sou · H8B377 · 2020-12-14 00:00:00 — När det gäller granskningen av kom Konkurrens- verket fram till att kostnader för investeringar i huvudvarumärket till stor del belastar området med licens förbehållen staten till förmån för det konkurrensutsatta området.12 Vid en granskning av mark- 2017/18:220 s. 270. 12Storleken på den licensavgift som Sport & Casino erlägger för användning av huvudvaru- märket och som enligt har beräknats av en extern aktör och som ska återspegla en marknadsmässig ersättning för värdet får genom användning av huvud- varumärket skulle mot denna bakgrund med fördel kunna ses över. Svenska Spels anpassning till den nya marknadssituationen naden noterade emellertid också att varumärken inte är avgörande för kunders val av spelbolag, att det inom spel- branschen finns flera stora internationella aktörer med kända varumärken som marknadsförts gentemot svenska spelare och att det totala antalet aktörer med licens för vadhållning och/eller kommersiellt onlinespel är betydande och inträdeshindren är begränsade. De rådande marknadsförhållandena minskar enligt risken för att konkurrensen skadas, utifrån de indikationer på snedvridning som funnit. Mot den bakgrunden fann inte skäl att prioritera en fortsatt utredning av frågan om användningen av huvudvarumärket utgör en överträdelse av förbudet i 2 kap. 7 § konkurrenslagen och artikel 102 FEUF. skrev därför av ärendet från vidare handläggning . beslut utgör förvisso inget konstaterande av att Svenska Spels agerande är i överensstämmelse med det konkur- rensrättsliga regelverket. Däremot har vid en granskning av marknadsförhållandena och omständigheterna i det enskilda fallet kommit fram till att det inte finns tillräckligt starka indikationer på att förfarandet skulle strida mot det kon- kurrensrättsliga regelverket för att granska ärendet vidare, trots vissa indikationer om snedvridning som verket uppmärksammat. I likhet med konstaterar utredningen att det på ett översiktligt plan verkar som att konkurrenter till har kunnat etablera sig väl på den omreglerade marknaden. Över 70 bolag har licens på den konkurrensutsatta delen av marknaden varav några bolag, utöver , har relativt stora marknadsandelar inom segmenten kommersiellt onlinespel och sportvadhållning.13 En förklaring till detta är att redan före omregleringen i praktiken hade konkurrenter i form av utlandsbaserade spelföretag varav många av dessa numera har svensk licens. Det går i och för sig att argumentera för att staten, för att säker- ställa att inga konkurrensrättsliga överträdelser görs eller riskerar att göras, tydligare borde separera monopoldelen från den konkurrens- utsatta delen, exempelvis genom att helt separera från koncernen eller upphöra med användandet av 13När det gäller spel på hästar har ATG en fortsatt mycket stark ställning med en marknads- andel för sådant spel. Svenska Spels anpassning till den nya marknadssituationen huvudvarumärket inom den konkurrensutsatta delen av marknaden. Då har förflutit sedan beslutet medde- lades och då det inte framkommit något som tyder på att marknads- förhållandena skulle ha förändrats i något avgörande hänseende ser utredningen dock inte skäl, i ljuset av Konkurrensver- kets granskning, att ifrågasätta att den omstrukturering av som utförts är förenlig med gällande rätt. Det går enligt utred- ningens bedömning därför inte att slå fast att staten som ägare till behöver vidta några ytterligare åtgärder för att bolagets omstrukturering ska vara förenlig med gällande rätt. har gått sedan den svenska spelmarknaden omreglerades. Erfarenheten från tidigare omregleringar är att det kan ta tid innan marknaden kännetecknas av effektiv konkurrens. Enligt utredningen är det därför angeläget att staten framöver är uppmärksam på utvecklingen på marknaden. på- pekar i sitt avskrivningsbeslut att det i uppföljningar av konkurrens- neutraliteten på den omreglerade spelmarknaden finns skäl att granska koncernens användning av gemensamma resurser såsom