sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — (1992), Studying Students Studying Calculus: A Look at the Lives of Minority Mathematics Students in College, , Vol. 23, No. Treisman, U. (1985), A . Treisman, U. (1983), Improving the performance of minority students in college-level mathematics, Innovation Abstracts, Vol. 5, N. 17, 1983. Trombly, C. (2012), Comfort with Complexity: An Examination of Instructional Coaching in in . Tröhler, D. (2016), “Educationalization of Social Problems and Educationalization of the Modern World”, i , M. ), and Theory, Springer. Tyack, D. & Cuban, L. (1995), Tinkering Toward Utopia –A Century of . (2015), Rethinking Education? Towards a global common good? (1972), Report on Education 1972: Learning to be –the world of education today and tomorrow. (2011), Trust, Diversity, and Segregation in the and the , Comparative Sociology 10, s. 221–247. Vaenzuela, A. (2017), Grow Your Own Educator Programs. A Review of the Literature with an Emphasis on Approaches, . Villegas, A-M., (red.) (2008), “Does Difference make a Difference? Diversity and Teacher Education”, i m.fl., Handbook of Research On Teacher Education – Enduring Questions in . Vlachos, J. (2019), “Trust-Based Evaluation in a ” i M. . Fejes, Neoliberalism and Market Forces in Education: Lessons from , Routledge. (2009), Lika skola med olika resurser? En ESO- rapport om likvärdighet och resursfördelning. (1979), ”Utbildningsexplosionen”, i Den svenska historien. Våra dagars , . & , P-E. (2016), ”Ledarskap för lärande och utveckling”, i , M. & Nihlfors, E. ), Ledarskap, Utveckling, Lärande, Natur & Kultur. (2018), The demand for effective charter schools, , 126:6, s. 2179–2223. Weiher, G. & K. Tedin (2002), Does choice lead to racially distinctive schools? Charters schools and household preferences, , 21:1, s. 79–92. Westovers, (2019), Allt jag fått lära mig, Natur & Kultur. Whitesell, E., L. Stiefel & A. (2016), Unexpected Arrivals: The Spillover Effects of Mid-Year Entry on Stable Student in New , , 38:4, 692–713. Wilkinson, R. & Pickett, K. (2018), Den inre ojämlikheten. Hur mer jämlika samhällen minskar stress, förbättrar hälsan och ökar allas välbefinnande, Karneval förlag. Wilkinson, R. & Pickett, K. (2009), Jämlikhetsanden. Därför är mer jämlika samhällen bättre samhällen, Karneval förlag. (2019), School choice and equality of oppor- tunity: an international systematic review, , EDU/42625. & A. Piebalga (2008), Performance measures, ranking and parental choice: An analysis of English school league tables, , 11:3, s. 344–366. Wise, A. (2016), Behind ’s ranking success – and why other countries may not want to join the race, The Conversation, 161208. Wondratschek, V., K. . (2013), The Short- and Long-term Effects of School Choice on Student –Evidence from a School Choice Reform in , and Statistics, 111/112, s. 71–101. Xu, Z., J. Hannaway & S. D'Souza, (2009), Student in : The Effect of School Mobility on Student , 22. (2016), Causes of educational segregation in – school choice or residential segregation, , Vol. 1–2. (2020), “Svensk lärarutbildning – en akademisk professionsutbildning med förhinder”, i, , E. ), Laererutdanning i nordiske land, Universitetsfolaget, 2020. (2017) “Swedish teacher education and the issue of fragmentation: Conditions for the struggle over academic rigour and professional relevance”, i, , B. ), Overcoming Fragmentation in Teacher Education Policy and Practice, Series, . , (2016), “From Citizen to Consumers – The Trans- formation of Democratic Ideals into School Markets in ”, i, , F. , B. & Darling-Hammond, L. ), Global Education Reform. How Privatization and Public Invest- ment Influence Education Outcomes. Östh m.fl. (2013), School Choice and Increasing Performance Difference: A Counterfactual Approach, , 50:2, s. 407–425. , 191218, pressmeddelande om granskning av automatiserat beslutsfattande i statsförvaltningen . Sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, det