sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — SALSA är en statistisk modell som beräknar resul- taten för skolor med hänsyn tagen till skolornas elevsammansättning sett till elevernas föräldrars genomsnittliga utbildningsnivå5, andelen pojkar och andelen nyinvandrade elever.6 För att ingå i SALSA-modell måste skolan ha haft minst 15 elever i årskurs 9. Sko- lor med färre elever än så ingår inte i denna analys. Totalt finns SALSA-uppgifter för 30 skolor som enligt skolenhetsregister har en konfessionell inriktning /18. till meritvärdet, utan hänsyn tagen till elevsammansättning, ligger skolor med konfessionell inriktning i genomsnitt mellan de kom- munala skolorna, som har lägst genomsnittligt meritvärde, och övriga fristående skolor, som har högst genomsnittligt meritvärde. Det genomsnittliga meritvärdet för skolor med konfessionell inriktning /18 var 238,8 meritvärdespoäng. Andelen elever som fick ett godkänt betyg i alla ämnen var i genomsnitt , att jäm- 5Elevernas föräldrars, båda eller ena, genomsnittliga utbildningsnivå beräknas som ett genom- snitt där genomgången grundskola är lika med 1 poäng, genomgången gymnasial utbildning är lika med 2 poäng och eftergymnasial utbildning är lika med 3 poäng. För varje skolenhet be- räknas sedan en genomsnittlig utbildningsnivå. 6Som nyinvandrad räknas en elev som har varit folkbokförd i i mindre än . Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag föra för kommunala skolor och för övriga fristående skolor.7 Det finns en stor variation bland skolorna med konfessionell in- riktning, vilket framgår av figur 8.2. Det finns skolor där under 40procent av eleverna har fått ett godkänt betyg i alla ämnen. I andra änden av skalan finns skolor där av eleverna har ett godkänt betyg i alla ämnen. På en av skolorna med konfessionell in- riktning fick alla elever godkända betyg i alla ämnen /18. Figur 8.2 Godkänt betyg i alla ämnen Andel elever med minst ett godkänt betyg i alla ämnen på skolor med konfessionell inriktning 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Diagrammet visar andelen elever med minst betyget E (godkänt) i alla ämnen på de 30 skolor med konfessionell inriktning som ingår i SALSA 2018. Källa: , statistik. Måluppfyllelse i relation till elevernas familjebakgrund SALSA beräknar utifrån skolornas elevsammansättning ett modell- beräknat värde på skolans resultat, vilket kan jämföras med skolor- nas faktiska resultat. Skillnaden mellan det faktiska och det modell- beräknade resultatet, residualen, kan tolkas som hur väl eller hur 7Fristående skolor med internationell inriktning eller Waldorfinriktning har exkluderats från analysen. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag dåligt skolan presterar i förhållande till skolans förutsättningar i termer av elevsammansättning.8 I genomsnitt hade skolorna med konfessionell inriktning 6,8 pro- cent nyinvandrade elever. Motsvarande siffra för kommunala skolor var och för övriga fristående skolor . Skolorna med konfessionell inriktning har i genomsnitt högre meritvärdespoäng än deras modellberäknade värde, men en lägre an- del elever med minst ett godkänt betyg i alla ämnen än vad som modellberäknats enligt SALSA. Variationen är dock stor – det finns skolor som har resultat både långt över och långt under deras modell- beräknade resultat, vilket framgår av figur 8.3. Bland skolor som utifrån sin elevsammansättning har höga resultat återfinns skolor med olika konfessionella inriktningar. 8Det modellberäknade värdet i SALSA utgör det genomsnittliga resultatet för alla skolor med samma elevsammansättning sett till elevernas kön, utländsk bakgrund och föräldrarnas ut- bildningsbakgrund. Det innebär att om en skola har en positiv residual, dvs. ett högre faktiskt betygsresultat än det modellberäknade, har skolan presterat bättre än genomsnittet för de skolor som har samma elevsammansättning. Skillnaderna mellan modellberäknat resultat (sta- tistiskt väntevärde) och faktiska resultat i SALSA bör dock inte tolkas som ett mått på skol- kvalitet. Det kan finnas andra förklarande faktorer till varför en skola får ett visst resultat, vilka inte fångas upp av modellen. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag Figur 8.3 Residualer i SALSA Skillnad mellan faktiskt meritvärde och modellberäknat värde för skolor med konfessionell inriktning 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Diagrammet visar avvikelsen (residualen) mellan en skolas faktiska meritvärde och det modellberäknade värde som utifrån skolans elevsammansättning förväntats. Ett positivt värde innebär att skolan fick ett högre resultat än förväntat. Diagrammet visar de 30 skolor med konfessionell inriktning som ingår i SALSA 2018. Källa: , statistik. 8.4.2Konfessionella skolors resultat i Skolinspektionens skolenkät Utredningen har också låtit undersöka hur elever på skolor med kon- fessionell inriktning svarat på Skolinspektionens skolenkät, jämfört med hur elever på övriga skolor svarat.9 är en del av underlaget för Skolinspektionens granskning av landets skolor. En- käten används för att samla in synpunkter från elever, föräldrar och lärare och är ett av flera underlag inför bedömningen av skolan. I skolenkäten frågar Skolinspektionen elever om undervisningen, elevinflytande, grundläggande värden på skolan samt trygghet och studiero. genomförs för elever i årskurs 5, årskurs 9 och för elever 2 i gymnasieskolan. 9Se bilaga 5. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag ställer en mängd frågor indelade i olika frågeområ- den. Svaren inom de olika frågeområdena indexeras sedan till ett ge- nomsnittligt resultat för skolan inom frågeområdet, där 0 är det lägsta värdet och 10 är det högsta värdet. De olika frågeområdena är:10 1.Veta vad som krävs 3.Tillit till elevens förmåga 4.Anpassning efter elevens behov 6.Argumentation och kritiskt tänkande 7.Grundläggande värden i undervisningen/lärandet 8.Grundläggande värden på skolan Eleverna får också frågor om de är nöjda med sin skola som helhet och om de skulle rekommendera sin skola till andra. I denna analys har resultaten från enkäterna analyserats . Elevernas svar analyseras grupperat för årskurs 5, årskurs 9 och år 2 i gymnasieskolan. I analysen tas inte hänsyn till faktorer som skulle kunna förklara skillnader mellan skolorna, som elevsammansättning eller antalet elever. Sådana bakomliggande faktorer skulle, i den mån de har någon betydelse, kunna förklara hela eller delar av de skillnader som redo- visas nedan.11 Resultaten bör därför tolkas med detta i åtanke. 10Frågorna för elever i årskurs 5 skiljer sig något. Se bilaga 5. 11Vi vet till exempel att skolor med konfessionell inriktning i genomsnitt är mindre än övriga skolor. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag Resultat för skolor med konfessionell inriktning i skolenkäten för elever i årskurs 5 I årskurs 5 är det små skillnader mellan hur elever på skolor med konfessionell inriktning och övriga skolor har svarat. Det fråge- område där fristående skolor med konfessionell inriktning har störst avvikelse från övriga skolor är frågeområdet Argumentation och kri- tiskt tänkande/Delaktighet och inflytande. Där har skolor med kon- fessionell inriktning i genomsnitt något sämre resultat än övriga sko- lor. Avvikelsen är dock inte stor, endast -0,07 indexenheter. Indexen är, som beskrivits ovan, sammansatta av flera frågor. Inom fråge- området är det på påståendet ”På lektionerna är vi elever med och påverkar på vilket sätt vi ska arbeta med olika skoluppgifter” som skolorna med konfessionell inriktning avviker mest negativt jämfört med övriga skolor. Resultat för skolor med konfessionell inriktning i skolenkäten för elever i årskurs 9 I årskurs 9 avviker skolorna med konfessionell inriktning i genom- snitt positivt från övriga skolor inom flera områden. Skolornas elever svarar i genomsnitt högre på frågan