huvudvaru- märket på nytt. Utredningen delar den bedömningen. Det kan i detta sammanhang nämnas att Statskontoret har fått regeringens uppdrag att följa upp och utvärdera omregleringen av spelmarknaden. Upp- följningen och utvärderingen omfattar bl.a. konkurrensförhållan- dena på spelmarknaden och uppdraget ska redovisas . I Statskontorets avslutande redovisning ska även en bedöm- ning göras av behovet av ytterligare uppföljning och utvärdering. Utredningen ska enligt direktiven överväga om den finansieringsmodell som föreslås för hästnäringen, eller någon annan lämplig modell, kan införas för att ersätta idrottsrörelsen för att idrott används som spel- objekt och om en sådan modell kan införas, lämna förslag till författ- ningsändringar och andra nödvändiga åtgärder. Utredningen ska även överväga och redogöra för alternativa sätt för idrotten att ta del av intäkter från spel på idrott samt göra en internationell utblick och redovisa eventuella erfarenheter från andra länder. Som bakgrund anges bl.a. att idrottsrörelsens ekonomiska förutsättningar är av be- tydelse för genomförandet av reformen, att förutsättningarna för att sponsra idrottsrörelsen förändras som följd av om- regleringen av spelmarknaden samt att företrädare för idrottsrörel- sen, bl.a. () och , i samband med omregleringen till regeringen framfört att en ersätt- ning bör utgå till idrotten då idrottsevenemang utnyttjas som vad- hållningsobjekt. Idrottsrörelsen i organiseras genom , , med sammanlagt 72 idrottsförbund och 19 000 föreningar.1 An- talet aktiva uppgår till 3,2 miljoner medlemmar (antal individer). Förbunden, de s.k. specialförbunden, samt föreningarna har en stor spridning i storlek och antalet medlemmar. De största idrotterna sett till antalet aktiva är fotbollen, friidrotten, golf, gymnastik, ridsport Många idrotter och föreningar har en stor regional spridning i landet och finns i alla kommuner. Målen för den statliga idrottspolitiken är att statsbidraget ska ge möjligheter för flickor och pojkar, kvinnor och män att motionera och idrotta för att främja en god folkhälsa, att stödja en fri och själv- ständig idrottsrörelse samt att ge flickor och pojkar, kvinnor och män positiva upplevelser av idrott som underhållning. Stöd till barn och ungdomar ska lämnas till verksamhet som bedrivs ur ett barn- rättsperspektiv. Stöd kan även lämnas till sådan verksamhet som stärker idrottsutövares internationella konkurrenskraft. Statens stöd till idrotten uppgår 2020 till 1 974 miljoner kronor.2 ansvarar för den närmare fördelning av stödet på idrotts- rörelsens organisationer och verksamheter. av med- len, , fördelas till idrottsföreningar och , , går till idrottens specialförbund. Statsbidraget står för en betydande del av vissa förbunds grund- läggande finansiering. har förbund och föreningar annan finansiering. På lokal nivå står kommunerna för en del av idrotts- föreningarnas finansiering genom direkta stöd till verksamheten men också genom att tillhandahålla anläggningar som fotbollsplaner, gymnastikhallar och ridhallar. Enligt RF:s bedömning uppgår detta stöd till 6–7 miljarder . används anläggningar också ofta för andra ändamål inom kommunen. Idrottens föreningar och förbund har också en hög grad av egen finansiering och övriga intäkter. Statistik från RF visar att idrottens föreningar i genomsnitt har egen finansiering från medlemmar på , och intäkter från publik och försäljning vid evene- mang samt reklam och sponsring med . På elitnivå inom idrotten, inte minst inom de stora lagsporterna, utgör sponsring, andra kommersiella samarbeten samt mediarättig- heter en viktig del av finansieringen liksom publikintäkter vid mat- cher och evenemang. Inom fotbollens och ishockeyns högsta serier finns särskilda organisationer med tilldelat ansvar för dessa seriers kommersiella samarbeten inkl. medierättigheter. Även andra mindre förbund kan ha betydande kommersiella samarbeten som finansier- ing om sporten har ett stort publik- och medieintresse. 