sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — Med gårdsområde avses i allmänhet tomten. På glesbygden kan gårdsområdet anses vara ett område som omger byggnaden och vars storlek är högst . En enskild väg utanför gårds- området hör inte till bostaden. Hushållsavdrag kan även beviljas för arbete i en bostad eller fri- tidsbostad som finns utomlands, om de övriga förutsättningarna för avdraget är uppfyllda. 8Högsta förvaltningsdomstolens avgörande HFD 2001:52. En av förutsättningarna för avdrag är att företaget är registrerat i förskottsuppbördsregistret. Om arbetet köps av ett förskottsupp- bördsregistrerat företag är subventionen av arbetets an- del inklusive mervärdesskatt. Om hushållet anställer en arbetstagare får av brutto- lönen och arbetsgivarens lönebikostnader dras av.9 Även tjänster som tillhandahålls av företag i en annan stat inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) än om- fattas av systemet. Den skattskyldige ska då visa att ersättningsmottagaren inte har försummelser som avses i 26 § i lagen om förskottsuppbörd. Sådana försummelser, som beaktas vid bedömningen av hushållsavdraget, är väsentliga betalnings- och deklarationsförsummelser samt bokförings- försummelser. Hushållsavdrag beviljas endast för arbetskostnaderna. I underlaget räknas inte utgifter för apparatur, tillbehör, material, ämnen, resor eller transport in. har i ett fall ansett att en skatt- skyldig hade rätt till hushållsavdrag för arbetsersättning som betalts för leverans av en jordvärmeanläggning, då arbetsersättningen om- fattade lönekostnader, leverantörens fasta och rörliga kostnader samt kostnader för apparatur som användes vid borrningen.10 Av- görandet innebär att hushållsavdrag kan medges för arbetsersättning som även inkluderar en maskinandel. Hushållsavdrag medges inte för arbete som den skattskyldige själv har utfört, och inte heller för arbete som har utförts av en person som bor i samma hushåll som den person som yrkar avdraget. Vidare beviljas inte hushållsavdraget om stöd har mottagits för samma arbetsprestation i form av närståendevård, servicesedel som beviljats av kommunen för social- och hälsovård, stöd som avses i lagen om stöd för hemvård och privat vård av barn (vårdpenning, 9Lönebikostnader är arbetsgivares sjukförsäkringsavgifter, obligatoriska arbetspensions- avgifter, olycksfallsförsäkringspremier, arbetslöshetsförsäkringspremier och grupplivförsäk- ringspremier. 10Högsta förvaltningsdomstolens årsboksavgörande HFD 2009:73. vårdtillägg och kommuntillägg), lönesubvention enligt lagen om offentlig arbetskraftsservice (1295/2002) eller stöd enligt lagen om temporärt låglönestöd till arbetsgivare (1078/2005). Andra understöd än de ovannämnda för samma arbetsprestation, t.ex. vårdbidrag för pensionstagare, utgör inte hinder för beviljande av hushållsavdrag. Understöden minskar dock de avdragsgilla kost- naderna. Hushållsavdragets maximibelopp är och den en- skilde får stå för en självrisk om per person och år. Belop- pen är desamma oberoende av om hushållet köper den avdragsgilla tjänsten från ett företag eller anställer en person. Självrisken beräknas på det avdragbara beloppet. Om arbetets andel i företagets faktura är t.ex. , är det avdragbara belop- pet (4 000 × ). Självrisken dras av från , varvid hushållsavdraget blir . På grund av självriskandelen beviljas avdraget först om det till företaget betalade avdragbara arbetets andel överskrider . På motsvarande sätt måste den i arbetsförhållande betalda lönen vara innan avdraget kan beviljas. 