om de är nöjda med sin skola, och avviker positivt på indexen på frågeområdena Delaktighet och inflytande, Grundläggande värden i undervisningen/lärandet samt Veta vad som krävs. Det enda område där skolor med konfessionell inrikt- ning i genomsnitt har lägre resultat är området Elevhälsa.12 Jämfört med andra fristående skolor skiljer fristående skolor med konfessionell inriktning ut sig negativt. Här har skolorna mer nega- tiva svar även inom exempelvis frågeområdena Förhindra kränk- ningar och Grundläggande värden på skolan. Men jämfört med övriga fristående skolor har skolor med konfessionell inriktning också mer positiva svar inom exempelvis frågeområdet Veta vad som krävs. Som beskrivits ovan tar denna analys dock inte hänsyn till bak- grundsfaktorer som skulle kunna förklara avvikelserna. Sådana fak- torer skulle kunna vara skolornas elevsammansättning, eller skolans eller huvudmannens storlek. En av förklaringarna till resultaten skulle 12På påståendena ”På min skola är det OK att lämna lektionen om man känner ett behov av att träffa skolsyster eller kurator”, och ”Jag kan gå och prata med skolsyster eller kuratorn/skol- psykolog om vad jag vill, det måste inte ha hänt något allvarligt” avviker skolor med konfessio- nell inriktning i genomsnitt -0,41 respektive -0,43 indexenheter från övriga skolor. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag kunna vara att skolor med konfessionell inriktning i genomsnitt är mindre än övriga skolor. Det är möjligt att elever på mindre skolor generellt upplever högre grad av delaktighet och inflytande men att de har en sämre tillgång till elevhälsa. Resultat för skolor med konfessionell inriktning i skolenkäten för elever i gymnasieskolan Det finns fem stycken gymnasieskolor med en konfessionell inrikt- ning som har svarat på Skolinspektionens skolenkät under den under- sökta perioden. Skolorna avviker inte negativt från övriga skolor inom något frågeområde utan får i stället lika höga eller högre värden än övriga skolor. Det frågeområde där skolor med konfessionell in- riktning avviker mest positivt jämfört med övriga skolor är området Ordningsregler. Inom frågeområdet Veta vad som krävs avviker sko- lor med konfessionell inriktning inte alls från övriga skolor. Det finns stora skillnader mellan fristående skolor med konfessio- nell inriktning. Skolorna varierar i storlek, elevsammansättning, an- delen lärare med pedagogisk högskoleexamen och elevernas skol- resultat. Även när hänsyn tas till skolornas förutsättningar sett till elevsammansättning finns stora variationer mellan skolorna. Vissa sko- lor med konfessionell inriktning har höga genomsnittliga studie- resultat i förhållande till elevsammansättningen medan andra skolor har lägre resultat. Bland de skolor som har höga resultat i relation till elevsammansättningen finns skolor med olika konfessionella inrikt- ningar. I Skolinspektionens skolenkät skiljer sig skolor med konfessio- nell inriktning positivt från övriga skolor inom flera av enkätens frågeområden. I årskurs 9 avviker skolorna mest positivt på frågor om delaktighet och inflytande. Mest negativt avviker skolorna på frågor om tillgången till elevhälsa. I denna del av analysen har dock hänsyn inte tagits till möjliga förklarande bakgrundsfaktorer, som skolornas elevsammansättning eller skolornas eller huvudmännens storlek. Sådana faktorer skulle kunna förklara hela, eller delar, av de variationer som finns mellan skolor med konfessionell inriktning Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag och övriga skolor. Det är exempelvis möjligt att det faktum att sko- lor med konfessionell inriktning i genomsnitt är mindre än andra skolor förklarar varför de avviker positivt på frågor om delaktighet och inflytande i årskurs 9 men negativt på frågor om elevhälsa. Genom- snittliga skillnader mellan skolor med konfessionell inriktning och övriga skolor, vare sig det gäller skolresultat eller frågor