2Statsbudget , utgiftsområde 17, anslag 13:1. Därutöver har en särskild satsning om ytterligare till idrotten beslutats . specialförbund har även kommersiella samarbeten med spelbolag (och före omregleringen av spelmarknaden). Det förhållande att idrotten numera har en hög grad av publik- och evenemangsbaserad finansiering blev tydligt under coronapan- demin våren och , då idrottsrörelsens inkomstbort- fall blev stora som följd av att tävlingar med publik och andra evene- mang inte kunde genomföras. utgick ett ökat anslag till idrotten med i syfte att stödja idrotts- verksamheter i hela landet, som påverkats av effekterna av sprid- ningen av covid-19, bl.a. i form av inställda evenemang.3 beslutade att öka anslaget ytterligare med i syfte att mildra de negativa ekonomiska konse- kvenser som spridningen av covid-19 medför för idrottsverksam- heter i hela landet, underlätta uppstart av verksamheter samt bidra till en jämställd och jämlik idrottsverksamhet.4 6.2.2Tidigare finansiering från spel , som bildades genom en sammanslagning mellan de två statliga bolagen , har länge varit en viktig partner och finansiär till svensk idrott. fanns en direkt koppling mellan den svenska spelmarknaden, där Tips- tjänst/hade ensamrätt på sportspel, och idrottsrörel- sens finansiering. Det s.k. vinstdelningssystemet innebar att en fastställd del av spelöverskottet från gick som bidrag till stöd för lokal barn- och ungdomsverksamhet inom idrottsrörel- sen.5 Bidraget uppgick till 600–beroende på spelets utveckling. Vidare lämnades ett generellt bidrag från spelet till idrotten på . Utöver idrottens finansi- ering från spelet utgick stöd till idrottsrörelsen via anslag på stats- budgeten. beslutades om en förändring i syfte att skapa ett stabilt finansieringssystem för stödet till idrotten.6 Den finansiering som tidigare erhölls i form av bidrag från upphörde och 2019/20:146, bet. 2019/20:FiU56, rskr. 2019/20:211. 2020/21:4, s. 10–11 (tionde extra ändringsbudgeten ). 5Ursprungligen var det överskottet från spelautomater som öronmärktes till barn- och ungdom men detta ändrades 1997 till att gälla hela överskottet från det då bildade . 2008/09:126, bet. 2008/09:KrU8, rskr. 2008/09:243. ersattes av ett förhöjt statsanslag med . Undan- taget var dock vissa satsningar, bl.a. det s.k. Idrottslyftet, som fort- satt skulle finansieras från Svenska Spels överskott. Genom denna förändring skulle stödets årliga nivå och därmed finansieringen av idrotten bli mer förutsebar. Anslaget för stöd till idrotten uppgick efter förändringen till totalt . lyftes även Idrottslyftet in på anslaget som då uppgick till . Anslagsnivån har därefter justerats upp till nuvarande nivå. inlevereras Svenska Spels överskott till staten i likhet med vad som gäller för andra statligt ägda bolag. Svenska Spels stöd till idrotten sker i stället genom sponsring till bl.a. flera av de större lag- sporterna och genom andra samarbeten. Bolaget stöder också den bredare idrottsrörelsen med . Även ATG har avtal om sponsring, t.ex. till ridsporten. 6.2.3Idrottsrörelsens finansiering efter omregleringen Statsbidraget till idrottsrörelsen påverkas inte av omregleringen av spelmarknaden. Omregleringen innebär dock en annan ställning för som tidigare haft ensamrätt på sportspel och som också historiskt varit en central sponsor av svensk idrott. har det under en relativt funnits konkurrens på sportspelsmark- naden från utlandsbaserade aktörer som erbjudit spel mot svenska marknaden. Efter omregleringen har Svenska Spels ställning på spelmark- naden förändrats. En uppdelning har skett av verksamheten på en konkurrensutsatt del (sport och kasino) och de delar där bolaget har fortsatt ensamrätt (turspel och landbaserat kasino), vilket kan påverka sponsringen av idrotten. Statskontoret bedömer i sin uppföljningsrapport för med den nya spelregleringen att idrottsförbunden tillsammans hade intäkter från sponsring från spelföretag på runt under 2019.7 var intäkterna runt . Fyra förbund stod för omkring