sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — Myndigheten för (2018): Kartläggning av förekomst av yrkeshögskoleutbildningar som svarar mot behov av specialistkompetens inom välfärdssektorn eller mot behov av kompetens för arbete som bidrar till att avlasta andra yrkesgrupper inom välfärdssektorn m.m. Dnr MYH 2018/3602. (2017): Karriärstegsreformen och Lärarlönelyftet – högre lön men sämre sammanhållning. En granskningsrapport från . (2018): Jämställdhetsintegrering av integrationspolitiken – ett outnyttjat verktyg. RIR 2018 :33. (2019a): Sekretesspolicy . Dnr 2019/3244. (2019b): Vilka utbildningar ger jobb? (2020): Arbetskraftsundersökningarna (), grundtabeller årsmedeltal 2019. (2014): Vägledning för barnhälsovården. (2019): Överenskommelserna om ökad tillgänglighet i barnhälsovården. En första delrapport inom uppdrag att stödja, följa och analysera genomförandet av överenskommelserna . Statskontoret (2015): Uppföljning av karriärstegsreformen för lärare. Statskontoret (2016): Uppföljning av karriärstegsreformen. Statskontoret (2017): Uppföljning av karriärstegsreformen. (2020a): Universitet och högskolor. (2020b): Nybörjare och examinerade på lärarutbildning: Ökat antal examinerade möter fortfarande inte behovet. (2015): En likvärdig förskola för alla barn – innebörder och indikatorer. & , E. (2017): Förskolan – En god investering i jämlika livsvillkor. Delrapport från Kommissionen för ett socialt hållbart . (2020): Flykting- och anhöriginvandrares väg till arbete. SNS, Forskningsrapport. van den , G.J. & Siflinger B.M. (2020): The effects of day care on health during childhood: evidence by age. Working Paper 2020:5. , A., , P., , J.E. & , B. (2010): Den svenska utbildningspolitikens arbetsmarknadseffekter: vad säger forskningen? (2019): Bra från början. Förskolans betydelse för barn som flytt. Dietrichson, J., . (2018): preschool programs and long-term child outcomes: A systematic review. Working Paper 2018:19. (2018): Promoting integration through child care: Lessons from . SNS Analys, nr 50. van Gameren, E. (2012): The Role of Economic Incentives and Attitudes in Participation and Childcare Decisions. (2009): Lika skola med olika resurser? rapport om likvärdighet och resursfördelning. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2009:5. , E., Hensvik, L. & , A. (2020): Minskar lärarrörligheten och förbättras studieresultaten av karriärstegsreformen? & Niknami S. (2017): Ankomst och härkomst – en om skolresultat och bakgrund. Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2017:3. (2017): Utökat hembesöksprogram för förstagångsföräldrar – samverkan mellan och föräldrarådgivare inom . (2019): De oumbärliga. professionsstrategi för yrkesgruppen barnskötare. Kärnebro, K. & , U. (2018): Utvärdering av Läslyftet. Delrapport 5: Läslyftets organisering och genomförande i förskolan. Ministère de lÉducation Nationale et de la Jeunesse (2019): Together for the , School year 2019–2020. (2017a): Starting Strong 2017. Indicators on and Care. , Publishing, . (2017b): The Pursuit of Gender Equality: An Uphill Battle. (2017c): Catching Up? Intergenerational Mobility and Children of Immigrants. (2012): Förskolans betydelse för barns utveckling, lärande Ett diskussionsunderlag framtaget för Kommission för ett socialt hållbart . & , I. (2019): Hög sjukfrånvaro och ökad psykisk ohälsa. Om dilemman i förskollärares uppdrag. Ramböll (2014): Deltagande i förskola och pedagogisk omsorg i Rapport avsedd för . (2019): Ökad inskrivningsgrad – insatser för att få fler barn att delta i förskolan i . (2020): Förskola i . Kommuner och Regioner (2017): Sjukfrånvaro i kommuner och landsting. Vad är problemet? Kommuner och Regioner (2018a): viktigaste jobb finns i välfärden. Kommuner och Regioner (2018b): Fokus på socioekonomisk resursfördelning i skola och förskola. Kommuner och Regioner (2018c): Ett steg in. Utvärdering av öppen förskola som stöd för integration i samhälls- och arbetslivet. Kommuner och Regioner (2019a): Förskolans kompetensförsörjning. Åtgärder för att möta rekryteringsbehoven. Kommuner och Regioner (2019b): Öppen förskola öppnar