sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — Det första alternativet i hierarkin överensstämde med det i ak- tionsplanen angivna långsiktiga målet. Det bedömdes dock på kort 1998/99:63. och i vissa fall lång sikt förekomma avloppsfraktioner där närings- ämnen inte kunde återföras, t.ex. på grund av lokala, regionala eller strukturella förhållanden. Ett nytt förslag i aktionsplanen var att målet, eller tillståndet , skulle anges som att näringen i avlopp återförs till mark, där näringen behövs, utan risk för hälsa eller miljö. Tre typer av åt- gärder lyftes fram för att öka möjligheten att nå det långsiktiga må- let. Det gällde att främja en ökad återföring av fosfor, att arbeta för minskad mängd tillförda föroreningar till och avlopp samt att arbeta för att minska riskerna för smittspridning. Vid remissbehandling av utredning kom en rad olika och delvis motstående synpunkter till uttryck. Vissa remissin- stanser menade att förslagen var otillräckliga för att genomföra strate- gin och att det krävdes en samlad nationell kretslopps-/slamstrategi. Andra pekade på att förslagen till reglering, vilket innebar kraftigt skärpta tillförselgränsvärden för kadmium och kvicksilver vid slam- gödsling av , ytterligare skulle minska möjligheterna att an- vända avloppsslam i jordbruket. Förslaget skulle därmed styra bort spridning av avloppsslam från mot annan användning eller kvittblivning. Kritik kom också mot att huvudlinjen i förslaget för återföring av fosfor var just återföring av fosfor genom slamspridning. Vissa aktörer såg positivt på förslaget om miljömål för återföring av fosfor, medan andra såg det som en sänkning av ambitionerna från ti- digare förslag, formulerade i andra nationella utredningar. 3.4.2Miljömål om återföring av fosfor i avlopp Miljömålet Giftfri miljö har tidigare behandlats under avsnitt 3.2. Där har även etappmålet om ökad resurshållning i livsmedelskedjan berörts. Inom ramen för miljömålssystemet beslutades inom miljö- målet God bebyggd miljö om ett delmål om återföring av fosfor i av- lopp till produktiv mark. Det angavs att av fosforför- eningarna i avlopp skulle återföras till produktiv mark, varav minst hälften borde återföras till . Delmålet gäller dock inte längre. Dagens delmål kring avfall och resurshushållning inom livsme- delskedjan har tidsatts till 2020. Det har inte preciserats i vilken ut- sträckning växtnäringsämnen, som fosfor, ska återvinnas.84 84www.sverigesmiljomal.se/miljomalen/giftfri-miljo, . 3.4.3Uppdatering av Aktionsplan för återföring av fosfor fick 2009 i uppgift att revidera sin tidigare rapport och aktionsplan för återföring av fosfor.85 Syftet var att öka återan- vändningen av fosfor från avlopp. Kunskapsläget kring fosfor be- hövde uppdateras, vilket behövde beaktas inför regelgivning kring återföring av avloppsfraktioner till eller annan mark. I uppdraget ingick att genomföra en konsekvensanalys av olika behandlingsmetoder av avloppsslam utifrån ett hälso- och miljöper- spektiv. Dessutom skulle användning av avloppsslam på mark utvär- deras i förhållande till andra behandlingsmetoder, som utvinning av biogas med åtföljande förbränning av slam med återvinning av energi och fosfor, utifrån förbättrat kunskapsläge avseende föroreningar och den teknikutveckling som skett på området . En ana- lys av kostnader, energiaspekter, transporter och klimatpåverkan samt en samhällsekonomisk bedömning, inklusive effekterna för en- skilda aktörer, skulle ingå i utredningen. En uppdaterad och reviderad rapport inom de områden där ny kunskap tillkommit lämnades 2010.86 Rapporten fokuserade på •tillgång och kvalitet på fosfor som mineralgödselmedel, •metoder för att nyttiggöra främst fosfor ur avlopp som ersättning för mineralgödsel, •miljö- och hälsoskyddsaspekter vid användning av avloppsfrak- tioner på mark, samt •förslag om reglerad användning av avloppsfraktioner på mark, i form av ett förordningsförslag. Inga nya konsekvensanalyser gjordes utöver uppdateringar av tidi- gare arbete. betonade i sin rapportering att sprid- ning av avloppsfraktioner på inte var långsiktigt förenligt med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö på grund av slammets innehåll av föroreningar. Det tidigare förslaget om reglering i en ny s.k. slam- förordning kvarstod därför. Trots revidering och uppdateringar be- hövdes en skärpt kemikalielagstiftning som samverkade med försla- get till slamförordning för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. 