s.k. . Svenska beskrivning av den s.k. prioriterings- plattformen . skolverkets-statistik/salsa-statistisk-modell. utredarblogg/andra-skolans-stora-systemfel-skolpengen. utredarblogg/anmalningstid-inte-forenligt-med- skolvalsperioder. Ökad likvärdighet genom minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldelning En särskild utredare ska analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola. Syftet är att öka likvärdigheten inom berörda skol- former. •analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placer- ing vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklass och grundskola samt, vid behov, grundsärskola, •kartlägga och analysera de bakomliggande orsakerna till skillna- derna i avsatta resurser för undervisning och elevhälsa inom för- skoleklass och grundskola mellan kommunerna och mellan de enskilda huvudmännen samt hur skillnaden i avsatta resurser på- verkar kunskapsresultaten, •om analysen visar att skillnaderna i avsatta resurser behöver minskas för att förbättra kunskapsresultaten, ta fram förslag för att minska dessa skillnader genom resurstilldelning och vid behov också lämna förslag på kompletterande insatser, och •lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Uppdraget ska redovisas . Likvärdigheten inom den svenska skolan behöver stärkas Enligt 1 kap. 8 § skollagen (2010:800) ska alla ha lika tillgång till ut- bildning i skolväsendet. Utbildningen inom skolväsendet ska vara likvärdig inom varje skolform och inom fritidshemmet oavsett var i landet den anordnas (1 kap. 9 § skollagen). Likvärdighet betyder inte likformighet eller att alla elever ska få lika mycket resurser. Hänsyn ska tas till barnens och elevernas olika förutsättningar och behov. Det finns alltså utrymme för anpassningar av undervisningen och organisationen av utbildningen till behoven hos olika barn och elever. Likvärdigheten upprätthålls av mål och krav i skollagen, läro- planer och andra författningar. Hur verksamheten ska utformas för att man ska nå de fastställda målen kan variera beroende på lokala behov och förutsättningar. Det finns olika vägar att nå de fastställda målen. Kvaliteten i verksamheten ska dock vara så hög att de fast- ställda målen kan uppnås oavsett var i landet verksamheten bedrivs (prop. 2009/10:165 s. 228 f. och 638). Genom Statens skolinspektions tillsyn vet vi att det finns många skolor och huvudmän vars verksamhet har brister i kvaliteten och inte lever upp till de författningsmässiga krav som ställs på ut- bildningen (se t.ex. Skolinspektionens årsredovisning ). Vid den regelbundna tillsynen 2016 konstaterades t.ex. brister gällande hos av de granskade huvudmännen. har senast i en rapport konstaterat att det finns en ökande skolsegregation (rapport 467). Elever har blivit allt mer uppdelade mellan skolor utifrån socioekonomisk bakgrund och migrationsbakgrund. Denna ökning har dock avstannat som skolans socioekono- miska sammansättning har fått en större betydelse för elevernas betyg. Detta innebär att elever med samma socioekonomiska bakgrund får högre betyg om de går i en skola med gynnsam socioekonomisk sammansättning jämfört med om de går i en skola med mindre gynn- sam socioekonomisk sammansättning. Mest påverkas elever med sämre socioekonomiska förutsättningar. kunde dessa elever förväntas få 10 meritvärdespoäng mer om de gick i en skola med gynn- sam socioekonomisk elevsammansättning. 