sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — 2009/10:165 s. 283 f.). 14 kap. 9 § motsvarar 2 a kap. 3 § andra stycket i gamla skollagen (1985:1100). Vid skollagens (2010:800) införande togs det uttryckliga kravet angående lokalernas ändamålsenlighet bort. Ingen ändring av tillämpningen förefaller dock ha varit avsedd. Kravet på lokalernas ändamålsenlighet förs av denna anledning tillbaka i bestämmelsen. Kommunen ska sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem erbjuda ett barn pedagogisk omsorg om barnets vårdnadshavare önskar det. Kommunen ska ta skälig hänsyn till vårdnadshavarnas önskemål om verksamhetsform. Sådan omsorg som avses i första stycket ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande. Verksamheten ska i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvars- kännande individer och medborgare. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Paragrafens andra och sista stycke är ändrade. Paragrafens tredje stycke är nytt. Ändringen i andra stycket är endast av praktisk karaktär. Änd- ringen i tredje stycket, att barn ska ges det stöd som deras speciella behov kräver, är ett klargörande att det är stödbehovet som avses och stöd som ska ges för att kunna utvecklas. Paragrafens andra stycke är nytt. För tolkning av bestämmelsen jfr 1 kap. 4 § skollagen. Pedagogisk omsorg med huvudman får inte innehålla några konfessionella inslag. Pedagogisk omsorg med enskild huvudman får endast innehålla konfessionella inslag om dessa utgör en obetydlig del i verksamheten. Paragrafen är ny. Syftet med bestämmelsen är att införa de regler som gäller enligt 6 och 7 §§ skollagen. Bestämmelsen ska tolkas i ljuset av de båda angivna paragraferna. Uppdelningen mellan utbildning och under- visning går emellertid inte att göra i pedagogisk omsorg. I pedagogisk omsorg enligt 2 § ska det finnas personal med sådan ut- bildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg tillgodoses och att barnens utveckling och lärande och fortsatta lärande främjas. Verksam- heten ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med lämplig sam- mansättning och storlek. Huvudmannen ska se till att personalen ges möjlighet till kompetens- utveckling. Bestämmelsen är delvis ny. Jämför med 25 kap. 7 §. Kravet på personalens utbildning och erfarenhet har ändrats så att personalen ska ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling ska kunna främja barns utveckling och lärande. För att verksamheten ska kunna bedrivas med kvalitet krävs att personalen får möjlighet till kompetensutveckling. Varje huvudman inom pedagogisk omsorg enligt 2 § ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla verksamheten. Kvalitets- arbetet ska dokumenteras. Stycket är nytt. Syftet med bestämmelsen är att tydliggöra att varje huvudman inom pedagogisk omsorg ska systematiskt följa upp, planera och ut- veckla verksamheten. Vidare införs ett dokumentationskrav. En kommun ska efter ansökan godkänna en enskild huvudman att be- driva sådan pedagogisk omsorg som avses i 2 § om 1.huvudmannen har insikt i och förutsättningar att följa de före- skrifter som gäller för verksamheten, 2.huvudmannen och den som har ett väsentligt inflytande över verksamheten bedöms som lämplig. Vid lämplighetsbedömningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av betydelse beaktas. Ett godkännande ska avse viss verksamhet på ett bestämt verksamhetsställe, 3.verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommu- nens motsvarande verksamhet, 4.verksamheten är öppen för alla barn som en kommun ska sträva efter att erbjuda motsvarande verksamhet, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och 5.avgifterna inte är oskäligt höga. Kommunen får besluta att en huvudman ska godkännas att bedriva sådan pedagogisk omsorg som av- ses i 2 § trots att villkoret i första stycket 4 