sou · H8B363 · 2020-11-12 00:00:00 — För den som avtjänar ett fängelsestraff, står under övervakning eller genomgår sluten ungdoms- vård, psykiatrisk tvångsvård eller rättspsykiatrisk vård kan en över- vakningsnämnd, eller göra en framställning hos om att passet ska återkallas (24 § passlagen). Om ett pass har återkallats, är passinnehavaren eller den som annars förfogar över passet skyldig att på begäran över- lämna passet till passmyndigheten eller en annan myndighet (17 § passlagen). I avvaktan på ett slutligt beslut om återkallelse får pass- myndigheten besluta att ett pass ska omhändertas (18 § passlagen). Artikel 8 – behålla sin identitet Olovlig användning av någon annans identitet kallas ofta identitets- kapning eller identitetsstöld. I fall av olovlig identitetsanvändning används den stulna identiteten t.ex. för att begå brott. Ett typfall är att någon vilseleder en tredje person att leverera varor eller bevilja lån till gärningspersonen under förespegling att det är den vars iden- titet används som gjort beställningen eller ansökan.56 Även om många fall av olovlig identitetsanvändning syftar till att begå förmögenhets- brott finns det också andra skäl till att någon använder en annan persons identitetsuppgifter. Det kan i dessa fall handla om att smuts- kasta eller trakassera någon. Den ökade teknikanvändningen och till- gången till internet och sociala medier har, enligt både regeringen och , ökat förutsättningarna för sådana för- faranden. Vidare gör det stora antalet godkända identitetshandlingar i att det är svårare att kontrollera handlingarna och enklare att förfalska dem. Det är dessutom enkelt att kartlägga en person på internet. Även ändrade köp- och betalningsvanor som innebär att köp, beviljande av lån och betalningar ofta sker utan direkt fysisk kontakt har betydelse för utvecklingen.57 Bestämmelser i syfte att förhindra identitetskapning Identitetskapning är kriminaliserat främst genom bestämmelsen om olovlig identitetsanvändning i 4 kap. 6 b § BrB. Användande av någon annans identitetsuppgifter kan också vara att bedöma som förtal eller grovt förtal (se 5 kap. 1 eller 2 § BrB). Då krävs det att förfarandet innefattar lämnande av en uppgift som är ägnad att utsätta någon för andras missaktning. Att på olika forum på internet utge sig för att vara en annan person kan därmed vara att bedöma som förtal om sådana uppgifter lämnas. Olovlig användning av någon annans identitets- uppgifter innefattar ofta förfalskningsbrott eller sanningsbrott (se 14och 15 kap. BrB). Även andra straffbestämmelser kan bli aktuella vid användning av någon annans identitet, t.ex. bedrägeri (9 kap. 1 § BrB) och bidrags- 2015/16:150 s. 7. 2015/16:150 s. 8 och 9 samt Brottsförebyggande rådets rapport i (2016:9) s. 149. Artikel 8 – behålla sin identitet brott (bidragsbrottslagen, 2017:612). När det gäller bedrägerier en- ligt ingår någon form av identitetsmissbruk i av fallen.58 Vid bidragsbrott vilseleder gärningspersonen ofta med hjälp av andra uppgifter än identitetsuppgifter, men missbruk av iden- titeter förekommer också.59 Ytterligare ett brott, som ligger i gränslandet till identitetskap- ning och som berör ett barns identitet, är brottet förvanskande av familjeställning (7 kap. 3 § BrB). Brottet består förenklat i att någon t.ex. byter ut ett barn mot ett annat eller låter ett barn träda i stället för ett avlidet barn och på så sätt skapar ett falskt familjeband till bar- net. Det kan också begås genom att någon lämnar oriktiga uppgifter till en myndighet för att det ska registreras en felaktig uppgift om familjebandet mellan personen och någon annan. bereds de förslag om folkbokföring som lämnades i betänkandet Kvalificerad välfärdsbrottslighet – förebygga, förhindra, upptäcka och beivra.60 Några av de förslagen behandlar reger- ingen i lagrådsremissen Ökat skydd för hotade och förföljda personer samt några åtgärder för att öka kvaliteten i folkbokföringen, som beslu- tades . I lagrådsremissen föreslår regeringen att bl.a. ska få möjlighet att kunna avregistrera falska iden- titeter i folkbokföringen. I lagrådsremissen föreslås även att folk- bokföringsbrott införs på nytt. Enligt förslaget ska straffansvar inträda när någon uppsåtligen lämnar oriktig uppgift till grund för beslut om folkbokföring eller låter bli att fullgöra sin anmälningsskyldighet en- ligt lagen, om detta innebär fara i bevishänseende. Om brottsligheten är att anse som grov ska det också vara möjligt att dömas till ansvar för grovt folkbokföringsbrott. Ansvaret omfattar dock inte gärningar som anses som ringa. 