som ställs i Skolinspektionens skolenkät, behöver således inte ha sin grund i den konfessionella inriktningen i sig. Utredningens redovisning i denna del bygger på de beslut som Skol- inspektionen har tagit fram åt utredningen. Skolinspektionens diarium har en utformning som inte medger eftersökning av begrepp som ”konfessionell inriktning” eller ”konfessionella inslag”, varför det inte gått att göra en systematisk eftersökning bland myndighetens samtliga beslut i diariet. Däremot har beslut kunnat eftersökas med ovanstående och liknande sökbegrepp i andra system hos myndig- heten, bl.a. i dess ärendehanteringssystem. Det rör sig om beslut i enskilda ärenden och framställningen nedan ger därmed inte en hel- täckande bild av myndighetens praxis. Inledningsvis bör också anmärkas att när uttrycken konfessionell inriktning och konfessionella inslag används i det här avsnittet är det med begreppens nuvarande innebörd, vilka inte definieras i skollagen (2010:800) utan bygger på vad som exemplifieras i förarbetena till lagen (prop. 2009/10:165, s. 225 ff. och 636), och inte enligt de defi- nitioner som utredningen föreslår i kapitel 11. Av Skolinspektionens beslut framgår att kritik avseende konfes- sionella inslag förekommer i såväl skolor som anmält en konfessio- nell inriktning som i skolor som inte gjort det. iatt undervisningen inte har uppfyllt kravet på att vara icke-kon- fessionell. Flera beslut handlar också om att kravet på att det ska vara frivilligt att delta i konfessionella inslag inte har uppfyllts. I de skolor där dessa brister kunnat konstateras har i många fall även andra brister uppmärksammats, t.ex. brister i huvudmannens styrning eller skolans arbete med trygghet, studiero och åtgärder mot kränkande behandling. I ett par fall har undervisningen bedömts inte uppfylla Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag kravet på allsidighet och saklighet, vilket tydligt kunnat kopplas till skolans konfessionella inriktning.13 I en skola ansåg Skolinspektionen att eleverna inte gavs en likvärdig utbildning, eftersom pojkar och flickor i stor utsträckning undervisades separat. Bland annat leddes flickornas simundervisning av en obehörig lärare. Att simundervis- ningen skedde könsuppdelad berodde enligt huvudmannen på att flick- orna på grund av religiösa och kulturella skäl annars inte hade när- varat.14 I förarbetena till skollag anges att det är vårdnadshavarna som utövar bestämmanderätten för underåriga i deras personliga angelägenheter och att vårdnadshavarna ska ta hänsyn till barnets synpunkter och önskemål i takt med stigande ålder och utveckling. Det anges även att det kan vara lämpligt att ett beslut om elevens deltagande sker vid terminsstarten men att ett sådant ställningstag- ande kan omprövas om vårdnadshavarna meddelar att eleven inte längre ska delta (prop. 2009/10:165 s. 226). Skolinspektionen har i några fall förelagt skolor att säkerställa att de konfessionella inslagen i utbildningen är frivilliga. Frågor som behandlats i dessa beslut är uppdelningen av närvaro och aktivt del- tagande vid konfessionella inslag samt betydelsen av vårdnadshavares respektive elevens inställning till deltagandet. I flera beslut framkommer att de moment där konfessionella in- slag förekommer varit obligatoriska för elever att närvara vid men att faktiskt deltagande i t.ex. bön varit frivilligt. I ett fall där skolans morgonsamling varit obligatorisk men aktivt deltagande i de konfessionella inslagen varit frivilligt uttalar Skol- inspektionen att det i skollagen inte görs någon åtskillnad mellan närvaro och aktivt deltagande i konfessionella inslag.15 I andra beslut framgår dock att en sådan uppdelning kan vara möjlig, men att huru- vida detta är möjligt bl.a. påverkas av det konfessionella inslagets tids- åtgång. Vid en skola hölls en omkring lång samling en gång som användes till bön, lovsång, bibelvers och andakt. Närvaro var obligatorisk men aktivt deltagande var frivilligt. 