inte är uppfyllt, om det finns skäl med hänsyn till verksamhetens särskilda karaktär. Paragrafen är delvis ändrad. Syftet med ändringarna är att införa en liknande prövning som den ägar- och ledningsprövning som stadgas i 2 kap. 5 § skollagen (jfr prop. 2017/18:158). Bestämmelsen ska såldes tolkas i ljuset av angivna bestämmelse. Alternativ författningskommentar pedagogisk omsorg Pedagogisk omsorg som erbjuds som alternativ till förskola eller fritids- hem ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Verksamheten ska utformas så att den förbereder för fortsatt lärande. Verksamheten ska i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvars- kännande individer och medborgare. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Paragrafen är delvis ändrad. Bestämmelsens första led är borttaget för att markera att kom- munerna inte längre ska sträva efter att erbjuda pedagogisk omsorg och att denna verksamhetsform inte heller finns som ett alternativ för föräldrar. Av paragrafen framgår den pedagogiska omsorgens syfte och uppdrag. Paragrafens andra och sista stycke är ändrade. Paragrafens tredje stycke är nytt. Ändringen i anda stycket är endast av praktisk karaktär. Ändringen i tredje stycket, att barn ska ges det stöd som deras speciella behov kräver, är ett klargörande att det är det är stöd- behovet som avses och stöd som ska ges för att kunna utvecklas. Paragrafens andra stycke är nytt. För tolkning av bestämmelsen jfr 1 kap. 4 § skollagen. Pedagogisk omsorg med huvudman får inte innehålla några konfessionella inslag. Pedagogisk omsorg med enskild huvudman får endast innehålla konfessionella inslag om dessa utgör en obetydlig del i verksamheten. Paragrafen är ny. Syftet med bestämmelsen är att införa de regler som gäller enligt 6 och 7 §§ skollagen. Bestämmelsen ska tolkas i ljuset av de båda angivna paragraferna. Uppdelningen mellan utbildning och under- visning går emellertid inte att göra i pedagogisk omsorg. Inga nya verksamheter i form av pedagogisk omsorg som erbjuds som alternativ till förskola och fritidshem med huvudman får startas. Paragrafen är ny. Bestämmelsen innehåller ett förbud för kommunerna att starta pedagogisk omsorg. I pedagogisk omsorg enligt 2 § ska det finnas personal med sådan ut- bildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg tillgodoses och att barnens utveckling och lärande och fortsatta lärande främjas. Verksam- heten ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med lämplig sam- mansättning och storlek. Huvudmannen ska se till att personalen ges möjlighet till kompetens- utveckling. Paragrafen är delvis ny. Jämför med 25 kap. 7 §. Kravet på personalens utbildning och erfarenhet har ändrats så att personalen ska ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling ska kunna främja barns utveckling och lärande. För att verksamheten ska kunna bedrivas med kvalitet krävs att personalen får möjlighet till kompetensutveckling. Varje huvudman inom pedagogisk omsorg enligt 2 § ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp och utveckla verksamheten. Kvalitets- arbetet ska dokumenteras. Stycket är nytt. Syftet med bestämmelsen är att tydliggöra att varje huvudman inom pedagogisk omsorg ska systematiskt följa upp, planera och utveckla verksamheten. Vidare införs ett dokumentationskrav. Inga nya bidrag till pedagogisk omsorg får lämnas. En enskild som be- viljats bidrag att bedriva pedagogisk omsorg enligt 2 § ska vid tillsyn kunna visa att 1.huvudmannen har insikt i och förutsättningar att följa de före- skrifter som gäller för verksamheten, 2.huvudmannen och den som har ett väsentligt inflytande över verksamheten är lämplig. Vid lämplighetsbedömningen beaktas viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad iövrigt och andra omständigheter av betydelse. Att verksamheten be- drivs på det