2015 hade denna skillnad ökat till 29 meritvärdespoäng. Vidare har elevernas socioekonomiska bakgrund generellt fått en ökad betydelse för hur de lyckas i grund- skolan. Den socioekonomiska bakgrunden har visserligen alltid haft en stor betydelse för elevernas resultat, men har betydelsen ökat efter att legat på ungefär samma nivå. Även skillnaderna i betygsresultat mellan skolor har ökat. har de fördubblats. Även ut- värdering (IFAU) har visat att skillnaderna i resultat ökar mellan skolor. Enligt IFAU beror den ökade resultatskillnaden på att elev- sammansättningen på skolorna har blivit mer homogen sett till elevernas socioekonomiska bakgrund. Det kan i sin tur framför allt kopplas till den ökade bostadssegregationen, och i begränsad ut- sträckning också till det fria skolvalet (IFAU:s rapport 2015:5). Även den senaste PISA-undersökningen (Programme for International Student ) visar på bristande likvärdig- het. I definieras likvärdighet som möjligheten för alla elever, oavsett skilda förutsättningar, att få tillgång till och tillgodogöra sig en högkvalitativ utbildning. Jämfört med 2006 har likvärdig- heten i den svenska skolan försämrats vad gäller fem av sju indika- torer på likvärdighet i 2015 (450). Inte någon indikator visade på en förbättring. Enligt en av indikatorerna har familjebakgrunden nu en större betydelse i än i ett genomsnittligt OECD-land (tion and Development). Vidare har den totala variationen i elevers resultat i naturvetenskap, som var undersökningens huvudämne, ökat jämfört med 2006. Den ökade totala variationen beror inte bara på att det har tillkommit fler utlandsfödda elever, utan framträder även när enbart elever med inhemsk bakgrund tas med i beräkningen. Rapporten visar även på en kraftig ökning av resultat- skillnaderna mellan skolor. Vidare förefaller skolans socioekono- miska sammansättning ha fått större betydelse för en elevs resultat, även om dessa resultat ska tolkas med viss försiktighet. tillsatte regeringen en skolkommission med företrädare för bl.a. lärare, rektorer och elever samt forskare. Uppdraget var att lämna förslag som syftar till höjda kunskapsresultat, förbättrad kvalitet i undervisningen och en ökad likvärdighet i skolan (dir. 2015:35). (U 2015:03) lyfter i sitt delbetänkande fram att skolan kännetecknas av allvarliga systemsvagheter, vilket har lett till försämrade förutsättningar för en hög kvalitet i undervisningen och därmed lägre kunskapsresultat (SOU 2016:38). Bland svagheterna som leder till kvalitetsskillnader mellan skolor nämns bl.a. skol- segregationen. När det gäller skolsegregationen framhäver att resultatskillnaderna mellan grundskolor ökar starkt. Ökningen förklaras av att skillnaderna mellan skolors elevsammansättning ut- ifrån familje- och migrationsbakgrund ökar. Denna ökade uppdel- ning av skolor riskerar att leda till försämrad likvärdighet i form av ökade kvalitetsskillnader mellan skolor. Den innebär också att det viktiga värde som ligger i att elever med olika bakgrund möts i skolan urholkas. Resurstilldelning görs inte alltid utifrån skolornas behov En annan bidragande orsak till den bristande likvärdigheten är enligt den alltför svaga kompensatoriska resursfördel- ningen i det svenska skolsystemet. Detta har bl.a. belysts i rapporter från (se t.ex. rapport 391) och Skolinspektionen (se rapport 2014:1). Till exempel visade Skolinspektionens granskning att det var få av de granskade kommunerna som tydligt styrde resur- ser till de enheter som har störst behov utifrån barns och elevers mål- uppfyllelse och den socioekonomiska strukturen. Flertalet av de granskade kommunerna behövde även förbättra uppföljningen och utvärderingen av resursfördelningen. framhåller att det finns stora skillnader mellan kommunerna i den totala resurstilldelningen till skolan. Dessa skill- nader är delvis strukturellt betingade, t.ex. avseende olika demogra- fiska och geografiska förhållanden, men de återspeglar även skilda ambitionsnivåer. Det finns också stora skillnader i hur stor del av resurserna som fördelas efter skolornas förutsättningar. föreslår i sitt slutbetänkande en nationell strategi för att skapa ett robust skolsystem med utvecklingskraft och stärkt likvärdighet (SOU 2017:35). Förslagen ska gynna samtliga elever och målet är att alla elever ska ges förutsättningar att utvecklas så långt som möjligt. Detta ska förbättra skolresultaten, men även exempelvis utgöra ett bidrag till arbetet för att stärka jämställdheten mellan flickor och pojkar. Strategin berör förskoleklassen, grund- skolan