85Regleringsbrev för 2009. 86Naturvårdsverket (2010). Redovisning av regeringsuppdrag 21. Uppdatering av Aktionsplan för återföring av fosfor ur avlopp. Det skulle möjliggöra att den långsiktiga användningen av avlopps- fraktioner kunde bedömas som hållbar. Den allmänna bedömningen från var att avloppsfraktioner kunde återföras till på såväl kort som lång sikt med acceptabel risk vad avser tillförda metaller, organiska föroreningar och smittskydd. Vid remisshanteringen påpekades bland annat behovet av att se fosforåterföring från avlopp i ett bredare perspektiv. Det var också något som lämnat förslag om i aktionsplanen 2002. Dessutom återkom mycket av den kritik som tidigare riktats mot förslaget till reglering av spridning av avloppsfraktioner. 3.4.4Uppdrag 2012 om hållbar återföring av fosfor erhöll 2012 åter ett uppdrag kring återföring av fosfor ur avloppsslam. Arbetet skulle inriktas mot att •kartlägga samhällets olika fosforresurser, •utreda, motivera och vid behov föreslå investeringsstöd för tek- nikutveckling för utvinning av fosfor ur olika fosforresurser, •föreslå författningskrav avseende kvalitet för att möjliggöra spridning av olika fraktioner som slam, matavfall och andra röt- och kompostrester samt urin och gödsel till olika markområden (, skogsmark och övrig mark), samt att •utifrån kartläggningen föreslå ett etappmål till miljömålssystemet för hållbar återföring av fosfor med utgångspunkten att detta ska ske på ett resurseffektivt sätt i enlighet med miljökvalitetsmålet Giftfri miljö.87 Utgångspunkt för arbetet var generationsmålets strecksats om re- surseffektiva kretslopp, så långt som möjligt fria från farliga ämnen. Särskilt betonades målet om en Giftfri miljö. Allmänt sett hade arbetet en bredare ansats än tidigare uppdrag . Förslag skulle nu lämnas på hur återföring av fosfor från både avlopp och organiskt avfall skulle ske. Förslagen skulle grundas på ett underlag om olika fosforflöden och resurser i samhället. 87Miljö- och (2012). Uppdrag om hållbar återföring av fosfor, M2012/ 317/Ke, . redovisade sitt arbete i en rad olika rapporter.88 Redovisningen innehöll utöver en heltäckande beskrivning av fos- forflöden i samhället också förslag till förordning om produktion, saluhållande, överlåtelse och användning av avloppsfraktioner och behandlat livsmedelsavfall. Det omfattade även biogödsel och kom- posthantering och användning av en rad avlopps- och avfallsfrak- tioner. Vidare angavs etappmål för återföring, fosfor (målår 2018), kväve samt mål för kretslopp av stallgödsel och organiskt hushållsavfall. Remissinstansernas bedömning var liksom tidigare skiftande. Flera instanser ställde sig positiva till förslagen om etappmål för åter- föring av växtnäringsämnen inom miljömålssystemet. tyckte sig andra sakna en tydlig långsiktig vision och målbild. Det fanns också blandade meningar om att de specifika etappmålen in- kluderande såväl fosfor som kväve. Det bedömdes som svårt att nå 10 procents återföring av kväve på så som det föreslogs i etappmålen, eftersom avloppsslammet innehåller en mindre andel kväve än fosfor. Kritiken fokuserade främst på de författningsförslag med gräns- värden som presenterats. Förslaget till reglering innehöll krav på ständig förbättring, vilket kommunernas va-ansvariga ansåg vara för långtgående. Det ansågs omöjliggöra den föreslagna huvudlinjen att fortsatt tillåta spridning av avloppsslam på . Det skulle också bli negativt för den växande användningen av rötrest från bio- gasanläggningar som utvecklats i . Rötrest från