6 Tvätt vid tvättinrättning Rutavdraget omfattar vård av kläder och hemtextilier när vår- den utförs i bostaden. I detta inryms bl.a. tvättning och strykning. Med bostad avses såväl permanentbostad som fritidsbostad och i begreppet bostad ingår även biutrymmen som t.ex. tvättstuga. Detta gäller även när utrymmet disponeras gemensamt med andra, exem- pelvis vid boende i flerfamiljshus. Eftersom det har varit en utgångs- punkt för rutavdraget att arbetet huvudsakligen ska vara utfört i eller i nära anslutning till bostaden omfattas inte tvätt som utförs vid en extern tvättinrättning av rutavdrag.1 I detta kapitel lämnar utredningen förslag på hur tvättarbete, in- klusive närliggande tjänster som t.ex. transport av tvättgods, som sker utanför bostaden kan inkluderas i rutavdragssystemet. Av branschrapport2 2019 framgår att det råder en snabb utveckling inom tvätteribranschen. ökade rörelseintäkterna i branschens aktiebolag och omsättningen, inklusive övriga företagsformer, var drygt 5,5 mil- jarder.3 1Propositionen Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. (prop. 2006/07:94) s. 42. 2Öster Research, Branschrapport – Statistik om tvätt- och textilservicebranschens utveckling. 3Öster Research, Branschrapport - Statistik om tvätt- och textilservicebranschens utveckling s. 6–7. fanns det totalt 425 registrerade konsumenttvätte- rier.4 Tvätteriföretagen är i stor utsträckning små företag med ett mindre antal medarbetare. av företagen i branschen har som mest tio personer anställda.5 I aktiebolagen finns närmare 4 000 helårsanställda. Tillsammans med deltidsanställda, sommarpersonal etc. arbetar uppskattningsvis cirka 5 000 personer i tvätteribranschen.6 Det finns vidare ett antal olika yrkeskategorier inom branschen,7 varav den överlägset största yrkesgruppen är maskinoperatörer, inom blekning, färgning och tvätt- ning. Inom yrkesgruppen har grundskola som högsta av- klarade utbildningsnivå och har högst gymnasie- utbildning. inom yrkesgruppen är utlandsfödda, bland dessa är de vanligaste födelseregionerna , utanför Nor- den samt Afrika.8 Antalet arbetstillfällen inom branschen ökade –2017.9 –ökade per- sonalstyrkan med 16 procent.10 för näringen är . Förbundet har cirka 134 medlemmar med närmare 3 000 medarbetare (exklusive anställda hos leverantörsmedlemmar) som tillsammans står för av branschens omsättning. uppdrag är att genom utbildning och information bidra till en ökad till- växt i marknaden och därigenom främja tvätterinäringen i Sverige.11 4Konsumenttvätterierna ingår i SNI 96.012 som omfattar tvätt, kemtvätt, strykning, press- ning o.d. av olika beklädnadsvaror (inklusive skinn- och pälsvaror) och textilier för privat- kunder, genom maskinutrustning, handtvätt eller tvättautomat, mattrengöring samt tvätt av draperier och gardiner för privatkunder, lagning och smärre ändringar av kläder, linne o.d. i anslutning till konsumenttvätt. 5Öster research, Branschrapport – Statistik om tvätt- och textilbranschens utveckling s. 9. 6Sveriges tvätteriförbund (2018), Tvätt- och textilbranschens samhällsvärde – och . 7Statistiska Centralbyrån (SCB) samlar in information om befolkningens yrken i Yrkes- registret med yrkesstatistik. Registret innehåller uppgifter på individnivå om i princip alla förvärvsarbetande anställda i åldrarna 16–. Varje person delas in i en yrkeskategori. 8Öster Research, Branschrapport – Statistik om tvätt- och textilbranschens utveckling s. 20. 9Sveriges , Hållbarhetsrapport . Statistiken avser antalet helårsanställda, alla yrkesgrupper, i branschens aktiebolag. 10Informationen hämtad på webbplatsen . 11Informationen hämtad på webbplatsen . 6.3Olika former av tvätt vid tvättinrättningar Stora som små tvätterier tvättar åt privata företag, offentliga institu- tioner och privatpersoner. I och med att rutavdraget gäller för privat- personer behandlas i betänkandet enbart tvätteriverksamhet som riktar sig till privatpersoner. Det finns vidare anledning att inledningsvis reda ut vissa begrepp som används i sammanhanget. I dagligt tal benämns tvätt vid tvätt- inrättning ofta som kemtvätt, oavsett om det är fråga om vanlig vatten- tvätt eller kemtvätt. Vattentvätt och kemtvätt, som står för kemisk tvätt, är dock två helt olika tvättformer (se vidare nedan). Båda tvättformerna ingår dock i standarden för svensk närings- grensindelning för konsumenttvätt som används i statistiska sam- manhang.12 Exempel på vad som ingår i koden för konsumenttvätt