många dörrar. Kunskapsöversikt öppen förskola för integration. Kommuner och Regioner (2019c): Överenskommelse: Öppen förskola och stöd i språkinlärning och etablering i arbets- och samhällslivet. Kommuner och Regioner (2020): För mig och mitt barn. Intervjustudie med utrikes födda kvinnor som besöker öppen förskola. Vandenbroeck, M., Lenaerts, K. & Beblavý, M. (2018): Benefits of and Care and the conditions for obtaining them. EENEE Analytical Report No. Vikman, U. (2010): Hur påverkar tillgång till barnomsorg arbetslösa föräldrars sannolikhet att få arbete? (2019): Andraspråksinlärning och flerspråkighet i den flerspråkiga förskolan med fokus på barn med ett annat modersmål än svenska som anlänt till . Artikel 1 2019 i material Flerspråkighet i förskolan. (red.) (2018): Svenska som andraspråk i förskolan. Natur & Kultur. & , J-E. (2016): Pedagogisk segregation: Lärarkompetens i den svenska ur ett likvärdighetsperspektiv. Pedagogisk forskning i , årg. 21, nr. 1–2. Havnes, T. & Mogstad, M. (2009): No Child Left Behind – Child Care and Children's Long-Run Outcomes. Discussion Paper No. (2017): Flerspråkighet och andraspråksutveckling. Artikel i lärportal. /om-oss/nc-tycker-till/nc-kommenterar- betänkandet-med-undervisningsskicklighet-i-centrum-1.439009, hämtat . /familie-og-boern/Boernepasning/Dagpleje- vuggestue-boernehave-og-privat- pasning?NavigationTaxonomyId=d4c79ff4-1258-4d19-aaa5- 4fbf7c835704, hämtat . /skole-og-uddannelse/Folkeskolen-privatskoler- efterskoler/Skolestart, hämtat . policies//content/organisation-early-childhood- education-and-care-3_en, hämtat . //Migration-till- /Olika-skal-for-uppehallstillstand.html, /Om-oss/Organisation/Generaldirektoren-GD/GD- har-ordet/Besluten-om-yrkeshogskolan/, /sv/utbildning-och-examina/forskoleundervisning, hämtat . /sv/utbildning-och-examina/smabarnspedagogik, hämtat . /sv/utbildning-och-examina/undervisning-som- forbereder-forskoleundervisning-och-grundlaggande, hämtat . /Forms/R0710.aspx?id=206615, hämtat . /, hämtat . /skolutveckling/nationella- skolutvecklingsprogram, hämtat . /skolutveckling/statistik/arkiverade- statistiknyheter/statistik/2020-04-02-statistik-over-annan- pedagogisk-verksamhet-2019, hämtat . arvardnaravard/overenskommelseomengodochnaravard/okadtill ganglighetibarnhalsovarden2020.31669.html, hämtat . /landguiden/lander-och- omraden//nederlanderna/utbildning/, hämtat . /folkeskolen/folkeskolens-maal-love-og-regler/om- folkeskolen-og-folkeskolens-formaal/kort-om-folkeskolen, hämtat . /hittautbildning/sok/?area=pedagogik, hämtat . Fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska En särskild utredare ska lämna förslag som syftar till att öka deltag- andet i förskolan bland barn i 3–ålder och föreslå hur förskolans arbete med barnens språkutveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn. •föreslå åtgärder som kan öka deltagandet i förskolan för flickor och pojkar i åldern 3–, särskilt när det gäller nyanlända barn, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper, •undersöka hur nyanländas barn, enligt lämplig definition, ska ha rätt till en obligatorisk språkförskola inom ramen för den vanliga förskolan, •föreslå åtgärder för att se till att personalen i förskolan har adekvat kompetens för uppdraget med språkutveckling, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . har tillkännagett för regeringen det som utskottet anför om att regeringen bör tillsätta en utredning för att undersöka hur en obligatorisk förskola med språkutveckling kan införas (bet. 2018/19: UbU1 punkt c, rskr. 2018/19:104). I utbildningsutskottets betänkande anges att för de barn som aldrig eller mycket sällan möter svenska språket i hemmet behövs en obligatorisk förskola med språkutveck- ling för att de ska kunna svenska när de börjar skolan. Verksamheten ska rymmas inom ordinarie förskoleverksamhet med särskild tid avsatt för svenskundervisning av nyanlända barn. Kommunerna ska själva kunna välja exakt hur det ska organiseras, men det är viktigt att de nyanlända barnen möter svenskspråkiga barn i verksamheten. För- skolan med språkutveckling innebär att barnen ska gå på förskolan