13Dnr 44-2012:1352; dnr 44-2012:2376; dnr 41-2018:2565. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag Skolinspektionen handlar de förarbetsuttalanden i anslutning till skollagen som rör uppdelning mellan närvaro och aktivt deltagande om tidsmässigt korta konfessionella inslag som av praktiska skäl kan hanteras på detta sätt.16 Med hänsyn till att samlingen pågick under så pass och att det inte i förväg gjordes överenskommelser om deltagande med elever och vårdnadshavare ansåg Skolinspek- tionen att deltagandet inte kunde anses vara frivilligt.17 Ett liknande resonemang förs i ett senare beslut där det vid skolans morgonsam- lingar förekom, utöver en avslutande bön, ett värdegrundsarbete som återkommande kopplades till och kristendomen.18 I ytter- ligare ett fall höll skolan en morgonandakt där bön och bibelläsning utgjorde vanliga inslag. Det var enligt skolan obligatorisk närvaro vid morgonandakten men frivilligt att delta i exempelvis bönen. Skolan förelades att säkerställa att deltagande i de konfessionella inslag som förekom inom utbildningen skedde på frivillig grund och att dessa inte gjordes obligatoriska.19 I sin bedömning av om elevernas deltagande i konfessionella inslag är frivilligt berör Skolinspektionen i flera fall om skolan inhämtat vårdnadshavares medgivande, samt hur detta förhåller sig till elevens inställning. I ett ärende ansågs skolans morgonsamling inte uppfylla kravet på frivillighet, eftersom eleverna noterades för frånvaro om de inte närvarade. Det var dessutom vårdnadshavarna som avgjorde om eleven skulle delta vid bönen, vilket ansågs felaktigt. Skolinspek- tionen påpekade att deltagande ska vara frivilligt för den enskilde individen, oavsett ålder eller vårdnadshavares inställning.20 I en annan skola uppgavs att det var vårdnadshavaren som av- gjorde om eleven skulle delta vid bön och kyrkobesök. Skolan upp- manade vårdnadshavarna att samråda med sina barn om detta beslut och ta hänsyn till deras åsikter. Även i detta fall förelades skolan att säkerställa frivilligheten vid konfessionella inslag; det angavs dock inte vari bristen låg i de beskrivna rutinerna.21 I ett annat beslut ut- 16När det gäller krav på att närvara eller aktivt delta vid konfessionella inslag uttalar för- arbetena att det kan vara naturligt att alla elever närvarar vid tackbön innan maten eller bön som avslutar en morgonsamling men att alla inte deltar aktivt genom att läsa med i bönen (prop. 2009/10:165 s. 226). Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag talade Skolinspektionen att elevens vårdnadshavare ska ha möjlighet att välja om eleven ska delta, att eleven måste ges utrymme att ut- trycka sina åsikter i frågan samt att dennes åsikt ska tillmätas bety- delse i förhållande till elevens mognad och ålder.22 I ett ärende fick vårdnadshavarna i samband med skolstart skriva under ett förväntansdokument som innebar att de medgav att eleven skulle delta i samlingar med konfessionella inslag. Skolinspektionen konstaterade i beslutet att konfessionella inslag ska vara frivilliga och noterade att det under vissa förutsättningar kan vara möjligt för vård- nadshavare att lämna medgivande till att deras barn deltar i konfes- sionella inslag. Ett medgivande från en vårdnadshavare måste dock regelbundet kunna omprövas och skolan ska också se till att barnets inställning är klarlagd.23 8.5.3Fördjupning i egen religion – skolans val I , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska ämnet skolans val finnas (10 kap. 4 §, 11 kap. 6 §, 12 kap. 4 § respek- tive 13 kap. 4 § skollagen). Inom ramen för skolans val kan skolan t.ex. profilera sig och ägna mer tid åt ett eller flera av de ämnen som undervisas i skolformen (9 kap. 9 §, 10 kap. 7 §, 11 kap. 8 § respek- tive 12 kap. 8 § skolförordningen, 2011:185). I finns även möjlighet att efter godkännande från bedriva under- visning inom ett kunskapsområde som inte omfattas av