11.2.5Hotade och förföljda personer En del av ett barns identitet kan sägas bestå av barnets personupp- gifter. I är ett flertal personuppgifter offentliga genom att de finns med i folkbokföringsregistret. Exempel på sådana uppgifter är namn, medborgarskap och föräldrar. (Se bl.a. 2 kap. 3 § lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folkbokförings- 58Brottsförebyggande rådets rapport i (2016:9) s. 172 och 173. 59Brottsförebyggande rådets rapport i (2016:9) s. 122 och 159. Artikel 8 – behålla sin identitet I vissa fall, om en person är hotad eller förföljd, kan en person få skyddade personuppgifter. Skyddade personuppgifter är ett samlingsbegrepp inom folkbok- föringen för de olika skyddsåtgärder som finns för personer som är hotade och/eller förföljda. Beroende på arten av hot finns det tre grader av skydd av personuppgifter: sekretessmarkering, skyddad folkbokför- ing och fingerade personuppgifter. Därutöver finns också bestäm- melser om sekretess som kan aktualiseras för hotade och för följda personer.61 Sekretessmarkering är den minst ingripande formen av skydd av personuppgifter. Skyddet består i att inför en s.k. sekre- tessmarkering för en enskilds personuppgifter i folkbokföringen (se 5 kap. 5 § OSL). Syftet med en sekretessmarkering är att förhindra att en hotande eller förföljande person med hjälp av personuppgifter kan hitta och utsätta en person för brott, förföljelse eller trakas- serier. Sekretessmarkeringen är inte ett bindande beslut i en sekre- tessfråga, utan en indikation på att folkbokföringssekretess kan gälla för uppgifterna (se 22 kap. 1 § OSL). Den fungerar alltså som en på- minnelse eller varningssignal hos alla myndigheter om att det finns behov av att göra en noggrann sekretessprövning om personuppgifter begärs ut. I praktiken fungerar det så att registrerar en sekretessmarkering som aviseras tillsammans med personuppgifterna till alla myndigheter som får grundläggande personuppgifter från folkbokföringsverksamhet. vidareförmed- lar även post till personer med sekretessmarkering.62 Genom skyddad folkbokföring kan en person som av särskilda skäl kan antas bli utsatt för brott, förföljelser eller allvarliga trakasserier, efter egen ansökan, folkbokföras på en annan ort än där personen är bosatt (16 § folkbokföringslagen). När en person beviljas skyddad 2017/18:145 s. 29. 2017/18:145 s. 31, 32, 76 och 77. Artikel 8 – behålla sin identitet folkbokföring är adressen inte registrerad i folkbokföringsdatabasen, utan personen får en boxadress till . Det framgår dock inte av boxadressen att är mottagare.63 Vid bedömningen av om en person kan medges skyddad folkbokföring ska hänsyn tas till den enskildes förmåga att leva med de krav som åtgärden medför för honom eller henne. En person som inte är beredd att anpassa sig till det som krävs, eller som saknar förmåga, kan inte medges skydds- åtgärden. Det är också nödvändigt att beakta förutsättningarna för familjemedlemmar och andra i den enskildes närhet att respektera de inskränkningar som skyddet innebär. När det gäller barn är det med hänsyn till barnets ålder och mognad, nödvändigt att beakta barnets inställning till åtgärden liksom barnets förmåga att leva med skyddad folkbokföring.64 I undantagsfall kan det vara omotiverat att personen måste flytta för att tillgodose behovet av skydd. Dessa fall kan bl.a. gälla för en person som bott på en adress eller för