är tvätt, kemtvätt, strykning, pressning o.d. av olika beklädnadsvaror (inklusive skinn- och pälsvaror) och textilier för privatkunder, genom maskinutrustning, handtvätt eller tvättautomat, mattrengöring samt tvätt av draperier och gardiner för privatkunder, lagning och smärre ändringar av kläder, linne och dylikt i anslutning till konsumenttvätt. För att göra åtskillnad mellan de olika tvättformerna använder utredningen begreppen vattentvätt respektive kemtvätt. Till en tvättinrättning som utför vattentvätt lämnar privatpersoner sitt tvättgods för att där arbetande personal, utan arbetsinsats från kundens sida, ska sköta om önskad behandling. Själva tvättprocessen består av tvättning och sköljning i vatten som följs av torkning och efterbehandling, vilket motsvarar processen när man tvättar sin hus- hållstvätt i bostaden. Men eftersom hushållen själva inte är med och håller reda på sina plagg, kommer det vid vattentvätt vid tvättinrätt- ning till en serie arbetsmoment: mottagning av tvättgods från kun- derna, insortering, vägning, kontrollräkning och märkning samt ut- sortering, kontroll, debitering, emballering och utlämning. I arbets- momenten kan också ingå hämtning och hemsändning av tvättgods. Hämtning eller mottagning av tvättgods Det är inte ovanligt att tvätterier hämtar och lämnar tvättgods vid kundernas bostäder. Ett mera centralt beläget tvätteri brukar också ha en direkt ansluten butik för leverans över disk till och från allmän- heten. Större tvätterier har inte sällan flera butiker. En del av dessa är s.k. kallbutiker, vilket betyder att butiken inte bedriver någon tvätteri- verksamhet på plats utan enbart tar emot och lämnar ut tvättgods för vidarebefordran till tvätteri, ofta i kombination med annan verk- samhet som skrädderi eller skomakeri. Vidare distribueras tvätt genom tvättombud, dvs. olika företag som samarbetar med tvätt- företag. Det kan t.ex. vara en skräddare, livsmedelsbutik, skivaffär eller en heminredningsaffär. Dessutom bedriver vissa tvätterier s.k. depåservice, vilket innebär att tvätteriet hämtar och lämnar tvättgods på arbetsplatser (som den anställde själva får stå kostnaden för enligt bifogad faktura eller, i ett fåtal fall, som den anställde får som löne- förmån). Insortering, kontrollräkning och märkning Arbetet med insortering, kontrollräkning och märkning, som är en in- ledning till tvättgodsets förflyttning mellan de olika arbetsställena och processerna i tvätteriet, brukar organiseras i huvudsak enligt någon av följande principer. 1.Man försöker i möjligaste mån hålla ihop varje kunds tvättparti, exempelvis genom att tvätta i individuella småmaskiner eller i tvätt- påsar i stora maskiner. 2.Man märker varje plagg. På så sätt möjliggöres även en för olika plaggtyper mera specialiserad behandling i olika maskiner. Innan tvätt genomgår plaggen även en kontroll av fläckar, sömmar och knappar. Insorteringen, kontrollräkningen och märkningen utförs manuellt. Samma är förhållandet med kontrollen under arbetets gång och ut- sorteringen och kontrollräkningen vid tvättarbetets slut. Tvättning och interna transporter Sedan tvättgodset insorterats, kontrollräknats och märkts förs god- set till tvättavdelningen för tvättning, sköljning och centrifugering. Transporten sköts vanligen manuellt med hjälp av vagnar eller hjul- försedda bord men i större anläggningar sker den även med band- transportörer och liknande. Själva tvättarbetet utförs i tvättmaskiner av varierande storlekar enligt de anvisningar som finns i plaggen. Vid moderna anläggningar, där tvättmaskinerna automatiskt doserar tvättmedel, inskränker sig det arbetet till fyllning och tömning av tvättmaskinerna och inställning av lämpligt tvättprogram för tvättgodset. Sådana maskiner finns främst vid större tvätterier. Från tvättmaskinerna förflyttas sedan tvättgodset, i t.ex. vagnar, till nästa station. Plagg som ska manglas, som lakan, örngott och handdukar, skickas efter tvätt till mangelavdelningen. I större företag finns