och gymnasieskolan och innefattar bl.a. åtgärder för minskad skolsegregation och ett ökat nationellt ansvar för skolans finansiering. Genomförandet av strategi kräver åtgärder av olika aktörer på både kort och lång sikt. Regeringen har påbörjat genomförandet av flera förslag. I budgetpropositionen före- slog regeringen exempelvis en kraftig förstärkning av den statliga finansieringen av skolan i enlighet med förslag (prop. 2017/18:1). har beslutat i enlighet med regeringens förslag. Med en infasning avsätts för syftet. Det statliga stödet för stärkt likvärdighet och kunskaps- utveckling ska fördelas så att resurserna viktas med hänsyn till elever- nas socioekonomiska bakgrund. Detta statsbidrag med i förväg till- delade bidragsramar och möjlighet att använda medlen utifrån lokala förutsättningar och behov innebär i dessa delar av sin utformning en utveckling i linje med det förslag redovisade i en granskningsrapport avseende riktade statsbidrag inom skolområdet (Riktade statsbidrag till skolan – nationella prioriteringar men lokala behov, RIR 2017:30, s. 54). I vissa fall föreslår att frågor ska utredas vidare. Regeringen har redan omhändertagit vissa av dessa frågor. Till exempel tillsattes en särskild utredare för att göra en bred över- syn av ansvarsfördelningen och organiseringen av de statliga myn- digheterna på skolområdet (dir. 2017:37). En del av uppdraget var att, utifrån förslag, utreda behovet av en ökad statlig regional närvaro i syfte att stärka huvudmännen. Utredningen lämnade sitt betänkande (SOU 2018:41). Även åtgärder som syftar till att minska skolsegregationen och öka de finansiella förutsättningarna för en likvärdig skola kräver enligt närmare överväganden. Regeringen delar denna bedömning och anser att det finns anledning att närmare utreda frågorna och vid behov vidta åtgärder som syftar till att minska skolsegregationen och om skillnader i avsatta resurser till skolan påverkar elevernas kunskapsresultat, föreslå åtgärder för att minska dessa skillnader. Uppdraget att föreslå åtgärder för minskad skolsegregation Hur kan kommuner ges bättre förutsättningar att skapa en allsidig social sammansättning av elever vid sina skolenheter? Hemkommunen har ett övergripande ansvar för att barn i kommu- nen får utbildning i förskoleklass, grundskola och grundsärskola (9 kap. 12 §, 10 kap. 24 § och 11 kap. 24 § skollagen). Kommunen ska som huvudregel erbjuda utbildning inom sin egen verksamhet, om barnets vårdnadshavare t.ex. inte väljer en fristående förskole- klass eller skola. Kommunen är vidare skyldig att vid utformningen av sin grundskola och grundsärskola beakta vad som är ändamåls- enligt från kommunikationssynpunkt för eleverna (10 kap. 29 § och 11 kap. 28 § skollagen). Enligt dagens bestämmelser om placering vid en specifik skol- enhet i förskoleklass, grundskola och grundsärskola ska en elev i första hand placeras vid den av kommunens skolenheter där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå (9 kap 15 § första stycket, 10 kap. 30 § första stycket och 11 kap. 29 § första stycket skollagen). Om den önskade placeringen skulle medföra att en annans elevs be- rättigade krav på placering vid en skolenhet nära hemmet åsidosätts, ska dock kommunen placera eleven vid en annan av kommunens skolenheter. Vid fler sökande än platser gäller således en allmänt hållen närhetsprincip som innebär att en vårdnadshavares önskemål om placering inte får medföra att en annan elev får en skolplacering för långt från hemmet. Om antalet sökande elever är större än antalet platser bedömer kommunen vilka elever som har rätt till plats. Kommunen får annars frångå vårdnadshavares önskemål om placering endast om den önskade placeringen skulle medföra bety- dande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen eller, vad avser och grundsärskolan, om det är nödvän- digt med hänsyn till övriga elevers trygghet och studiero (9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket och 11 kap. 