behandling av t.ex. organiskt hushållsavfall, gödsel och andra fraktioner skulle en- ligt förslaget inbegripas i regelverket. fanns kritiker som ogillade förslaget just för att det i likhet med myndighetens två tidi- gare utredningsförslag innebar fortsatt spridning av avloppsslam. Kraven för fortsatt spridning ansågs också för lågt ställda. Vidare fanns uppfattningar om att kontrollstationer för uppdatering av gränsvärden borde återkomma med tätare mellanrum än i förslaget. förslag vilade på åtgärder med fokus på två fosforkällor, avlopp och avfall från hushåll. Kritiker menade att det var för begränsat. Sammantaget åtta fosforkällor i samhället hade 88Naturvårdsverket (2013), Hållbar återföring av fosfor, Rapport 6580, samt Skrivelse reger- ingsuppdrag investeringsstöd för hållbar återföring av fosfor. Ytter- ligare underlagsrapporter behandlade olika delfrågor. identifierats i kartläggningen och bredare aktiviteter för återföring kunde ha föreslagits. Förslaget om investeringsstöd presenterades i olika steg, där en översiktlig inledande rapportering följdes av mer för- djupade förslag. Även i denna fråga lämnades såväl positiva som mer kritiska reaktioner från remissinstanserna. Kritiken pekade på bris- tande helhetssyn och att fokus var för inriktat på utvinning av fosfor ur avloppsslam och att kväve och andra växtnäringsämnen inte tyd- ligt lyftes fram. Det befarades också att den föreslagna bidragsvoly- men var alltför liten för att effektivt kunna påverka teknikutveckling och investeringar i mer hållbara tekniklösningar. 3.4.5Utveckling av Revaq och system för kvalitetssäkring Efter de slamstopp som skedde bedrevs mycket ut- vecklingsarbete hos va-ansvariga och avloppsreningsverk. Utred- ningar resulterar i flera rapporter med förslag om strategier för fram- tida slamhantering. Kvalitetssäkring ansågs möjlig så att spridning av avloppsslam kunde ske på med uppfyllda lagkrav. utreddes olika alternativa tekniklösningar för hantering och lagring.89 Revaq startade som ett utvecklingsprojekt, som sedan ut- vecklades till ett färdigt certifieringssystem 2008. Detta hade delvis utgångspunkt i andra frivilliga certifieringssystem, som den P-märk- ning som , , tillhandahöll . drivs Revaq av branschorganisationen . Verksamheten har till sig knutit en styrgrupp där bland annat LRF, Livsmedelsföretagen och VA SYD deltar. Samverkan sker med och flera nationella aktörer. Utöver styrgruppen finns en särskild regelkommitté och ett vetenskapligt råd. Svenskt Vatten står som ensam ägare till systemet.90 Inom Revaq-certifieringen kvalitetssäkras 42 avloppsre- ningsverks arbete med uppströmsarbete och återföring av närings- ämnen för att möjliggöra slamspridning på jordbruksmark. 89Levlin et al. (2001), Slamkvalitet och trender för slamhantering, VA-Forsk Rapport 2001:5, samt et al. (2004), Regional eller lokal hantering av slam från tretton Västgöta- kommuner – teknik, miljö och ekonomi, VA-Forsk Rapport 2004–05. 90Svenskt vatten (2018). http//:, . förbättringar av slamkvaliteten och stora krav på spårbarhet är cen- trala i arbetet, därtill ett strukturerat och aktivt uppströmsarbete.91 Revaq-arbetet syftar till att säkra •fortlöpande ytterligare förbättring av kvaliteten på det avlopps- vatten som kommer till reningsverken och därmed på växt- näringen från slammet, •att alla aktörer erbjuds en öppen och transparent information om hur slammet producerats och om dess sammansättning, samt •att växtnäring från avloppsfraktioner produceras på ett ansvars- fullt sätt och att kvaliteten uppfyller fastställda krav. Vid certifiering ligger fokus på 4.slamkvalitet enligt specificerade krav.92 En av grundtankarna med Revaq är att certifierade verk ständigt ska arbeta för förbättringar mot långsiktiga och ambitiösa miljömål, samt kontinuerligt redovisa sina resultat.93 Ett särskilt moment i Revaq-arbetet avser åtgärder uppströms, där dialog normalt förs mellan berörd va-huvudman och lokalt miljökontor om ansvar för det förändringsarbete som erfordras då föroreningskällor upptäcks. producerade de Revaq-certifierade avloppsrenings- verken (ts) avloppsslam som var godkänt för användning på enligt Revaq-reglerna. (ts) av detta slam spreds på , vilket innebar att drygt fosfor och totalkväve samt en lång rad mikronäringsämnen och kol tillfördes åkermarken.94 92Revaq, Regler för certifieringssystemet, utgåva 5.0, . 