verksamhetsställe som angivits i ansökan, 3.verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommu- nens motsvarande verksamhet, 4.verksamheten är öppen för alla barn, med undantag för barn som hemkommunen har beslutat att inte lämna bidrag för enligt 13 § andra stycket, och 5.avgifterna inte är oskäligt höga. Paragrafen är delvis ny. Bestämmelsen har ändrats så att inga nya bidrag till pedagogisk omsorg får ges. Det betyder att pedagogisk omsorg har belagts med ett etableringsstopp. För att säkerställa kvaliteten i de verksamheter som är i fortsatt drift införs också en variant av ägar- och lednings- prövningsreglerna i 2 kap. 5 § skollagen. För närmare tolkning av dessa jfr prop. 2017/18:158. Särskilt yttrande av , förbundsjurist, I utredningen har getts möjligheter för experterna att lämna sär- skilda yttranden, om så önskas. Jag tar därför tillfället i akt och vill framföra följande rörande den del av utredningen som avser förslag om etableringsstopp för pedagogisk omsorg. Det finns olika skäl till att det bedrivs pedagogisk omsorg; dels skäl som utgår från kommuners behov av att anordna barn- omsorg t.ex. i glesbygd där det är svårt att bygga upp förskolor med tillräcklig geografisk närhet för barnen som ska gå där, dels skäl som utgår från föräldrars önskemål om barnomsorgsform. Den största anledning till att föräldrar önskar verksamhetsformen pedagogisk omsorg är utifrån deras syn på barnets bästa. Det handlar om barn som kan ha svårt att komma tillrätta i större barngrupper, barn som är infektionskänsliga eller andra skäl som gör att föräldrar anser att pedagogisk omsorg är den form som passar barnet bäst. Föräldrar har ett vårdnadsansvar enligt och ett ansvar att alltid ha barnets bästa för ögonen genom FN:s konvention om barnets rättigheter (), som nu antagit som egen lag. Av artikel 3 ska alltid alla åtgärder som rör barn i första hand utgå från vad som bedöms vara barnets bästa. Av , men också av artikel 5 i , framgår att det är föräldrarna, vårdnadhavarna mer specifikt, som ska tolka vad som är bäst för barnet. Föräldrars möjlighet att välja omsorgs- form för sina barn, dvs. att ta hand om sina barn själva, välja pedago- gisk omsorg eller förskola, anser jag vara av allra största vikt. Det är på samma sätt av största vikt för samhället och tillväxten att staten kan anordna barnomsorg föräldrar arbetar eller stude- rar. är det självklart av största vikt för barnet (och samhället) att ge barn en omsorg som stimulerar barnets utveckling och lärande. Då måste det också finnas valmöjligheter för föräldrar så att de kan tillgodose vad som är bäst för barnet. I direktiven till utredningen sägs, angående pedagogisk omsorg, att utredningen ska –kartlägga och analysera om pedagogisk omsorg stimulerar barns utveckling och lärande i tillräcklig grad och om den förbereder barnen för fortsatt lärande, –utifrån dessa analyser vid behov lämna förslag på hur barns lik- värdiga förutsättningar inför start i förskoleklass kan främjas. Utredningen har enligt min mening tagit fasta på den andra punkten och i själva kartläggningen och analysen utgått från huruvida barn i pedagogisk omsorg jämfört med barn i förskola har likvärdiga förut- sättningar inför start i förskoleklass. Jag bedömer alltså att frågan om huruvida den pedagogiska omsorgen stimulerar barns utveckling och lärande inte tillräckligt utretts, utan framför allt om förutsätt- ningarna är desamma för dessa barn som för de barn som går i för- skola. Svaret på den frågan är självklart nej – pedagogisk omsorg och förskola är två olika saker, med olika verksamhetsinnehåll. Om tesen är att själva kartläggningen ska visa att förutsättningarna inte är likvärdiga, så mynnar självklart analysen också ut i att så inte är fallet. Det är inte obligatoriskt för barn att delta i förskoleverk- samhet, även om det är obligatoriskt