sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — –en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning Betänkande av Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola 2020 SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Regeringen beslutade att uppdra åt en särskild ut- redare att föreslå hur utbildning inom gymnasieskolan, gymnasie- särskolan, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna bättre kan planeras och dimensioneras utifrån regionala och nationella kompetensbehov. Utredaren fick också i uppgift att före- slå vid behov en finansieringsmodell för gymnasieskolan som i högre grad tar hänsyn till skolors varierande förutsättningar att bedriva en likvärdig utbildning (dir. 2018:17). förordnades som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet Utredningen om planering och dimensionering av komvux och gym- nasieskola. beslutade regeringen om ett tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2020:2). I tilläggsdirektivet förlängdes utrednings- tiden till . Sekreterare i utredningen har varit , (t.o.m. ), , , , , och . I utredningen har även följande personer varit anställda : och . Till sakkunniga att biträda utredningen förordnades från den , , , , , , , , , , När- ingsdepartementet, , Arbetsmarknadsdeparte- mentet, , och , . entledigades , och , , förordnades som ny sakkunnig. entledigades och , , förordnades som ny sakkunnig. Som experter att biträda utredningen förordnades från , , , Acade- media, , Kommuner och Regioner, , och , . förordnades som expert från . Den 17 sep- tember 2019 entledigades , och , Skolinspektionen, förordnades som ny expert. , Kommuner och Regioner, förordnades som ny expert. Till utredningen har en parlamentarisk referensgrupp med repre- sentanter för riksdagspartierna varit knuten. för sista mötet ingick (), (Socialdemokraterna), (), (), (), (), (Liberalerna) och (). har även (), (), () och (Liberalerna) deltagit i referensgruppen. Härmed överlämnas betänkandet ”Gemensamt ansvar – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning”. Uppdraget är därmed slutfört. /, /, /, /, / Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.2Förslag till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395).............................................................................. 1.3 Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.4 Förslag till förordning om ändring i studiestödsförordningen (2000:655) ................................... 1.5 Förslag till förordning om ändring i studiestödsdataförordningen (2009:321) ............................ 1.6 Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)..................................... 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:195) om ett nationellt informationssystem 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för ............... 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad 1.10Förslag till förordning om förenklad prövning av enskilda huvudmäns godkännanden när det gäller Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt ... Uppdraget i korthet................................................................ Utredningens perspektiv och val av utgångspunkter ........... Planering för framtiden .......................................... Hur utredningen valt att arbeta ........................................... Analys av utredningens syften ................................... 3.1Elevernas tillgång till ett allsidigt brett utbud av gymnasial utbildning i skolväsendet ............................... Tillgången till nationella program i gymnasieskolan förbättras av samverkan........... 3.1.2Elevers val och intresse för olika gymnasieprogram påverkar programutbudet – och vice versa......................................................... vuxenutbildning (komvux) ............... 3.1.4Gymnasiesärskolan och särskild utbildning och rekrytering till högre utbildning................................... Utbildning och kompetensförsörjning................ Samverkan mellan utbildning och arbetsliv ......... 3.3 Likvärdighet och segregation i gymnasieskolan.................. Begreppen likvärdighet och segregation .............. 3.3.2Komplicerat att bedöma likvärdighet i den 3.3.3Elevernas socioekonomiska bakgrund har stor betydelse för studieresultat och måluppfyllelse... 200 3.3.4Det finns skillnader mellan program i fullföljandegrad och etablering ............................. Skolsegregationen har ökat kraftigt ..................... 3.3.6Huvudmännen kan påverka skolsegrationen genom hur de placerar program på sina skolor.... 207 3.3.7Tillgången till gymnasial utbildning av hög 3.4 Effektivt resursutnyttjande .................................................. 