93Svenskt vatten (2018). http//:, . Källa: och 2017 samt SCB MI 22 , 2018. Andelen Revaq-certifierat slam svarar för cirka hälften av landets slamproduktion vid större avloppsreningsverk i landet.95 Andelen som nyttjas på sjönk något men sva- rar fortsatt för merparten av det slam som sprids på . ökade andelen Revaq-slam som fördes till åkermark.96 Ett antal avslutade eller pågående utredningar anknyter i sina frågeställningar till utredningen om giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam. Nedan följer en kort beskrivning av utred- ningarnas uppgifter och gränsytor mot den nu aktuella utredningen. 3.5.1Skatt på tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen samt översyn av bekämpningsmedelsskatten Utredningen uppdrag gällde att analysera behovet av beskattning för att minska spridningen av kadmium, tungmetaller och andra hälso- och miljöfarliga ämnen i miljön med syfte att nå miljömålen. I be- tänkandet lämnades förslag på två nya skattelagar – lag om skatt på kadmium i vissa produkter samt lag om skatt på kemiska växt- skyddsmedel. Utredningen resonerade även om förekomsten av kadmium i avloppsslam och lämpligheten att skattebelägga detta. 95Avloppsverk motsvarande minst 2 000 pe, vilka i viss utsträckning även omhändertagit slam från mindre verk och enskilda anläggningar. Bland annat redovisades att flera av de berörda som utredningen samrått med uttryckte tveksamhet till om en skatt på kadmium i av- loppsslam var lämpligt. Viss beskattning bedömdes av utredningen ändå som motiverad för att inte mineralgödsel skulle missgynnades skattemässigt jämfört med avloppsslam som spriddes på . Förslaget till kadmiumskatt utformades så att undantag från skatt- skyldighet skulle avse avloppsslam som levererades eller togs i anspråk för annat ändamål än jordbruksändamål. Beskattning föreslogs ske av kadmium i avloppsslam som användes inom jordbruket, till den del kadmiumhalten översteg den genomsnittliga kadmiumhalt som fanns i klosettvatten. Beskattningen föreslogs därför endast avse den del av kadmiuminnehållet som översteg per ton fosfor.97 Åtskilliga re- missinstanser biträdde utredningens förslag om att bland annat kad- mium i avloppsslam skulle beskattas medan andra, som Folkhälso- myndigheten, bedömde det som oklart varför kostnaden för kadmium i slam endast skulle läggas på reningsverken, i förlängningen privat- personer, utan att påverka källan. Beskattningen riskerade vidare att minska andelen slam på och öka volymen mineralgödsel. Ur ett längre hållbarhetsperspektiv var det enligt önskvärt att återföra markens näring genom slam snarare än genom mineralgödsel, som bidrar till ett väsentligt utsläpp av växthusgaser.98 Utredningen bereds f.n. inom . Utredningen om hållbara vattentjänster hade i uppdrag att se över kommunens skyldigheter att ordna vattentjänster enligt lagen om allmänna vattentjänster99 och frågor om små avlopp. Utredningen presenterade ett antal förslag för att dels göra det flexiblare för kom- munerna att tillämpa lagstiftningen, dels minska demokratiunder- skottet. Vidare redovisades ett antal förslag med inriktning på fastig- hetsägarens ansvar då anslutning till allmänt avlopp saknas. Utred- ningen behandlade även olika aspekter på dagvattenfrågor.100 97SOU 2017:102, ss. 19, 79 ff, 104. 98Folkhälsomyndigheten (2018). Remissynpunkter på SOU 2017:102, dnr 04338-2017 1.1.3.2, . 