29 § andra stycket skollagen). Kommunens beslut om placering vid en viss skolenhet i för- skoleklass och överklagas till två olika instanser bero- ende på om kommunen har grundat sitt beslut på bestämmelserna om närhetsprincipen eller på bestämmelserna om undantag från närhetsprincipen. har i rättsfallet HFD 2015 ref. 50 uttalat att detta är en olycklig ordning med hänsyn till bestämmelsernas inbördes samband. Skolväsendets överklagande- nämnd har i sitt remissyttrande över slutbetän- kande påpekat att skolplaceringsbestämmelserna föranleder stor osäkerhet för elever, vårdnadshavare, kommuner och överprövande instanser i fråga om tillämpning och överklagbarhet. Det finns enligt nämnden tungt vägande skäl att se över placeringsbestämmelsernas innebörd och utformning, Det gäller såväl den s.k. närhetsprincipen i placeringsparagrafens första stycke som undantagsbestämmelserna i andra stycket. efterlyser vidare en analys av om det är en rimlig ordning att ett och samma beslut kan överklagas till olika instanser beroende på vilken grund för avslag som tillämpats. gör bedömningen att den nuvarande utform- ningen av närhetsprincipen skapar begränsningar för kommuner att tillräckligt effektivt arbeta för en allsidig social sammansättning av elever i sina skolor och därmed minska skolsegregationen. Enligt råder det stor osäkerhet om vad skollagens när- hetsprincip i enskilda fall innebär för rättigheter för elever, och därmed också vilka begränsningar den innebär för kommunens möjlighet att organisera sitt skolväsende i syfte att minska skolsegregationen. anser därför att det bör utredas hur närhetsprin- cipen vid placering på kommunala skolor kan förändras, i syfte att möjliggöra en större flexibilitet för kommuner i hur de organiserar sitt skolväsende och därmed få ett mer effektivt verktyg för att mot- verka skolsegregation. Många kommuner verkar aktivt för en allsidig social elevsammansättning vid sina skolenheter. Kommunernas arbete för- svåras emellertid av att det finns oklarheter i vilka möjligheter som ryms inom dagens regelverk. Regeringen delar därmed Skolkommis- sionens bedömning att regelverket om placering vid en skolenhet bör ses över och förtydligas i syfte att ge kommunerna tydliga förutsättningar och bättre verktyg för att motverka skol- segregationen. Översynen bör även inkludera bestämmelserna om överklagande av beslut om placering. Utgångspunkten för över- synen ska vara att det s.k. fria skolvalet (möjligheten att välja skola) ska behållas. På samma sätt som ska det alltså i första hand vara barnets vårdnadshavare som ska välja skola. före- slår vidare att ett s.k. aktivt skolval ska införas. Genom ett införande av aktivt skolval, dvs. att placering av elever i förskoleklass och grund- skola ska göras utifrån en ansökan, skulle vårdnadshavare i ännu större utsträckning än välja skola till sina barn. Det är endast om detta val inte kan tillgodoses som frågan om urval blir aktuell. Inom ramen för uppdraget bör det kartläggas vilka metoder som kommuner använder vid placering av elever och hur dessa metoder kan användas, utvecklas och kombineras för att främja en allsidig social sammansättning av elever. Exempel på befintliga meto- der är utformning av s.k. upptagnings- eller anvisningsområden, dvs. geografiska områden inom vilka elever placeras vid en viss skola. Ett annat exempel är användandet av s.k. skolkedjor, där elever på en skola med lägre årskurser har förtur till en bestämd skola med högre årskurser. Regeringen anser att skolkedjor är ett alternativ som bör undersökas närmare, bl.a. eftersom modellen kan användas för att styra urvalet till högre årskurser – där åtgärder enligt Skolkommis- sionen framför allt behövs. Fristående skolor har lik- nande möjligheter eftersom de kan använda ett verksamhetsmässigt samband till en viss skola eller en pedagogisk inriktning som urvals- kriterium. Metoden kan underlätta den långsiktiga planeringen för såväl kommuner som vårdnadshavare. Viktiga