personer som har hanterat sina personuppgifter med mycket stor försiktighet. Om ett tillräcklig skydd kan ges utan att en person flyttar kan skyddad folkbokföring medges (16 § folkbokföringslagen). Om personen ska kunna bo kvar ställs dock stora krav på åtgärder i övrigt. Exempelvis får adressen inte finnas registrerad på ett sådant sätt att den förföljda personens bosättning kan avslöjas. Detsamma gäller andra uppgifter som kan ge ledtrådar om bosättningen, t.ex. med- lemskap i lokala föreningar.65 För barn får en ansökan om skyddad folkbokföring göras av bar- nets vårdnadshavare. Om syftet med ansökningen är att skydda bar- net mot en vårdnadshavare får den andre vårdnadshavaren ensam göra ansökan (om barnet har två vårdnadshavare). Vidare kan en social- nämnd i vissa situationer ansöka om skyddad folkbokföring för ett omhändertaget barn. (Se 30 § folkbokföringslagen.) Det finns en skyldighet för att ge stöd åt personer med skyddad folkbokföring så att skyddet kan upprätthållas (se 17 b § folkbokföringslagen). Detta kan göras t.ex. genom att Skatte- verket ger råd om hur personen bör agera och hantera sina person- uppgifter i kontakter med myndigheter och andra eller att personen 2017/18:145 s. 51. 2017/18:145 s. 53–55. 2017/18:145 s. 49–51. Artikel 8 – behålla sin identitet får stöd så att han eller hon kan få ta del av samhällsservice utan att säkerheten äventyras.66 Fingerade personuppgifter är den starkaste och mest ingripande for- men av skyddade personuppgifter. Fingerade uppgifter betyder att en person använder andra personuppgifter än de verkliga. Detta medför dock inte någon rättslig förändring av personens namn eller andra för- hållanden. Kopplingen mellan den verkliga och den fingerade identi- teten är normalt sett sekretessbelagd. Med den nya identiteten kan personen vara öppen med sina personuppgifter utan att riskera att bli hittad med hjälp av dem. Detta är en mycket ingripande åtgärd och personer med fingerade personuppgifter måste fullständigt bryta med det gamla livet när det gäller t.ex. arbete, bostad, släkt, vänner och fritid och behöver bygga upp ett helt nytt liv på en annan plats. Det kan också innebära praktiska svårigheter i andra sammanhang, exempelvis i situationer där personen kan behöva styrka utbildnings-, arbets- eller ekonomiska förhållanden. Ett identitetsbyte som avser ett barn eller en person som har barn innebär i praktiken att rela- tionen till den förälder som barnet inte bor tillsammans med måste utplånas i folkbokföringen, för att den nya identiteten för den för- älder som barnet bor tillsammans med inte ska röjas.67 Reglerna om fingerade personuppgifter finns i lagen (1991:483) om fingerade personuppgifter. Av lagen framgår att en person kan medges att använda fingerade uppgifter om han eller hon riskerar att bli utsatt för allvarlig brottslighet som riktar sig mot dennes liv, hälsa, frihet eller frid. Vidare krävs det att åtgärden med hänsyn till den enskildes förmåga och övriga förutsättningar kan antas tillgodose behovet av skydd. Om en person kan få ett tillräckligt skydd av sina personuppgifter genom skyddad folkbokföring kan medgivande att använda fingerade personuppgifter inte lämnas. (Se 1 § lagen om finge- rade personuppgifter.) Det är den enskilde som ansöker om fingerade personuppgifter hos . Medgivandet får begränsas till . En per- son som ansöker om eller har fått medgivande att använda fingerade 2017/18:145 s. 70–74 och 131. 