3.4.1Begreppet effektivitet och resurserna i 3.4.2Den ekonomiska resursåtgången i gymnasieskolan har ökat ....................................... i gymnasieskolan har stor samhällsekonomisk 3.4.5Den ekonomiska resursåtgången i komvux på gymnasial nivå ................................................... Det finns behov av flexibilitet i komvux.............. Effektivitet och genomströmning i komvux ....... 3.4.8Effektivitetsvinster genom att samplanera gymnasieskola och komvux .................................. 3.5 Sammanfattande observationer ............................................ 3.5.1Tillgången till ett brett och allsidigt utbud av gymnasial utbildning......................................... 3.5.3Likvärdighet och segregation i Planering och dimensionering av gymnasial 4.1Utvecklingen av styrningen av planering och dimensionering fram till ....................................... Decentralisering av planeringen .... 4.1.2Början av – sektorsbidrag till hemkommuner, möjlighet att starta egen gymnasieutbildning och större vikt vid 4.1.4Senare studier av planering och dimensionering av gymnasieskolan...................... Vuxenutbildningen – till ..... 4.1.6Sammanfattande iakttagelser av hur styrningen av utbudet av gymnasial utbildning förändrats fram till .............. 4.2Dagens styrmodell och regelverk som påverkar planering och dimensionering.............................................. Staten anger vad, huvudmännen avgör hur.......... 4.2.2Regleringen som styr huvudmännens planering och dimensionering av gymnasial 4.3Planering och dimensionering – i samverkan 4.3.1Dagens samverkansområden för den Samverkan kring planering och dimensionering av gymnasial utbildning ............. 4.3.4Elevernas utbildningsval och lika tillgång till 4.4Planering och dimensionering i ett europeiskt Kompetensförsörjning inom EU ......................... 4.4.2Starkare styrning av utbudet i och Finansiering och resursfördelning .............................. Finansiering av gymnasial utbildning .................................. Utvecklingen av statsbidrag – från stat till hemkommuner och skolhuvudmän ................ och ersättningar mellan huvudmän ...................... 5.1.3Kommunal vuxenutbildning – finansiering och ersättningar mellan huvudmän och till Särskild utbildning för vuxna................................ 5.2Finansiering av gymnasieskolan och hänsyn till elevers behov och skolors förutsättningar för en likvärdig 5.2.1Ansvaret för att resurser fördelas efter olika behov ligger på flera nivåer ................................... 5.2.2Huvudmännens ansvar att fördela resurser till Kommunernas ansvar och roll som finansiärer ... 5.2.4Staten påverkar också omfördelning efter 5.2.5Det finns behov av en tydligare och starkare styrning av resurser efter gymnasieelevernas olika behov och förutsättningar............................ 5.3Ekonomiskt stöd till elever som studerar utanför 5.3.1Utvecklingen av ekonomiskt stöd för den som studerar utanför hemorten............................ Det kommunala stödet till inackordering ............ Det statliga stödet till inackordering.................... 5.3.4Det kommunala och det statliga stödet Förslag om planering och dimensionering ................... Utbud och dimensionering av gymnasial utbildning ......... Det behövs nya principer för planering och dimensionering av utbudet i 6.1.2Kommuner ska samverka för ett 6.1.3Kommuners erbjudande av utbildning 6.1.4Möjligheten att delta i yrkesutbildning i regionalt yrkesvux inom samverkansområdet 6.1.5Skolverket ska i sin fördelning av statsbidrag för regionalt yrkesvux ta hänsyn till behoven på hela arbetsmarknaden....................................... 6.2Enskilda huvudmäns roll stärks i den regionala infrastrukturen för utbildning ............................................. 6.2.1Enskilda huvudmän ska bidra till ett 6.2.2Enskilda huvudmän är en del av det regionala 6.3 Bedömning av behov av gymnasial utbildning.................... ska ta fram regionala planeringsunderlag om behovet av gymnasial 6.3.2Stöd till huvudmän som anordnar utbildning inom gymnasiesärskolan och komvux som 6.3.3Skolhuvudmännen ska rapportera sitt planerade utbud till ............................ 6.3.4Huvudmännens information till ungdomar och vårdnadshavare om gymnasieutbildningarna 6.3.5Regionala branschråd för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska bidra med information om arbetsmarknadens kompetensbehov.............. 6.3.6Det nationella uppföljningssystemets insamlade uppgifter måste kunna offentliggöras på skol- 6.4 En gemensam antagningsorganisation ska införas.............. 