utgångspunkter för övervägandena i denna del bör vara att kommunerna ska ha möjlighet att skapa en jämnare fördelning av nyanlända elever och elever med olika socioekonomisk bakgrund vid de kommunala skolenheterna. Ett sätt att åstadkomma detta kan vara att kommunerna ges möjlighet att beakta vissa objektiva socio- ekonomiska parametrar vid skolplaceringen. Kommunerna bör vidare alltid kunna använda syskonförtur vid placering av elever och det ska finnas en rätt till skolplacering med godtagbara kommunikativa förhållanden och rimlig närhet till hemmet. •kartlägga vilka metoder för placering av elever inom förskoleklass och grundskola som kommuner använder och analysera hur dessa kan användas för att främja en allsidig social sammanställ- ning av elever, •analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om placering kan ändras för att ge kommuner bättre möjlighet att främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklass och samt säkerställa att kommunerna alltid ska kunna använda syskonförtur som urvalskriterium, •analysera och ta ställning till om det finns behov att även ändra bestämmelserna om placering i grundsärskolan, •analysera och ta ställning till hur kommunens beslut om placering ska kunna överklagas, •analysera och ta ställning till behovet av följdändringar i andra be- stämmelser, exempelvis bestämmelsen om rätten till skolskjuts, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Även fristående förskoleklasser och skolor bör i större utsträckning ha en allsidig social sammansättning av elever Av skollagen följer att fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor ska vara öppna för alla elever, oavsett om de är bo- satta i den kommun där skolan ligger eller inte (9 kap. 17 § första stycket, 10 kap. 35 § första stycket och 11 kap. 34 § första stycket). Om det finns fler sökande än platser till en fristående förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska urvalet göras på grunder som är förenliga med att en fristående förskoleklass, grundskola eller grund- särskola som huvudregel ska vara öppen för alla elever som har rätt till utbildning i skolformen och som Skolinspektionen godkänt (9 kap. 18 §, 10 kap. 36 § och 11 kap. 35 § skollagen). I förarbetena till skollagen anges kötid, syskonförtur och geografisk närhet som exempel på urvalsgrunder som ska anses vara förenliga med öppen- hetskravet (prop. 1995/96:200 s. 70 och prop. 2009/10:165 s. 744). De urvalsgrunder som Skolinspektionen har godkänt med stöd av förarbetsuttalanden är anmälningstid, syskonförtur, plats i förskoleklass, geografisk närhet och verksamhetsmässigt samband (kan vara organisatoriskt eller pedagogiskt). Som jämförelse kan nämnas att det enda generella urvalskriteriet som är reglerat för kommunala skolor är närhetsprincipen. De fristående skolorna måste vara tydliga med vilka urvalskriterier de tillämpar och utifrån vilken rangordning kriterierna används vid urval av elever. infördes även en möjlighet för huvudmän för fristående skolor att inrätta en särskild kvot för elever som varit bosatta i än före starten av det aktuella läs- året (prop. 2015/16:184 och SFS 2016:910). Syftet är att fristående skolor som har kö lättare ska kunna ta emot nyanlända elever. Den särskilda kvoten kan användas vid urval till fristående förskole- klasser, grundskolor och grundsärskolor som har fler sökande än det finns platser. Det är huvudmannen för skolan som bestämmer om denna möjlighet ska användas och hur många platser som i sådana fall ska ingå i den särskilda kvoten. Dessa platser får dock motsvara högst av det högsta antal elever som huvudmannen har beslutat att skolan har möjlighet att ge utbildning med bibehållen god kvalitet under det aktuella läsåret. Bestämmelserna om den sär- skilda kvoten upphör att gälla vid utgången av 2021. Möjligheten till en särskild kvot vid urval till fristående skolor inte i sig är tillräckligt för att nå målet om en jämn fördelning av nyanlända elever.