ibland s.k. utslagningsmaskiner,13 som skakar ut – slår ut – plaggen innan mang- lingen. Det finns även s.k. stacknings- och vikningsmaskiner, som tar emot plaggen efter manglingen.14 Plagg, som inte går till mang- ling, t.ex. underkläder, torkas oftast i torktumlare. Ömtåliga plagg torkas i torkskåp. En del tvätterier syr före efterbehandlingen i felande knappar och lagar eventuellt även andra småskador. Andra utför sådana sysslor efter tvätt. Strykgods sänds antingen från centrifugerna direkt eller via tork- tumlare till press- och strykavdelningen. Strykpressar förekommer i en mångfald modeller för olika ändamål och plagg. I olika verksam- heter används olika utrustningar för att göra godset slätt efter tvätt. Allt från ångdockor, ångbord, ångpressar till strykjärn där man stryker 13En utslagningsmaskin är en vanlig torktumlare som ”slår ut” tvätten som kan vara väldigt hårt packad efter centrifugering. Uppgifter lämnade per mail av den 14”Stackningsmaskin” är en staplare. Sådana finns ofta i samband med en vikmaskin för manglat gods. Vikmaskiner med eller utan staplare förekommer på tvätterier som hanterar gods till privatpersoner. Vikmaskiner fungerar bäst då det är gods av samma kvalité. Exempelvis tvätt till hotell. Därför är i stort sett all hantering av lakan och dukar till privatpersoner en helt hantering. Uppgifter lämnade per mail av . allt för hand. I samband med strykning förekommer ibland även stärkning. När det särskilt gäller efterbehandling av skjortor finns olika metoder. Allt från att man stryker hela skjortan för hand med ett strykjärn till avancerade maskiner. Normalt används en maskin för krage och manschett som pressar och torkar i samma moment. Det finns också olika ”skjortdockor”, som stryker skjortan som den sträcks och blir helt slät. De enklaste maskinerna har bara varmluft medan mer avancerade har både ånga, varmluft och i vissa fall pressas skjortan . Kapaciteten är mellan 15–60 skjortor beroende på hur avancerad maskin som används. Utsortering, kontroll, debitering och emballering Sedan plaggen fått den avsedda behandlingen förflyttas dessa till sor- teringen. Där samlas varje kunds tvättgods ihop och samtliga plagg räknas in. Som emballage till tvätten används vanligen papper eller också hängs plaggen på klädhängare som sedan skyddas med överdragen plast. Efter emballeringen är tvättgodset klart för leverans. Vattentvätt kräver, som framgår av redogörelsen ovan, en relativt betydande arbetsinsats för sortering, dirigering, kontroll och distri- bution. Detta utöver själva tvättprocesserna som kräver arbetskraft, lokalutrymme och utrustning samt administration. Vid tvätteriet måste vidare vidtas en serie kontrollåtgärder till skydd för kunden och företaget, vilket kräver en väl fungerande admini- stration. Varje kundparti, antingen det är litet eller stort, fordrar van- ligen upprättande av följesedlar och fakturor. Kundens namn och adress samt telefonnummer måste noteras, oberoende av tvättens storlek. Ungefär samma arbetsinsats krävs vad gäller bokföring och kassahantering för en stor tvätt som för en liten. Det förekommer en del kommunikation i form av telefonsamtal, e-post eller sms mellan ett tvätteri och en kund. Samtal kan exempel- vis gälla tvättråd, reservationer, leveransdag, skador på godset, pris, Allt detta och administrationen i övrigt medför att varje kund- parti oavsett sin storlek belastas med en viss fast kostnad. Även i ett välskött tvätteri går det knappast att undvika att tvätt- skador uppstår eller att plagg kommer bort. Ett tvätteri måste därför kalkylera med att få betala ersättningar till kunder. Skadeersättningar är ett känsligt problem för ett tvätteri. Just tvätteriets goodwill är i hög grad beroende av att kunderna känner sig rättvist behandlade av företaget. En tvätteriägare som utredningen haft kontakt med upp- ger att man generellt är ganska generös med att betala ut skade- ersättningar eftersom det är av stort värde för företaget att ha nöjda