2017/18:145 s. 33–36. Artikel 8 – behålla sin identitet personuppgifter för egen del, får ansöka om medgivande även för ett barn som personen är vårdnadshavare för och varaktigt bor tillsam- mans med, om syftet är att ge skydd mot den andre vårdnadshavaren. (Se 2–4 §§ lagen om fingerade personuppgifter.) Myndigheter är skyldiga att lämna upplysning om en person i ett ärende om finge- rade uppgifter på begäran av . har ansvar att bistå en person med fingerade personuppgifter vid kontakter med andra myndigheter samt i övrigt lämna den hjälp som krävs, om den enskildes hjälpbehov inte kan tillgodoses på annat sätt (5 och 7 §§ lagen om fingerade personuppgifter). Medgivandet upp- hör om den enskilde själv skriftligen anmäler hos att skyddet inte längre behövs. Om det finns särskilda skäl kan även besluta att medgivandet ska upphöra. (Se 8 § lagen om skyddade personuppgifter.) föreslog att det skulle vara möjligt för en person som haft fingerade personuppgifter att behålla det fingerade namnet och personnumret även efter skyddsbehovet upphört.68 I den efterföljande propositionen anförde regeringen att det kan innebära betydande svårigheter och en stor omställning att återgå till sin egent- liga identitet för en person som levt med den fingerade identiteten och är etablerad med denna. Detta gäller särskilt barn som har levt större delen av sitt liv med den fingerade identiteten. En möjlighet att förvärva de fingerade personuppgifterna när medgivan- det har upphört skulle underlätta för dessa personer, enligt reger- ingen. poängterade regeringen att en sådan reglering skulle träffa mycket få personer, att det redan genom lagen om person- namn fanns goda möjligheter att förvärva det fingerade namnet och att ett (äkta) personnummer bör vara kopplat till personens födelse- nummer. Det fanns även andra problem som skulle kunna uppkomma om ett fingerat personnummer skulle fastställas. Regeringen ansåg därför att förslag i denna del inte skulle genom- föras.69 68SOU 2015:69 bl.a. s. 31, 34, 47 och 48. 2017/18:145 s. 42 och 43. Artikel 8 – behålla sin identitet 11.2.6Barn som tillhör en nationell minoritet I samband med antagandet av propositionen Nationella minoriteter i fastslog , efter regeringens förslag, ett antal krite- rier för att få erkännas som nationell minoritet. Ett av kriterierna var att de särdrag som gruppen uppvisar måste i något väsentligt avse- ende skilja den från majoriteten. Den enskilde såväl som gruppen ska också ha en vilja och strävan att behålla sin identitet.70 I 1 kap. 2 § RF står det att det samiska folkets och etniska, språk- liga och religiösa minoriteters möjligheter att behålla och utveckla ett eget kultur- och samfundsliv ska främjas. I 4 § lagen (2009:724) om nationella minoriteter (minoritetslagen) och 8 § språklagen (2009:600) anges att det allmänna har ett särskilt ansvar för att skydda och främja de nationella minoritetsspråken. Av bestämmelsen följer vidare att det allmänna ska främja de nationella minoriteternas möj- ligheter att behålla och utveckla sin kultur i . Barns utveckling av en kulturell identitet och användning av det egna minoritetsspråket ska främjas särskilt. Syftet med bestämmelserna är, enligt förarbe- tena, att öka statliga och kommunala myndigheters medvetenhet om de nationella minoriteterna och minoritetsspråken samt därigenom förbättra efterlevnaden av internationella åtaganden. Detta förväntas i sin tur att leda till initiativ till att aktivt främja minori- teternas språk och kultur inom den offentliga verksamheten. Som exempel på aktivt främjande anges ett medvetet arbete på lokal nivå där man i t.ex. verksamhet lyfter fram de nationella mino- riteternas behov i olika sammanhang.71 Bestämmelsen om barns utveckling av en kulturell identitet i 4 § minoritetslagen grundar sig på åtaganden i barnkonventio- nen. I bestämmelsens förarbeten uttalas också att barn som tillhör nationella minoriteter behöver få utveckla sin egen minoritetskultu- rella identitet och det egna minoritetsspråket samt att en sådan ut- veckling ska beaktas särskilt när beslut fattas som kan komma att påverka barn.72 Läs mer om nationella minoriteter i kapitlet om artikel 30. När det gäller bestämmelser som skyddar mot diskriminering och andra angrepp på en enskilds identitet på grund av att personen tillhör en nationell minoritet, se även kapitlet om artikel 2. 1998/99:143, bet. 1999/2000:KU6, rskr. 1999/2000:69. 2008/09:158 s. 67. 