för kommunen att erbjuda all- män förskola från det att barnet fyllt . Det innebär att det finns många olika möjligheter för barnets pedagogiska utveckling och stimulans; att barnet tas om hand hemma, att barnet går i pedagogisk omsorg eller i olika utsträckning på förskola. Genom att förskola inte är obligatoriskt är det också helt omöjligt att ställa krav på lik- värdig förberedelse av barnet inför start i förskoleklassen. Det som däremot är av vikt är att den verksamhet som finansieras med all- männa medel leder till pedagogisk utveckling och stimulans och ger en grund för fortsatt lärande på det sätt som anges i skollagen. Utredningen har tagit del av olika rapporter från våra skolmyndig- heter. Av enkätsvar framgår att föräldrar är mycket nöjda med sitt val av pedagogisk omsorg och att de anser att deras barn mår bra i den hemlika och trygga miljön. Det framgår också att föräldrar även är nöjda då de valt förskoleverksamhet för sina barn. min mening på att föräldrar faktiskt är kapabla till att göra informe- rade och kvalificerade val av verksamhetsform för sina barn utifrån vad som är bäst för barnet. Rapporterna visar också på väl fungerande verksamheter inom den pedagogiska omsorgen som stimulerar barnen, har god pedago- gisk miljö och verktyg som är utvecklande för barnen. Dessa verk- samheter finns i både och enskild regi. Rapporterna visar i den delen att verksamheterna väl svarar mot lagens krav och har Läroplanen för förskolan som vägledande styrdokument. Rapporterna visar dock också på brister i en del av verksam- heterna; torftig miljö, språkproblem, bristande kunskap om regel- verket m.m. Det är som i all annan skollagsreglerad verksamhet en fråga för tillsynsmyndigheterna att med de sanktioner som står till buds, allt från anmärkning till återkallat godkännande, kontrollera att den pedagogiska omsorgen håller god kvalitet. Kommunerna har påtalat svårigheter i tillsynen och rapporterna visar att tillsynen mer utgått från formaliakrav än kvalitet i verksamheten. Det är samma utveckling som tillsynen av de fristående förskolorna följt, där Skol- inspektionen och gemensamt arbetat och stöttat kommu- nerna under för en bättre tillämpning av kommunernas tillsyn och myndighetsutövning. Här finns alltså en utvecklings- potential, där det är fullt möjligt att utveckla och förbättra kommu- nernas tillsyn. Utredningen menar att det finns svårigheter med det regelverk som styr pedagogisk omsorg. Utredningen menar att läroplanen för förskolan, som ska vara vägledande för pedagogisk omsorg, fått en sådan utformning att det är omöjligt att följa den i den pedagogiska omsorgen, bl.a. för uppdelningen i ansvarsområden av förskolechef, förskollärare och arbetslag. Det framförs vidare, som nämnts ovan, att kommunerna upplever att det är svårt att utföra tillsyn p.g.a. otydligheter i styrdokumenten. Därför kommer utredningen fram till att det är tydligt att det regelverk som styr pedagogisk omsorg varken tjänar barnen, verksamhetsutövarna eller samhället i tillräck- lig utsträckning. Som ett resultat av att utredningen anser att det finns en bristande likvärdighet mellan pedagogisk omsorg och förskola inför barns start i förskoleklassen, att regelverket inte är tillräckligt tydligt för krav på pedagogisk omsorg och att det framkommit brister i vissa verksamheter, läggs ett förslag om att införa ett etableringsstopp för pedagogisk verksamhet. Jag anser inte att det är ett bra förslag och vill inte ställa mig bakom det. Den främsta anledningen är föräldrars välgrundade önskemål om att kunna välja pedagogisk verksamhet som den bästa omsorgs- formen för sina barn. Jag tycker vidare att utredningen inte heller kunnat visa att peda- gogisk omsorg inte i tillräcklig grad stimulerar barns utveckling och lärande och att den inte förbereder barnen för fortsatt lärande, med tanke