den ordi- narie kursplanen, ett s.k. lokalt tillval (10 kap. 4 § skollagen). Planen för undervisningen i det lokala tillvalet måste vara förenlig med före- skrifter för utbildningens utformning och syfte samt dess värdegrund och uppdrag (9 kap. 10 § skolförordningen). Om skolan bedriver fördjupande undervisning inom ett av skolans ordinarie ämnen ska undervisningen till sitt innehåll och sin inriktning vara förenlig med ämnets kursplan och kunskapskrav (9 kap. 11 § skolförordningen). I skollagens förarbeten anges i kommentaren till 1 kap. 7 § skol- lagen, som reglerar att fristående skolor, förskolor och fritidshem kan ha en konfessionell inriktning, att huvudmannen inom ramen för elevens val eller skolans val i och motsvarande skol- former, eller inom ramen för det individuella valet i gymnasieskolan Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag och gymnasiesärskolan, kan erbjuda undervisning i religionskunskap, historia eller samhällskunskap som innebär fördjupning i kristendom, islam eller judendom etc. Denna undervisning måste dock utformas på ett sådant sätt att den är icke-konfessionell (prop. 2009/10:165 s. 636). Det får alltså inte förekomma konfessionella inslag. lista över beviljade lokala tillval innehåller inget kunskapsområde som rör religion.24 Det får därför antas att skolor som bedriver undervisning med fördjupning inom en viss religion gör detta med kursplanen för religionskunskap som utgångspunkt. Av Skolinspektionens tillsyn framkommer att det i flera skolor finns problem med konfessionella inslag i undervisningen kopplat till skolans val. Skollagens krav på utbildningens utformning, bl.a. kravet på att undervisningen ska vara icke-konfessionell, gäller även inom ramen för den undervisning som sker vid skolans val. Av be- sluten framkommer i flera fall att huvudmän och rektorer har svårig- het att i relation till skolans val skilja på vad som utgör undervisning respektive utbildning i övrigt. I flera skolor har det vidtagits åtgärder för att understryka att deltagande vid de konfessionella inslag som förekommer inom ramen för skolans val är frivilligt.25 Dessa åtgärder får anses bygga på premissen att skolans val inte ses som under- visning utan att det utgör en del av utbildningen i övrigt, där kon- fessionella inslag får förekomma om deltagandet är frivilligt. I en skola har ledningen även gett uttryck för att skolans val helt ligger utanför skolans timplan.26 Sammantaget tyder detta på att skolor ibland missuppfattat vad skolans val är och vad det får innehålla, vilket resulterat i otillåtna konfessionella inslag i undervisningen. I flera av de skolor där Skolinspektionen kritiserat konfessionella inslag i under- visningen har tid för skolans val använts till bl.a. morgonsamlingar och fördjupning inom en viss religion eller kultur. I en skola där skolans val användes till fördjupning i kristendoms- kunskap förekom bön och konfessionella sånger i samband med undervisningen. Läromedlen för denna fördjupning ansågs även ha tydliga konfessionella inslag och uppfyllde därför inte kravet på en 24Skolverket, Beviljade utbildningar, lokalt tillval, uppdaterad , /skolutveckling/anordna-och-administrera-utbildning/anordna- utbildning-pa-grundskoleniva/anordna-lokalt-tillval-i-grundskolan-specialskolan- sameskolan-och-grundsarskolan, hämtat . 25Dnr 44-2014:5496; dnr 44-2014:313; dnr 44-2012:1142; dnr 44-2016:5149. Kartläggning av hur gällande regelverk följs avseende konfessionella inslag allsidig och saklig undervisning.27 Enligt den pedagogiska planeringen för skolans val i en annan skola skulle eleverna lära sig ”fredagsbön” och det framgick av samtal med företrädare från huvudmannen att ”fredagsbönen” ingick i undervisningen för skolans val. Verksam- heten bedömdes inte uppfylla kravet om att undervisningen ska vara icke-konfessionell.28 Den tid som avsatts för skolans val användes i en skola på det sättet att avsattes till bl.a. kyrkobesök.