2008/09:158 s. 68, 69 och 127. Artikel 8 – behålla sin identitet För en del personer stämmer inte det biologiska könet överens med det kön som personen upplever sig tillhöra. Exempelvis har en per- son som har erhållit diagnosen könsdysfori en permanent upplevelse av att det biologiska könet eller kroppen inte motsvarar det kön som vederbörande upplever sig tillhöra. Många med könsdysfori har där- för en önskan om att genomgå olika former av medicinsk behandling inom hälso- och sjukvården i syfte att ändra sina fysiska förutsätt- ningar. Vidare har många en önskan och ett behov av att få ändrat det juridiska könet i folkbokföringen, för att få tillgång till officiella handlingar som speglar den egenidentifierade könsidentiteten.73 En person kan få fastställt en ändrad könstillhörighet under vissa förutsättningar. En av dessa är att personen har fyllt . Även barn kan emellertid få fastställt ändrad könstillhörighet om barnet har en medfödd avvikelse i könsutvecklingen och en ändring av könstill- hörigheten är förenlig med utvecklingen av könsidentiteten och mest förenlig med sökandens kroppsliga tillstånd. Ansökan görs av bar- nets vårdnadshavare. Har barnet fyllt krävs också barnets sam- tycke. Även om samtycke inte behövs, ska hänsyn tas till barnets vilja med beaktande av dess ålder och mognad. Om förutsättningarna är uppfyllda för att fastställa en ändrad könstillhörighet, får det sam- tidigt ges tillstånd till att ingrepp görs i könsorganen i syfte att göra dem mer lika det andra könets. (Se 1, 2 och 4 §§ lagen, 1972:119, om fastställande av könstillhörighet i vissa fall, ”könstillhörighetslagen”.) Frågor om ändrad könstillhörighet har utretts av Könstillhörig- hetsutredningen. Enligt utredningen finns det argument som talar för att avskaffa eller sänka åldersgränsen för ändring av könstillhörig- heten. Ett sådant argument är att behandlingen ger bättre resultat om patienten inte hunnit genomgå de fysiska förändringar som följer av puberteten. Vidare menade utredningen att transsexualism i många fall innebär ett psykiskt lidande, vilket skulle kunna förkortas om beslutet om ändrad könstillhörighet kan tas tidigare.74 Frågorna utreddes vidare inom Socialdepartementet.75 beslutade regeringen om en lagrådsremiss inne- hållande förslag till ny lagstiftning på området. I remissen föreslog regeringen bl.a. att två nya lagar, lagen om vissa kirurgiska ingrepp i 73Se bl.a. SOU 2014:91 s. 141. 74SOU 2007:16 s. 147, 164–167. 75Se departementspromemorior Ds 2018:11 och 17. Artikel 8 – behålla sin identitet könsorganen och lagen om ändring av det kön som framgår av folk- bokföringen, skulle ersätta könstillhörighetslagen. Förslagen innebar att processen för ändring av det kön som framgår av folkbokföringen särskiljs från processen för kirurgiska ingrepp i könsorganen. Vidare innebar de bl.a. att den som fyllt efter ansökan ska få ändra det kön som framgår av folkbokföringen, utan prövning av sökandes könsidentitet. Har barnet fyllt ska det, enligt förslaget, själv få ansöka om sådan ändring. Det föreslogs vidare att ett barn som har fyllt , efter egen ansökan, ska få genomgå vissa kirurgiska in- grepp i könsorganen, om det finns synnerliga skäl, efter tillstånd från Socialstyrelsen.76 Lagrådet avstyrkte dock regeringens förslag och note- rade bl.a. att lagförslaget ger ett barn som fyllt en självbestäm- manderätt som tar över vårdnadshavarnas ansvar. Lagrådet ifråga- satte starkt om den delen av förslaget, utifrån den intresseavvägning som gjorts, var förenlig med artikel 8 i . Vidare ansåg lagrådet att intresseavvägningen var svår att förena med regler- ingen av barnets bästa i barnkonventionen.77 Ärendet bereds nu fort- satt i . När det i övrigt gäller bestämmelser som kan skydda den enskilde mot angrepp på grund av könsidentiteten kan bl.a. nämnas de straff- rättsliga bestämmelserna om hets mot folkgrupp och olaga diskrimi- nering. Vidare är det en försvårande omständighet om ett motiv för ett brott har varit att kränka en person eller en grupp av personer på grund av könsöverskridande identitet eller