kunder. Kemtvätt, eller kemisk tvätt, är en rengöring av textilier i annan vät- ska än vatten. I stället används organiska lösningsmedel såsom per- kloretylen eller olika former av kolväte. När kemtvätten infördes här i landet användes bensin och terpentin. Ut- rustningen var länge starkt hantverksbetonad och det är närmast efter , som maskiner i större utsträckning infördes i branschen. utförs kemtvätt i specialmaskiner som både tvättar och tor- kar. Kemtvätt används till allt gods som inte tål vattentvätt såsom ull, siden, olika blandmaterial och skinn. Tillverkare är skyldiga att märka textilier och skinn med den tvättmetod som ska användas. Den hanteringen av tvättgodset som ska kemtvättas liknar den som ovan beskrivs avseende vattentvätt. När plaggen kommer till kemtvätteriet, sker först insortering, kontrollräkning och märkning. Därefter inspekteras plaggen och skärpspännen och andra tillbehör, som kan skadas eller skada, avlägsnas. I den mån det behövs utifrån material delas plaggen före tvätt upp i skilda partier. Dessa kan i sin tur sorteras ytterligare med hänsyn till kulör, smut- sighet etc. De sorterade plaggen placeras i en kemtvättmaskin, som kan variera i fråga om typ och utformning. har inga lösningsmedelsförluster. En destillator renar all vätska som återanvänds gång på gång. All smuts samlas upp i destillatorn som sedan skickas till destruktion. Efter tvättning centrifugeras och torktumlas plaggen. I en kem- tvättsmaskin utförs, som ovan nämnts, tvätt och torkning i samma maskin. Plaggen får inte torkas i ett torkskåp. Det finns däremot olika program för olika smutsiga och känsliga plagg. För efterbehandling av kemtvättade plagg använder man i många fall samma utrustning som vid vattentvätt, dock inte mangel. Olika utrustningar för att göra godset slätt efter kemtvätt är ångdockor, ångbord, ångpressar till strykjärn där man stryker allt för hand. Kemtvätt är en anmälningspliktig verksamhet. Det är förbjudet att utan anmälan bedriva tvätteriverksamhet som förbrukar mer än ett kilogram organiska lösningsmedel per kalenderår.15 Mattor som lämnas in för tvätt vid en tvättinrättning är ofta stora, dyra och äkta.16 Proceduren som följer vid en mattvätt kan beskrivas enligt följande. Mattor tvättas ofta manuellt med vatten, skurmaskiner med mjuka borstar och anpassat tvättmedel. Det finns även särskilda mattvätt- maskiner, men om sådana används sker tvätten under ständig övervakning eftersom det ofta är dyrbara mattor som tvättas i dessa. Hela proceduren för att hantera tvätt av mattor är tung och utförs i de flesta fall helt manuellt. När mattan är torr ska den borstas, dammsugas, kontrolleras och godkännas. Slutligen rullas och plastas mattan in för leverans. Sammanfattningsvis kan sägas att rengöring av mattor är en sär- skild rengöringsprocess som, liksom kemtvätten, kräver specialkun- skap hos den anställde samt en stor och avancerad utrustning. 1519 kap. 4 § miljöprövningsförordning (2013:251). 16Uppgift lämnad vid möte med . 6.4Vilka arbetar med konsumenttvätt?17 Utredningen har tagit fram statistik om egenskaper för anställda och enmansföretagare på arbetsställen som utför konsumenttvätt i privat sektor. Dessa uppgifter redovisas närmare i avsnitt 13.3.1 och tabell 13.2. Den framtagna statistiken visar att det är en kraftig överrepre- sentation av personer med utländsk bakgrund inom konsumenttvätt. Nästan hälften av dem som arbetar inom denna näringsgren är födda utanför . Vidare är nyanlända (anlänt till ) och har kommit till , vilket är avsevärt mycket högre än för privat sektor i stort. Utbildningsnivån inom konsumenttvätt är lägre än i privat sektor i stort. har som högst förgymnasial utbildning medan motsvarande andel för den privata sektorn i stort är . anses dock enligt klassi- ficering ha ett lågkvalificerat yrke (kvalifikationsnivå 1). De flesta yrkena tillhör i stället kvalifikationsnivå 2.18 Enligt klassificeringen är detta yrken som normalt sett kräver gymnasiekompetens. Baserat på den höga