6.4.1Alla skolhuvudmän i gymnasieskolan ska ingå i en gemensam antagningsorganisation ................ i reformens första steg .......................................................... Ökat statligt inflytande – reformens andra steg ................. Samverkansavtal ska omfatta all sammanhållen yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå ....... 6.6.2Skolverket ska besluta om regionala ramar för utbudet på gymnasial nivå..................................... 6.6.3Gymnasiesärskolan och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå ska inte ingå i de nationellt beslutade regionala ramarna för 6.6.4Kommuner och huvudmän för utbildning ska få lämna synpunkter innan beslutar Kommunerna ska följa de regionala ramarna för utbildning i gymnasieskolan ........................... 6.6.6Enskilda huvudmän för gymnasieskola ska ges godkännande i förhållande till 6.6.7Befintliga enskilda huvudmän för gymnasieskola ska få nya godkännanden genom en förenklad prövning............................... 6.6.8Sammanhållen yrkesutbildning i komvux ska definieras i skollagen ....................................... 6.6.9Kommunernas utbud av sammanhållen yrkesutbildning i komvux ska följa 6.6.10Utökade möjligheter att delta i yrkesutbildning i komvux ..................................... 6.7Skolverket ska förbereda införandet och utarbeta förslag kring ramarnas konkreta utformning ...................... 6.8 Kvalitetshöjande insatser för yrkesutbildning i komvux ... 636 6.8.1Det finns fortsatt behov av statsbidrag för vissa utpekade områden inom ramen för regionalt yrkesvux........................................... 6.8.2Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i all sammanhållen yrkesutbildning i komvux ............ Regionala branschråd ska ersätta yrkesråd .......... 6.9 Behov av fortsatt utredning ................................................. 6.9.1Nya verktyg för tillsyn och kvalitetsgranskning avgörande för en mer likvärdig gymnasial utbildning ............................. Gymnasieskolans utbildningar bör utvecklas...... Regionala antagningskanslier i komvux............... i reformens andra steg .......................................................... Förslag om finansiering och resursfördelning Utredningens slutsatser och överväganden ........................ 7.2.1Det ska regleras att kommuner inom gymnasieskolans samverkansområden ska betala interkommunal ersättning till varandra .... 673 7.2.2Interkommunal ersättning för gymnasieskolans elever ska, liksom bidrag till enskilda huvudmän, utgå ifrån budgeterade ska införas i gymnasieskolan ................................ 7.2.4Huvudmän ska arbeta aktivt för en allsidig social elevsammansättning vid sina 7.3 Studiebidrag till eget boende................................................ 7.3.1Staten ska ansvara för ett nytt studiebidrag till eget boende ...................................................... 7.3.2Studiebidrag till eget boende ska regleras 7.3.3Bidrag ska lämnas om motsvarande utbildning saknas på hemorten ............................................... 7.3.4Avstånd och restid till skolorten ska avgöra behovet av eget boende ......................................... 7.3.5Bidrag ska lämnas med ett belopp som följer 7.3.6Bidrag ska i vissa fall kunna lämnas även om motsvarande utbildning finns på hemorten... 732 7.3.7Bidrag ska betalas ut när det är styrkt att eleven har ett eget boende ............................... 7.3.8Kommunerna ges möjlighet att samordna kommunalt stöd till elevresor med ett nytt studiebidrag till eget boende................................. 7.3.9Elever vid riksgymnasierna för döva och hörselskadade ska få boendekostnader täckta genom RG-bidrag....................................... Ikraftträdande- och övergångsbestämmelser ...................... Ändringarna i skolförfattningarna........................ Ändringarna i studiestödsförfattningarna............ Konsekvenser avseende utredningens syften ...................... Elevernas tillgång till ett allsidigt utbud............... 8.3Konsekvenser för gymnasieskolans och den kommunala vuxenutbildningens målgrupper ...................... Konsekvenser för gymnasieskolans elever ........... Konsekvenser för komvux målgrupp ................... 8.3.3FN:s konvention om rättigheter för personer 8.4Ekonomiska och organisatoriska konsekvenser 8.4.1Kommunal samverkan, regionala branschråd och gemensamma antagningsorganisationer ....... 8.4.2Förslag som berör förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad 8.4.3Skolverket ska ta fram regionala planeringsunderlag om behovet av gymnasial Kommuner och andra huvudmän för utbildning ska få lämna synpunkter innan beslutar om ramar............................... 