uttryck (29 kap. 2 § BrB). Välgrundad fruktan för förföljelse på grund av sexuell läggning och könstillhörighet ingår i utlänningslagens (2005:716) kriterier för flyk- tingskap, oberoende av om det är hemlandets myndigheter som ligger bakom risken eller om utlänningen riskerar att utsättas för förföl- jelse från enskilda och inte kan antas bli erbjuden ett effektivt skydd som inte är av tillfällig natur (4 kap. 1 § utlänningslagen). Det finns också bestämmelser som rör diskriminering, läs mer om dem i kapitlet om artikel 2. Regeringen har antagit en strategi i syfte att säkerställa lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsiden- titet och könsuttryck.78 76Lagrådsremiss, Vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen (2018) s. 1. 77Lagrådet, Utdrag ur protokoll vid sammanträde , Vissa kirurgiska ingrepp i köns- organen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen. 78En strategi för lika rättigheter och möjligheter oavsett sexuell läggning, könsidentitet eller köns- uttryck, , . 2januari 2014 och uppdaterad . Artikel 8 – behålla sin identitet Medan artikel 7 i princip handlar om ett barns möjligheter att bilda sig en identitet, handlar artikel 8 om att få behålla identiteten eller få den tillbaka, om den (eller delar av den) berövats barnet. När det gäller frågor som rör släktskap och familjetillhörighet tas detta upp bl.a. i kapitlen om artiklarna 9, 16 och 18–20. Dessa frågor berörs därför endast översiktligt i detta kapitel. I denna analys behand- las främst bestämmelser som rör namn, medborgarskap, tillhörighet till vissa grupper, könsidentitet och det formella släkt- och familje- bandet till närstående. Ett barn har med sina föräldrars hjälp möjlighet att ändra sina namn till namn som bättre passar med barnets identitet. Det finns vissa inskränkningar i dessa möjligheter, men inskränkningarna, t.ex. att namnet inte ska väcka anstöt, framstår som välmotiverade och pro- portionella. När det gäller efternamn finns det därtill en bestämmelse om att ett namn får förvärvas, oaktat om förutsättningarna för det är uppfyllda eller inte, om det finns särskilda skäl. Det ska slutligen noteras att artikel 8 rör ett barns rätt att behålla sin identitet – inte en rätt att stärka den. När det gäller förlust av ett namn kan det i princip ske på två sätt: genom att föräldrarna ansöker om namnbyte och genom domstols- beslut. När det först gäller namnbyte krävs det samtycke från barnet, om det fyllt . Det gäller emellertid inte i de fall barnet är var- aktigt förhindrat att lämna sitt samtycke till följd av en psykisk sjuk- dom eller något annat liknande förhållande. När det gäller ärenden där samtycke inte krävs från barnet, t.ex. vid ändring av yngre barns namn, finns det i lagen om personnamn inte uttryckt någon skyldighet att inhämta barnets åsikt, förutom i vissa specifika fall. Det finns inte heller i lagen om personnamn något uttryckligt krav på att en bedömning av ett barns bästa ska göras i alla ärenden. (Detta berör vi även i kapitlet om artikel 7. Se också kapitlen om artiklarna 3.1 och 12.) Det ska dock noteras att det är ett barns föräldrar som har det primära ansvaret för att se till att ett barns rättigheter enligt konventionen tillgodoses. Artikel 8 – behålla sin identitet När det gäller byte av ett namn som bärs av en förälder som inte är vårdnadshavare, finns det en särskild skyddsbestämmelse, som ställer krav på samtycke från den föräldern. Sådant byte kan också genom- föras om en domstol förklarat att bytet är till barnets bästa. När det slutligen gäller barn som adopteras är huvudregeln att de får ett nytt efternamn. Det innebär visserligen en risk att barnet för- lorar delar av sin tidigare identitet men ger det barnet bättre möjligheter att stärka sin nya familjeidentitet. I vissa fall kan en dom- stol besluta att barnet ska behålla sitt efternamn eller bilda ett dubbelt efternamn. Sammantaget bedömer vi att regleringen om namn är förenlig med innebörden av artikel 8 i .