på vad som framkommit i skolmyndigheternas rapporter som enkätsvar. Jag tycker att utredningen i stället fokuserat på huruvida förutsättningarna för barn som ska börja i förskoleklass är likvärdiga. Eftersom det handlar om två olika verksamhetsformer kan inte förutsättningarna vara helt likvärdiga. Däremot kan verksamhets- formerna ha stärkt olika egenskaper hos barnen som i sin tur ger en god grund för fortsatt lärande oavsett om barnen gått i pedagogisk omsorg eller förskola. De upplevda problem som påtalats kring regelverket är fullt möj- liga att lösa genom rätt att ta fram Allmänna råd samt stödmaterial om pedagogisk verksamhet. Vidare anser jag att förslaget om etableringsstopp begränsar äganderätten och näringsfriheten i förhållande till regeringsformen, , och strider mot EU-rättsliga principer såsom för mänskliga rättigheter och MR-domstolspraxis. För- slaget strider också mot proportionalitetsprincipen. Utredningen har inte kunnat visa ett tillräckligt allmänintresse för att genomföra en sådan ingripande åtgärd som ett etableringsstopp. Om föräldrar till- frågades skulle de med säkerhet fortfarande önska sig möjligheten att kunna välja pedagogisk omsorg. Förslaget innebär därmed inte någon sådan nytta att det överväger de negativa konsekvenserna. Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, EKMR. FN:s konvention om barnets rättigheter, , (äv. Lag (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter). och rådets rekommendation av den om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2006/962/EG). Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (2010/c 83/02). Europeiska unionens råds rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2018/C 189/01). Regeringsformen (1974:152). Arbetsmiljölagen (1977:1160). Socialtjänstlag (1980:620). Lag (1985:206) om viten. Skollag (1985:1100). Lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. Lag (1998:123) om belastningsregister. Språklag (2009:600). Skollag (2010:800). Lag (2010:801) om införande av skollagen (2010:800). Kommunallag (2017:725). Proposition 1973:136 om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation. Proposition 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen. Proposition 1975/76:39 om skolans inre arbete m.m. Proposition 1986/87:117 om nytt statsbidragssystem för barn- omsorgen. Proposition 1991/92:65 om valfrihet i barnomsorgen. Proposition 1993/94:11 Utvidgad lagreglering på barnomsorgs- området m.m. Proposition 1993/94:117 Inkorporering av och andra fri- och rättighetsfrågor. Proposition 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor. Proposition 1997/98:93 Läroplan för förskolan. Proposition 1997/98:97 Polisens register. Proposition 1999/2000:123 Lämplighetsprövning av personal inom förskoleverksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Proposition 2004/05:11 Kvalitet i förskolan. Proposition 2006/07:37 Registerkontroll av personal vid sådana hem för vård eller boende som tar emot barn. Proposition 2007/08:28 Utvidgad registerkontroll inom förskole- verksamhet, skola och skolbarnsomsorg. Proposition 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar. Proposition 2009/10:80 En reformerad grundlag. Proposition 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verksamheter. Proposition 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2013/14:148. Proposition 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. Proposition 2017/18:182 Samling för skolan. Proposition 2017/18:186 Inkorporering av FN:s konvention om barnets rättigheter. Proposition 2018/19:100 ekonomiska vårproposition. Proposition 2019/20:99 Vårändringsbudget . , lagrådsremisser och Ds Lagrådsremiss Offentlighetsprincipen ska gälla i fristående skolor. SOU 1955:29 Samhället och barnfamiljerna. SOU 1974:42 Barns fritid: fritidsverksamhet för 7–12-åringar. SOU 1974:53 Skolans arbetsmiljö. SOU 1991:54 Skola-skolbarnsomsorg, en helhet. SOU 1993:40 Fri- och rättighetsfrågor – Del A – Regeringsformen –Del B – Inkorporering av SOU 1997:21 Växa i lärande - Förslag till läroplan för barn och unga 6–. SOU 1997:121 Skolfrågor – Om skola i en ny tid. SOU 2006:44 Bättre arbetsmiljöregler I. Samverkan, utbildning, avtal m.m. SOU 2007:43 Bättre arbetsmiljöregler II. SOU 2008:109 En hållbar lärarutbildning. SOU 2015:7 Krav på privata aktörer inom välfärden. SOU 2015:22 Rektorn och styrkedjan. SOU 2017:35 Samling för skolan. Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. SOU 2017:51 Utbildning, undervisning och ledning – reformvård för en bättre skola. Delbetänkande av utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolprofessioner. SOU 2018:57 Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället. SOU 2019:64 Nya regler för skolor med konfessionell inriktning. Skolförordningen (1971:235). Förordning (1997:702) om kvalitetsredovisning inom skolväsendet m.m. Kommittéförordningen (1998:1474). Förordning (1999:1134) om belastningsregister. Förordning (2001:160) om statsbidrag till kommuner som tillämpar maxtaxa inom förskolan och fritidshemmet. Förordning (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem. Förordning (2015:215) om statsbidrag för lågstadiet i och motsvarande skolformer samt viss annan utbildning. Förordning (2018:49) om statsbidrag för stärkt likvärdighet och kunskapsutveckling. Förordning (2019:1288) om statsbidrag till skolhuvudmän som inrättar karriärsteg för lärare. Förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordning (SKOLFS 2010:35) om ändring i förordning (SKOLFS 1998:16) om läroplan för förskolan. Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och för fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och för fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:255) om grundsärskolan. Förordning (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem. Förordning (SKOLFS 2018:50) om läroplan för förskolan. (SKOLFS 2012:90). allmänna råd med kommentarer för pedagogisk omsorg. (SKOLFS 2014:40). allmänna råd om arbete med extra anpassningar, särskilt stöd och åtgärdsprogram. (SKOLFS 2014:39). allmänna råd med kommentarer om fritidshem. (SKOLFS 2012:98). allmänna råd med kommentarer om systematiskt kvalitetsarbete – för skolväsendet. (SKOLFS 2016:2). allmänna råd med kommentarer om utbildning för nyanlända elever. (SKOLFS 2017:6). allmänna råd med kommentarer om måluppfyllelse i förskolan. Övrigt från Regeringen och Regeringens skrivelse 2017/18:217. om riktade statsbidrag till skolan. Regeringsuppdrag: Uppdrag att svara för genomförandet av fort- bildning i specialpedagogik (U2019/04371/S). Regeringsuppdrag: Uppdrag till skolmyndigheterna om kvalitet och likvärdighet (U2020/00734/S). Avgöranden i domstolar och nämnder and others v. , judgment of 21 February 1986. Former King of v. , Appl. 25701/94, dom . Gratzinger and Gratzingernova v. , judgment of 10 2001. Malhous v. , judgment of 12 2001. Mål 29-69 v - Sozialamt. – Reference for a preliminary ruling: Verwaltungsgericht. Mål C-70/10 mot belge des auteurs, compositeurs et éditeurs SCRL (SABAM). Mål 4/73 J. Nold, Kohlen- und Baustoffgroßhandlung mot Commission, ECLI:EU:C:1974:51, 491. Mål C-360/10 , Componisten en Uitgevers CVBA (Sabam) mot Netlog NV. NJA 2004 s. 336. RÅ 1999 ref. 76. Kammarrätten i dom Mål nr 5146-17. , dnr 2013:340. , dnr 2018:1048. Skolinspektionen (2010). Kvalitet i fritidshem. Skolinspektionen (2010). En granskning av hur rektorer leder skolans arbete mot ökad måluppfyllelse. Skolinspektionen (2012). Rektors ledarskap – med ansvar för den pedagogiska verksamheten. Skolinspektionen (2014). Från huvudmannen till klassrummet – tät styrkedja viktig för förbättrade kunskapsresultat. Skolinspektionen (2014).