förändringar inte identifieras. Liknande iakttagelser beskrivs i Skolinspektionens årsrapport . När resurserna är knappa väljer många rektorer att prioritera bort fritids- hemmet i stället för att undersöka hur fritidshemmet i högre grad kan utgöra ett komplement till utbildningen i förskoleklassen och skolan. Den rådande lärarbristen inom hela skolväsendet innebär en utmaning för många skolor. Av Skolinspektionens årsrapport framgår att bristen på behöriga pedagoger även påverkar fritids- hemmens verksamhet. Låg personaltäthet och täta personalbyten har bl.a. en negativ inverkan på fritidshemmens möjligheter att kom- plettera elevernas utbildning i skolan. Den som bedriver och ansva- rar för undervisningen i fritidshemmet ska ha en pedagogisk hög- skoleexamen. Det kan även anställas personal som inte ansvarar för undervisningen och som saknar utbildning för att arbeta med barn eller som har annan utbildning för att arbete med barn. har antalet elever i fritidshem ökat i högre utsträckning än antalet anställda, vilket har lett till att personaltätheten har minskat. Även andelen anställda med pedagogisk utbildning har minskat. hade av årsarbetarna i fritidshemmet en peda- gogisk högskoleexamen. var motsvarande siffra . av de heltidsanställda har någon annan utbildning för arbete med barn än pedagogisk högskoleexamen och saknar utbildning för arbete med barn. När lärarbristen fortsätter och sannolikt ökar kommer vikten av att olika personal- kategorier samverkar med varandra att öka. När det råder brist på behöriga lärare är det enligt Skolinspektionen centralt att de obehö- riga lärarna får ett betydande stöd av behöriga lärare kring planer- ingen och genomförandet av undervisningen. Det är dock inte bara obehöriga lärare som behöver stöd och samverkan för att kunna bedriva en god undervisning. Forskning visar entydigt att en viktig framgångsfaktor är att lärare ges möjlighet att analysera och utvär- dera sin undervisning tillsammans med kollegor. Samarbete främjar alla lärares möjligheter både att möta alla elevers olika behov och att utvecklas i sitt arbete och höja kvaliteten i undervisningen överlag. Bristande likvärdighet ger elever olika förutsättningar Statistik och undersökningar visar på utmaningar i utbildningen i fritidshemmen. Det förekommer brister i bl.a. ledning, styrning och uppföljning som medför en risk för att alla elever inte får den utbild- ning som de har rätt till. Elevernas socioekonomiska bakgrund har fått en ökad betydelse för hur de lyckas i (467). Vidare finns det betydande utmaningar i skolan när det gäller jämställdhet. Pojkar har generellt lägre skolresultat än flickor. Detta ställer än större krav på att alla delar av skolväsendet arbetar kompensatoriskt för att nå läroplanens mål om att varje elev ska utvecklas så långt som möjligt. Fritids- hemmet kan med rätt förutsättningar bidra till elevers utveckling och lärande, måluppfyllelsen i skolan, verka kompensatoriskt samt bidra till en ökad trygghet och sammanhållning. •kartlägga och analysera vilka utvecklingsområden som finns i den utbildning som bedrivs i fritidshemmet och vid behov föreslå åtgärder för att öka kvaliteten och likvärdigheten, •analysera och föreslå åtgärder för att stärka fritidshemmets kompensatoriska uppdrag, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Kvalitet och likvärdighet i pedagogisk omsorg Pedagogisk omsorg erbjuds i stället för förskola eller fritidshem och vänder sig till barn i samma åldrar (1–). Pedagogisk omsorg ingår inte i skolväsendet och styrs, till skillnad från förskolan och fritidshemmet, inte av någon läroplan. Förskolans läroplan ska dock vara vägledande för pedagogisk omsorg. Det finns flera olika former av pedagogisk omsorg. Den vanligaste varianten, motsvarande av alla verksamheter i pedagogisk omsorg, utgörs av verksamheter som huvudsakligen bedrivs i det egna hemmet (familjedaghem). En annan variant, motsvarande av verksamheterna, är verksamheter som bedrivs enbart i särskild lokal (dvs. inte i hemmet). Andra varianter, t.ex. flerfamiljs- lösningar, utgör av alla verksamheter. i form av t.ex. familjedaghem och flerfamiljslösningar ger familjer större möjlighet att välja verksamhet för sina barn utifrån egna behov och önskemål. Antalet barn i pedagogisk omsorg minskar stadigt år . var 11 585 barn inskrivna i pedagogisk omsorg. var motsvarande siffra cirka 130 000. Enligt 370 Pedagogisk omsorg: En nationell kartlägg- ning av verksamhetsformernas struktur och styrning i kommunerna kan minskningen förklaras av utbyggnaden av förskola och fritids- hem.