996 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster. Vissa slutsatser och förslag från utredningen anknöt till den nu aktuella utredningen om återföring av fosfor från avloppsslam. Ut- redningen hållbara vattentjänster pekade på att en utveckling mot fler kretsloppsanpassade små avlopp kunde minska påverkan på mil- jön. Kommunerna behövde därför utveckla system för omhänderta- gande av näring från små avlopp som kunde sättas i kretslopp. Havs- och vattenmyndigheten föreslogs bistå kommunerna med kunskap kring kretsloppsanpassning av små avlopp. före- slogs bidra med kunskaper kring hur avfallstaxan i kommunerna kunde utvecklas för att medverka i sådan styrning. Miljömålssyste- met föreslogs få ett särskilt etappmål kring kommunernas arbete med kretslopp av näring från små avlopp.101 Utredningen har remitterats och bereds f.n. inom . Utredningen inriktas på hur biogasens nytta som resurs kan tas till vara på bästa sätt. Förslag ska lämnas på hur biogas kan ges konkur- renskraftiga villkor genom långsiktigt stabila spelregler. Biogasens roll och konkurrensförutsättningar ska analyseras utifrån bland an- nat de nya energi- och klimatpolitiska målen, den ökade integreringen av biogasmarknaden i EU samt utvecklingen mot mer förnybar energi i transportsektorn. Konkurrensvillkor och nyttor som följd av olika typer av biogasproduktion ska kartläggas och analyseras. Vid behov ska utredningen lämna förslag på hur befintliga styrmedel och åtgär- der kan nyttjas eller ersättas. Inom skatteområdet ska utredningen endast överväga förslag som rör bränslebeskattning.102 En samverkansyta finns mot utredningen om fosforåterföring från avloppsslam genom att denna utredning enligt direktiven inte ska lägga förslag som utgör ett hinder mot att utvinna biogas från slam genom rötning.103 Va-huvudmannens eget val av teknikkedja för fosforåtervinning kommer dock i sig att indirekt påverka incita- menten för biogasproduktion, vilket tas upp i utredningens konse- kvensutredning. Ska slammet förbrännas för senare fosforåtervin- ning, innebär föregående rötning och biogasproduktion att en stor 101Ibid., s. 17, 237 ff. 2018:67, s. 5. del av energiinnehållet i slammet förbrukas. Det kan skapa ekono- miska drivkrafter mot minskad biogasproduktion. redovisade sitt arbete . 3.5.4Minskad övergödning genom stärkt lokalt åtgärdsarbete Det konstateras i utredningsdirektiven avseende minskad övergöd- ning att detta effektivt kan minskas genom stärkt lokalt åtgärdsar- bete. Utredningsuppdraget kan anses ingå i arbetet med att nå mil- jökvalitetsmålet Ingen övergödning och flera delmål i Agenda . Utredningen ska även ta hänsyn till dimensionerna social, miljö- mässig och ekonomisk hållbarhet samt bidra till att miljökvalitets- normerna för vatten- och havsmiljö följs. Arbetet inriktas mot att analysera drivkrafter för lokalt åtgärdsarbete, föreslå nya eller för- stärkta styrmedel samt utreda förutsättningarna för att återföra när- ingsämnen från kustvatten och sjöar. Förslag ska lämnas på etappmål som bidrar till genomförandet av såväl miljökvalitetsmålet Ingen övergödning som relevanta delmål i Agenda 2030.104 Den främsta beröringspunkten med utredningen om återföring av fosfor från avloppsslam, gäller hur ett effektivt åtgärdsarbete ska kunna säkras om möjligheterna att sprida kvalitetssäkrat avloppsslam minskar. Analys av drivkrafter och lämpliga huvudaktörer i upp- strömsarbetet är av betydande intresse för de båda utredningarna. Utredningen avses redovisa sitt arbete . 3.5.5Kombinationseffekter och gruppvis hantering av ämnen Riskbedömningen av farliga ämnen försvåras av de okända kombi- nationseffekter som antas förekomma i miljön. Utredningen ska bland annat kartlägga möjligheter, hinder och tidigare insatser inom för gruppvis hantering av ämnen. Utredningen ska också sammanställa det vetenskapliga kunskapsläget och föreslå hur reglering ska möjliggöras baserat på eller med hänsyn till kombina- tionseffekter. Eftersom kunskapen om kombinationseffekter är brist- fällig, behöver det vetenskapliga kunskapsläget och forskningen inom området sammanställas.105 Utredningen om återföring av fosfor från avloppsslam behöver för framtida begränsningsregler kring slamspridning överväga de risker som kombinationseffekter för