8.4.5Kommunerna ska följa de regionala ramarna för utbildning i gymnasieskolan ........................... 8.4.6Kommunernas utbud av sammanhållen yrkesutbildning i komvux ska följa 8.4.7Förbättrad tillgång till yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå .................................. 8.4.8Arbetsplatsförlagt lärande ska ingå i sammanhållen yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå................................................... 8.4.10Interkommunala ersättningar ska utgå från 8.4.11 Bidrag till eget boende .......................................... 8.4.12Hur påverkar förslagen om planering och dimensionering den kommunala 8.5 Konsekvenser för enskilda huvudmän i gymnasieskolan ... 804 8.5.1Enskilda huvudmän ska bidra till ett ändamålsenligt utbud ...................................... 8.5.2Vid ansökan om godkännande ska även följderna för befintliga enskilda huvudmän 8.5.3Enskilda huvudmän ska räknas in som en del av det regionala utbudet........................................ 8.5.4Regionala ramar ska påverka Skolinspektionens godkännande av enskilda huvudmän ........................................... 8.5.5Skolinspektionen beslutar om antalet platser för enskilda huvudmän .......................................... Gemensam antagning och enskilda huvudmän.... 8.5.7Befintliga godkännanden av enskilda huvudman ska få nya godkännanden genom en förenklad prövning ........................................... 8.5.8Ett kompensatoriskt schablonbelopp ska I gymnasieskolan ska interkommunala ersättningar utgå från budgeterade kostnader ..... ska ta fram regionala planeringsunderlag om behovet av gymnasial Bidrag till eget boende........................................... 8.6Ekonomiska och organisatoriska konsekvenser Konsekvenser för Skolinspektionen..................... Konsekvenser för högskolor och universitet....... 8.6.5Interkommunala ersättningar ska utgå från budgeterade kostnader................................... 8.6.6Kompensation genom kommunernas generella statsbidrag för statens utökade ambitioner när det gäller yrkesutbildning i komvux .............. Delar av statsbidraget för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska finnas kvar .... 8.6.8Konsekvenser när det gäller studiestöd med anledning av reformer för förbättrad tillgång till yrkesutbildning i komvux................................ Konsekvenser av förslag om bidrag för eget 8.7 Konsekvenser för små företag.............................................. 8.8Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor 8.8.1Effekter på jämställdheten av förändringar i gymnasieskolans utbud....................................... 8.8.2Förbättrad tillgång till yrkesutbildning Bidrag till eget boende .......................................... Konsekvenser för brottsligheten ......................................... Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet ............................................................ Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen ............................................. Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... 9.2Förslaget till lag om ändring i studiestödslagen (1999:1395) ........................................................................... 9.3 Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Bilaga 3 Utredningens insamlade empiriska material............... Ett exempel på planering och dimensionering i ett för sannolikheten att ta examen och för etableringen på arbetsmarknaden ................... Utredningen har bl.a. fått i uppdrag att föreslå en regionalt baserad modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. I uppdraget ingick även att se över ansvarsfördelningen mellan staten, kommunerna och andra aktörer när det gäller planering och dimen- sionering. Syftet i denna del av uppdraget är att bl.a. trygga den regio- nala och nationella kompetensförsörjningen, effektivisera resursut- nyttjandet och förbättra tillgången till ett allsidigt brett utbud av utbildningar av hög kvalitet. I utredningens uppdrag har vidare ingått att föreslå en finansie- ringsmodell för gymnasieskolan som i högre grad tar hänsyn till skolors varierande förutsättningar att bedriva en likvärdig utbildning. Syftet i denna del är att bidra till ökad likvärdighet och minskad segregation. Utbudet av gymnasial utbildning påverkar individers möjlighet till egen försörjning och möjlighet till ett aktivt deltagande i samhälls- livet. Tillgången till utbildning har stor betydelse för individer som tidigare haft svårigheter under sin skolgång. Tillgången till de olika nationella programmen i gymnasieskolan är generellt sett god men tillgången till utbildningen för elever som inte