två tredjedelar av intäkterna. Nästan alla förbund inom idrotten hade sponsringsintäkter från spelföretag , men för en majoritet av dem handlade det om relativt begränsade belopp. Spelföretag stod i genomsnitt för hälften av för- 7Statskontoret, Utvärdering av omregleringen av spelmarknaden, delrapport 3 (2020:8). bundens totala sponsorintäkter, dock med stora variationer mellan olika idrottsförbund. Den klart största sponsorn av idrottsför- bunden var, liksom före omregleringen, . Även ATG, Folkspel och Postkodlotteriet sponsrade idrottsförbund . Förbunden hade inte några sponsringsintäkter från de nya kommersiella spelbolagen. Statskontoret konstaterar vidare i sin rapport att spelföretag kan sponsra idrottsrörelsen även på andra sätt än via idrottsförbund. Exempelvis kan enskilda idrottsligor, idrottsevenemang, idrotts- föreningar eller sponsras och hade åtminstone fem spelföretag sådana sponsrings- eller sam- arbetsavtal. Bland de sponsrade förekom bl.a. Svensk Elitfotboll, Elitfotboll , , Svenska Hockey- ligan, HockeyAllsvenskan, Hockeyettan, Alpina SkidVM i Åre, i , och . I rapporten gör Statskontoret bedömningen att idrottsrörelsens förutsättningar att få intäkter från sponsring från spelföretag gene- rellt sett har förbättrats jämfört med före omregleringen. Eftersom fler spelföretag efter omregleringen har rätt att marknadsföra sig i genom t.ex. sponsring finns det därmed fler potentiella sponsorer till idrottsförbunden, idrottsligor, idrottsevenemang och idrottsföreningar. Det är enligt Statskontoret sannolikt att spelföre- tagen kommer att konkurrera om att få sponsra de kommersiellt mest attraktiva bland dessa, vilket de dramatiskt ökade sponsor- intäkterna till Svensk Elitfotboll från ett nytt spelbolag bedöms vara en indikation på.8 Inför omregleringen förde idrottsrörelsen genom RF, på mot- svarande sätt som trav- och galoppsporten, fram frågan om hur spelbolag som erbjuder spel på idrottens tävlingar kan ersätta eller bidra till idrottens finansiering t.ex. genom att betala en avgift.9 Motivet skulle vara att spelbolagen annars skulle nyttja idrottens im- materiella rättigheter utan tillstånd eller ersättning. En ersättning till idrotten i form av en avgift skulle enligt RF även kunna bidra till att finansiera arbetet med integritetsfrågor inom idrottsrörelsen, t.ex. matchfixning. Enligt avtalet utgår till Svensk Elitidrott. Avtalet löper med option på förlängning om . 9Se t.ex. inlagan ”hållning gällande spellagstiftning” . 6.3Alternativa finansieringsmodeller för idrott och sport Utredningen ska enligt direktiven utreda modeller för finansiering av idrottsrörelsen kopplat till spel och vadhållning. Under utred- ningens arbete har från idrottsrörelsen särskilt fokus lagts vid frågan om upphovsrättsligt skydd för idrotten. Frågan om sportens rättigheter vid anordnandet av tävlingar och evenemang har behandlats på EU-nivå i samband med utarbetandet av principer för onlinespel. På uppdrag av ge- nomfördes 2014 en särskild studie av som omfattade en genomgång av medlemsländernas regelverk och en analys av grunderna för det rättsliga skyddet, bl.a. avseende spel och vadhåll- ning. 10 Några observationer och slutsatser av studien sammanfattas i det följande. 6.3.2Upphovsrättsligt skydd av sportevenemang Enligt studien har ett sportevenemang som sådant, dvs. en tävling eller match, inte upphovsrättsligt skydd (copyright) i något EU- land. Bakgrunden är att upphovsrätten förutsätter en upphovsman och en på förhand utformad och skapad produkt som t.ex. ett musik- eller teaterstycke. I fråga om en sporttävling som t.ex. en fot- bollsmatch är förloppet och utgången oviss och slumpmässig; även om vissa regler måste följas kan resultatet inte på förhand sägas ägas eller vara skapat av någon. Det konstateras också att frågan om upp- hovsrätt även har prövats av i ett fall 2008.11 Dom- stolen bedömde att förutsättningarna för ett upphovsrättsligt skydd enligt EU:s lagstiftning på området inte fanns i fråga om sport- evenemang men menade att medlemsländerna har möj- lighet att reglera frågan i särskild ordning på nationell nivå. I studien konstateras att sportorganisationerna har ett rättsligt skydd på andra områden, t.ex. genom att sportevenemangen äger rum på en särskild plats eller en arena som sportorganisatören äger 10Study on sports organisers’ rights in Union. , International Sport , 2014. 