andelen med endast förgymnasial utbildning är det dock uppenbart att dessa yrken i praktiken kan utföras av personer utan gymnasiekompetens. När det gäller ålder och kön finns det inom branschen en relativt stor andel kvinnor i åldern 45–. är det dock en jämnare könsfördelning, med något större andel män än kvinnor. Tittar man på utvecklingen har det blivit en jämnare fördelning vad gäller kvinnor och män. Enligt den senaste statistiken är kvinnor.19 6.5Skatteverkets kontrollmöjligheter av tvätteriverksamhet har i sin kontrollverksamhet tillgång till olika typer av kontrollformer. De generella kontrollformer som kan använda är s.k. skrivbordskontroll. Därutöver finns vissa särskilda 17SNI 2007 näringsgren konsumenttvätt (96.012). 18Vanliga yrkeskoder inom konsumenttvätt är SSYK 8151 Maskinoperatörer, blekning, färg- ning och tvättning och SSYK 8159 Övriga maskinoperatörer, textil-, skinn- och läderindustri. Dessa hör till kvalifikationsnivå 2. 19Öster Research, Branschrapport – Statistik om tvätt- och textilservicebranschens utveckling. kontrollformer som att utföra kontrollbesök hos den som är skyldig att föra personalliggare och att utöva tillsyn över kassaregister samt utföra kontrollbesök hos den som är eller kan antas vara skyldig att använda kassaregister. Tvätteribranschen omfattas av kravet på att föra personalliggare enligt bestämmelserna i skatteförfarandelagen (2011:1244). Syftet med personalliggaren är att bidra till att minska förekomsten av svartarbete och att skapa sunda konkurrensförhål- landen.20 Att tvätteriverksamhet fördes in i personalliggarsystemet beror till stor del på att till regeringen framförde att tvätteribranschen borde omfattas av systemet med personalliggare eftersom det fanns en stor och besvärande konkur- rens från oseriösa företag.21 Bestämmelserna om personalliggare innebär en skyldighet för den som bedriver tvätteriverksamhet att föra en personalliggare och i denna dokumentera nödvändiga identifikationsuppgifter för närings- idkaren och löpande dokumentera nödvändiga identifikationsupp- gifter för de personer som är verksamma i näringsverksamheten.22 Med tvätteriverksamhet menas näringsverksamhet som avser ren- av textilier eller därmed jämförbara material samt sådan ut- hyrning, färgning, lagning eller ändring av textilier eller därmed jämförbara material som sker i samband med den näringsverksam- heten.23 Undantag från skyldigheten att föra personalliggare gäller för enskild näringsverksamhet där bara näringsidkaren, dennes make eller barn är verksamma. Detsamma gäller för fåmansföretag eller fåmanshandelsbolag där bara företagsledaren, dennes make eller barn är verksamma.24 20Propositionen Personalliggare i fler verksamheter (prop. 2017/18:82) s. 21. 21Sveriges skrivelser till regeringen, dnr Fi2007/10077 och Fi2009/3789. 2239 kap. 11 § skatteförfarandelagen. 2339 kap. 2 § skatteförfarandelagen. 2439 kap. 11 § andra stycket skatteförfarandelagen. Personalliggaren ska finnas tillgänglig för i verksam- hetslokalen.25 Med verksamhetslokal avses utrymmen som huvud- sakligen används i verksamhet som medför eller kan antas medföra bokföringsskyldighet enligt bokföringslagen eller som bedrivs av annan juridisk person än dödsbo. Med verksamhetslokal avses även markområden, transportmedel, förvaringsplatser och andra utrym- men som disponeras eller kan antas disponeras i verksamheten.26 får besluta om kontrollbesök för att kontrollera att den som är eller kan antas vara skyldig att föra personalliggare fullgör sina eventuella skyldigheter. Kontrollbesök får bara genomföras i verk- samhetslokalerna.27 Om vid ett kontrollbesök finner att den som är skyl- dig att dokumentera identifikationsuppgifter i en personalliggare inte fullgör denna skyldighet eller inte håller personalliggaren tillgänglig i verksamhetslokalen ska en kontrollavgift tas ut.28 En särskild kontrollform utöver personalliggare som tvätteriverk- samhet omfattas av är krav på kassaregister i 39 kap. skatteförfarande- lagen.