är behöriga till natio- nella program efter är betydligt sämre. Elever som inte är behöriga till nationella program behöver god tillgång till introduk- tionsprogram som snabbt kan leda till nationella program eller till en yrkesutbildning som ger goda chanser på arbetsmarknaden. förekommer det alltför ofta att elevens valmöjligheter begränsas av ett snävt utbud i sin hemkommun. Utbudet av gymnasial utbildning påverkar även arbetsgivares möjligheter att rekrytera. På den del av arbetsmarknaden där det finns krav på specifik yrkeskompetens på gymnasial nivå, har arbetsgivare inom flera branscher svårt att rekrytera. Prognoserna talar för att kompetensbristen inom dessa branscher kommer att öka. Det finns även en generell arbetsmarknad där arbetsgivare rekryterar brett. På denna generella arbetsmarknad har specifik yrkeskompetens inte så stor betydelse, vilket skapar tillgång till arbetstillfällen nästan obero- ende av vilken utbildning som tidigare genomförts. Under högkon- junktur har det varit stor efterfrågan på personal inom den generella arbetsmarknaden. Prognoserna tyder dock på att konkurrensen om dessa jobb – där det inte ställs krav på specifik yrkeskompetens – kommer att öka. I gymnasieskolan minskar intresset för yrkes- utbildning och det finns brister i matchningen mellan elevers val av utbildning och behoven på arbetsmarknaden. Detta bidrar till bris- tande kompetensförsörjning men det försvårar även övergången från skola till arbetsliv för stora grupper av elever i gymnasieskolan. Utred- ningen kan med ny empiri visa att valet av utbildning har betydelse för både genomströmning och för etablering på arbetsmarknaden. Valet av utbildning påverkar även elevernas inkomstutveckling efter gymnasieskolan. Programvalet har störst betydelse för elever med låga meritvärden från . Valet av program påverkas av det utbud som erbjuds, hur utbildningarna marknadsförs och vilken information om utbildningarna som eleverna har tillgång till. Utbudet av utbildning i gymnasieskolan präglas av huvudmännens konkurrens om elever. Den bristande matchningen mellan behoven på arbetsmark- naden, utbud och elevers val av utbildning påverkar både kompetens- försörjningen och ungdomars möjlighet till en smidig övergång från skola till arbetsliv. Den bristande matchningen medför kostnader för arbetsgivare och för samhället och inte minst för de individer vars väg till arbetsmarknaden blir onödigt krokig. Utbudet av yrkesutbildning i komvux är inte tillräckligt brett och avspeglar inte behoven på hela arbetsmarknaden. Några få yrkesom- råden är väl representerade i många kommuner medan bredden ofta saknas trots att det finns tydliga behov av yrkesutbildade inom många yrkesområden. Utbudet av yrkesutbildning skiljer sig också åt bero- ende på i vilken kommun en individ är hemmahörande i. Det finns inget system som garanterar individer tillgång till utbildning i om- kringliggande kommuner utan individerna är hänvisade till den yrkesutbildning som erbjuds i hemkommunen. Detta trots att en utbildning i en annan kommun kan vara den mest lämpade, både ur individens och arbetsmarknadens behov. När det gäller utbudet av yrkesutbildning i komvux saknas det en systematik för att utnyttja avsatta resurser på ett effektivt sätt. Det kan finnas yrkesutbildningar av liknande karaktär i flera närliggande kommuner med mindre elevgrupper i varje utbild- ning. Det saknas en djupare samverkan mellan kommuner för att kunna optimera utnyttjande av avsatta resurser. Det i flera bemärkelser begränsade utbudet av yrkesutbildning i komvux minskar både individens möjligheter till utbildning och yrkes- växling och det minskar arbetsgivares möjligheter till bredare rekry- tering. Segregationen i gymnasieskolan har ökat och elever med liknande bakgrund och studieförutsättningar samlas i högre grad på vissa skolor. Vidare kan likvärdigheten vad gäller kvalitet ifrågasättas. Det är stora och stabila socioekonomiska skillnader i gymnasieelevernas måluppfyllelse. Det är också stora skillnader i måluppfyllelse mellan elever beroende på meritvärde från . Hälften av skillna- derna i gymnasiebetygen kan förklaras av familjebakgrunden. Hänsyn bör tas till elevernas intresse på både kort och lång sikt Ungdomar som i årskurs nio står inför sitt gymnasieval ska så små- ningom försörja sig själva antingen direkt efter gymnasieskolan eller efter vidare studier. Möjligheten till en stabil egen försörjning är grun- den för att unga människor ska kunna påbörja ett tryggt och själv- ständigt liv utan ekonomiskt stöd från vårdnadshavare eller samhället. Utredningens analyser visar att valet av utbildning har betydelse för både genomströmning, etablering och inkomstutveckling.