11Premier League vs QC Leisure, C – 403/08 och 429/08. eller har exklusivt nyttjanderätt till. Härigenom har sportarrangören kontroll över tillträdet till arenan genom försäljning av entrébiljetter och genom avtal om mediarättigheter till evenemanget. Här gäller också att ljud- och bildupptagningar och sändningar från sporteve- nemanget omfattas av upphovsrätten. I studien konstateras att för- säljningen av mediarättigheter utgör en mycket stor del av sportens intäkter . Detta gäller särskilt större publiksporter och stora evenemang. En tredje kategori av rättsligt skydd som behandlas i rapporten gäller enskilda idrottsutövares skydd i form av ”image rights”, som omfattar visst skydd mot kommersiell användning av bilder som inte godkänts på förhand. 6.3.3Särskilda regleringar av sportens rättigheter i några länder Studiens kartläggning visar att några EU-länder har infört särskilt reglerade rättigheter på sportområdet som ger ett immaterialrättsligt skydd motsvarande upphovsrätt och som innebär att sportens orga- nisationer kan licensiera användandet av sportevenemang för spel och vadhållning eller annat kommersiellt nyttjande. Till dessa länder hör men även och . Ett annat exempel, som är en av de första modellerna, är den reglering som finns i delstaten i . Motiven för denna form av särskild reglerad upphovsrätt för spo- rten är i allmänhet två: dels att ge sportorganisationerna rätt att kräva ersättning för att evenemang används kommersiellt, dels att ge sporten möjlighet att genom avtal med spelbolag eller andra aktörer reglera vissa frågor som gäller sportens evenemang, t.ex. sportens integritet. I samband med en förstärkt reglering av sportspel i delstaten i reglerades sportens rätt att godkänna spel. Syftet var dels att stärka förtroendet för sportens integritet, dels att säkerställa att sportens organisationer fick del av spelets överskott. Enligt gällande ordning måste därför en speloperatör träffa en överenskommelse med den sportorganisation på vars tävlingar man vill erbjuda spel. Processen sker i tre steg. I ett första steg måste tävlingen eller evenemang godkännas av delstatens spelmyndighet. I ett andra steg krävs ett godkännande från den relevanta sportorganisationen. Slut- ligen ska ett avtal ingås mellan parterna som reglerar bl.a. informa- tionskrav kopplade till integritetsfrågorna och den ekonomiska ersättningen, som tas ut genom en avgift på spel. För att erhålla status som godkänd eller behörig sportorganisation (Sports Control- ling Body) ställs ett antal organisatoriska krav liknande en certi- fiering från spelmyndigheten. Modellen har bedömts välfungerande och bidragit till ett närmare samarbete mellan sporten och speloperatörer. har utvär- deringar uppmärksammat effektivitetsbrister, t.ex. att regleringen endast gäller regionalt och inte omfattar gränsöverskridande spel. En annan utmaning har varit den växande spelmarknaden generellt. När det gäller målbilden konstateras att systemet framför allt har stött arbetet med integritetsfrågor kopplade till sport och spel men att den finansiella behållningen för sporten har varit begränsad. En annan nackdel är de höga krav och kostnader som det innebär för en sportorganisation att bli godkänd för att sluta avtal med spelopera- törer, inneburit att endast större publiksporter har sådana behöriga organ. Mindre sporter som inte klarar kraven eller kan bära kost- naderna står därför utanför det skydd som modellen är tänkt att erbjuda. har ett särskilt lagfäst skydd för sportevene- mang, jämförbart med en immateriell rättighet, som ger sportens organisationer rätt att kontrollera