organiska ämnen och före- ningar utgör. En sådan riskanalys har betydelse för utformningen av såväl övergångsregler som eventuella undantag, vilket kan ha bety- delse även för denna utredning. berörs främst i kapitel 8. Utredningen redovisade sitt arbete senhösten 2019.106 Den översyn av miljöövervakningen som –2019 bedrivits i utredningsform omfattar såväl lokal, regional som nationell nivå. Utredningen har bland annat övervägt organisation och finansiering av övervakningen samt lämpliga avgränsningar mellan miljöövervak- ning och närliggande verksamheter för att identifiera synergier och lös- ningar som kan bli kostnads- och resurseffektiva. Arbetet omfattar hur övrig miljöinformation kan komplettera miljöövervakningen och hur miljöinformationen kan bli mer tillgänglig. Ytterligare frågor som in- gått i arbetet gäller frågor kring datavärdskap samt finansieringsmo- deller som möjliggör för offentliga lokala aktörer att leverera in data som uppfyller kvalitetskraven för nationell miljöövervakning. Begreppet miljöövervakning är inte entydigt, vilket påverkar dis- kussionen om finansiering. Dagens resurser har bedömts som otill- räckliga, bland annat utifrån kraven på internationell rapportering och för att spegla om det nationella miljöarbetet ger avsedda effek- ter. Det saknas också system för att väl ta om hand den information som insamlas vid screeningstudier kring okända kemiska och potentiellt farliga ämnen och som i ett senare skede kan behöva omfattas av den nationella miljöövervakningen. Framtida övervakning, även hälsoövervakning, kan därutöver behövas för att upptäcka kommande miljöhot.107 Utredningen om återföring av fosfor från avloppsslam har i an- slutning till diskussioner om risker med slamspridning haft anled- ning att också ta del av övervakningsinsatser kring detta. Övergångs- regler och eventuella undantag förutsätter att eventuella sådana ris- ker följs och hanteras. Utredningen redovisade sitt arbete . Frågorna bereds f.n. inom . Utredningen inriktas mot ansvarsfördelning, beslutanderätt och organisering av myndigheter inom vattenförvaltningen. Riktnings- givande för arbetet är bland annat behovet av en tydlig ansvarsfördel- ning mellan myndigheter och andra aktörer inom vattenförvaltningens område, liksom samverkan på regional och lokal nivå. Ökad mellan- samverkan behövs, där va-huvudmännen har viktiga upp- gifter. Utredningen ska föreslå organisatoriska former för hur miljö- kvalitetsnormer, åtgärdsprogram och förvaltningsplaner ska fastställas. Beröringspunkter finns med den nu aktuella utredningen kring cirku- lär återföring av fosfor och den styrning av kommuner och va-huvud- män som krävas mot vattenrelaterade miljö- och samhällsmål. Uppgifterna för den långsiktigt löpande Miljömålsberedningen har skiftat arbetet pågått. Frågan om avlopps- slam har berörts i tidigare arbete, men inte avsatt några nu gällande rekommendationer. Beredningen ska närmast föreslå en strategi för förstärkt åtgärdsarbete för bevarande och hållbart nyttjande av hav och resurser . En sådan strategi ska bidra till rele- vanta delar av Generationsmålet, berörda miljökvalitetsmål och Agenda 2030. Beredningen ska övergripande redovisa utfallet av re- levanta internationella förhandlingar och beslut samt hur dessa kan inkluderas i det nationella arbetet.108 Utredningen om återföring av fosfor från avloppsslam kan lik- som Miljömålsberedningen ha anledning att mer övergripande dis- kutera synen på näringsämnen i kretsloppet och hur frågan om av- loppsslam kommer in i detta sammanhang. En sådan mer konkret fråga gäller formulering av mål och krav kring återvinningen av fos- for. Miljömålsberedningens tidiga arbete avsåg bland annat förslag om etappmål om återföring av fosfor ur avlopp. Beredningen an- förde då att återföring av fosforföreningar till produktiv mark var en kvarvarande utmaning inom området. Eftersom fosfor var en ändlig resurs ansåg beredningen att det var viktigt att ta tillvara fosforn ge- nom återföring till produktiv mark.