kommersiellt nyttjande av sport- evenemang för bl.a. mediasändningar och vadhållning. I samband med omregleringen av den franska spelmarknaden aktualise- rades frågorna om sportens rättigheter och finansiering. I den nya spellagstiftningen stärktes därför regleringen av sportens rättigheter avseende vadhållning på sportevenemang. Reglerna innebär att en licensierad speloperatör som vill erbjuda spel på ett sportevenemang först måste sluta avtal med det ansvariga sportförbundet eller den aktuella tävlingsarrangören. Avtalen ska även godkännas av den franska myndigheten för onlinespel (ARJEL) innan spel kan ske. Reglerna gäller både för onlinespel och land- baserat spel, dock endast på tävlingar som hålls i . När avtal slutits fördelas spelrättigheterna genom ett auktions- förfarande, där varje spelbolag betalar i förhållande till sin andel av totala insatser. 2011 betalade de licensierade spelaktörerna igenom- snitt drygt en procent av sina nettospelintäkter till sporten. Den totala kostnaden för spelrättigheter varierar mellan olika sporter, dyrast i är fotboll och tennis. Sportens intäkter från med- givna spelrättigheter uppgick till 2010–2012.12 I de avtal som sluts har sporten även rättsligt stöd för att föra in krav som gäller integritetsaspekter kopplat till sport och spel. Ex- empelvis kan det gälla krav på information om vilka spelobjekt eller händelser som kommer att bli föremål för spel hos en speloperatör. Sporten får därigenom möjlighet att vid behov vidta förebyggande eller särskilda kontrollåtgärder. Vissa krav inom detta område finns även reglerat i spellagstiftningen, t.ex. förbud mot spel på ”negativa” händelser som straffsparkar under pågående fotbollsmatcher. Sportens särskilt reglerade rättigheter i utgör ett skydd framför allt för det kommersiella nyttjandet av sportevenemang på professionell nivå. När det gäller icke-professionell sport och idrott tas en lagreglerad avgift ut på av insatserna hos en speloperatör. Intäkterna från avgiften kanaliseras till ett nationellt center för sport i (CNDS). Avgiften inbringar inga stora summor utan uppgick –2012 till sammantaget 23 mil- joner euro. Även gällande konstateras i studien att modellen med särskilt reglerade rättigheter främst kan nyttjas av de större sport- förbunden inom de mest attraktiva sporterna, medan de mindre sporterna inte lyckas sluta några kontrakt med speloperatörerna. Vidare konstateras att de kontrakt som sluts bara omfattar en del av den totala sportspelsmarknaden. 12ARJEL Report of the French Online Gaming Regulatory Authority on the betting right (2013). har valt en annan modell för att reglera sportens rättigheter visavi speloperatörerna. Enligt den spelmarknadslag som gäller finns reglerat som ett villkor för licens att speloperatören har fått sportförbundets godkännande för att använda sportresultaten i sin spelverksamhet. Spelmarknadslagen reglerar dock inte frågan om en ekonomisk ersättning till sporten, men i praktiken fungerar systemet så att sportens organisationer kräver ekonomisk ersättning för att godkänna en speloperatör. har ett system liknande det i . Sporten har i lag en reglerad rättighet till evenemang med kommersiellt värde med vilket avses större nationella sportevenemang och turner- ingar. Även rätten till ekonomisk ersättning finns reglerad. Enligt studien har sportens förbund inte krävt någon ersättning med stöd av lagen. Förklaringen är dels att det statliga spelbolag som har en- samrätt på sportspel online ändå har skyldighet att tillföra medel till sporten. En annan förklaring är att den reglerade rättigheten endast täcker en mindre del av den totala spelmarknaden. I den EU-övergripande studien konstateras sammanfattningsvis att den franska modellen med en särskild reglering av sportens rättig- heter när det gäller spel och vadhållning har inspirerat flera sport- organisationer att kräva en motsvarande modell nationellt eller på EU-nivå. Förutom är det dock endast och som infört en liknande reglering.