och att särskild tid ska läggas på undervisning i svenska. Dessutom anges i betänkandet att svenska språkets roll bör stärkas i läroplanen, att kompetensutvecklingen för förskollärare bör förstärkas och att fler utbildningsplatser är nöd- vändigt långsiktigt. har även i enlighet med betänkandet beslutat att tillföra anslaget 1:5 Utveckling av skolväsendet och annan pedagogisk verksamhet medel för dels sökbara bidrag för att möjlig- göra en utökad förskola med språkutveckling, dels inrättande av en förskola med språkutveckling för nyanlända barn när sådan lagstiftning finns på plats. För detta har det tillförts 100 mil- joner kronor 2019 och det beräknas tillföras 125 respektive 250 mil- joner kronor 2020 och 2021. , som är en sakpolitisk överenskommelse mellan Socialdemokraterna, de gröna, anges i punkt 52 att nyanländas barn ska ha rätt till en obliga- torisk språkförskola från inom ramen för den vanliga förskolan. Regeringen beslutade om förordningen (2019:558) om statsbidrag för bättre språkutveckling i förskolan. Statsbidraget får lämnas till kommuner för insatser som syftar till att öka deltagandet i förskolan, särskilda språkutvecklande insatser i förskolan samt för kompetensutveckling för förskolepersonal i språkutvecklande arbets- sätt i svenska. Avsikten är att statsbidraget ska kunna lämnas till dess att en lagstiftning om en obligatorisk förskola med språkutveckling finns på plats. I tillkännagivande och i januariavtalet används begrepp som nyanlända barn och nyanländas barn. Någon definition av vad som avses med begreppen ges dock inte och det finns inte någon enhetlig definition. Begreppet nyanlända förekommer bl.a. i lagen (2016:38) om mot- tagande av vissa nyanlända invandrare för bosättning och i lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända in- vandrare. Dessa lagar omfattar personer som har beviljats uppehålls- tillstånd i . I skollagen (2010:800) avses med begreppet nyanländ elev den som har varit bosatt utomlands men är bosatt i landet och har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalen- derår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ skolgång här i landet (3 kap. 12 a §). Begrep- pet nyanländ elev omfattar och motsvarande skolfor- mer, dvs. inte förskolebarn (3 kap. 12 b §). Enligt skollagens defini- tion saknar elevens medborgarskap eller födelseland betydelse (prop. 2014/15:45). Personen ska däremot vara bosatt i en- ligt skollagen, dvs. vara folkbokförd här eller tillhöra en kategori som ska anses vara bosatt här (29 kap. 2 §). Till dessa kategorier hör bl.a. asylsökande barn. Barn som inte är bosatta men som ska anses bo- satta här enligt skollagen har inte skolplikt men samma rätt till ut- bildning som skolpliktiga elever (7 kap. 2 § tredje stycket skollagen). Det kan också nämnas att begreppet språkförskola används för en behandlingsform för barn med diagnostiserad grav generell språkstörning. I språkförskolor samarbetar med kommu- ner där logopeder, förskollärare och specialpedagoger arbetar till- sammans. Uppdraget att öka deltagandet i förskolan Förskolan är viktig för barns utveckling och bättre utbildningsresultat I internationell forskning framhålls särskilt att en förskoleverksam- het av hög kvalitet är speciellt betydelsefull för barn från missgyn- nade förhållanden, för utsatta barn och barn från minoritetsgrupper. Studier har också visat att utrikes födda barns deltagande i förskola positivt kan påverka studieresultaten i årskurs 6 och 9 (se t.ex. Veten- skapsrådets rapport likvärdig förskola för alla barn – innebörder och indikatorer 2015 och Rapport till Expertgruppen för studier i offentlig ekonomi 2017:3). En ofullständig grundskoleutbildning för- svårar ett aktivt deltagande i såväl fortsatta studier som i framtida yrkes- och samhällsliv. Lärande i sig och att slutföra skolan med goda resultat leder till minskad risk för kriminalitet och utanförskap. De grupper som har låga eller ofullständiga betyg från har också kraftigt förhöjda risker för framtida psykosociala problem (se t.ex. prop. 2017/18:182). Europeiska unionens råd antog en rekommenda- tion om förskoleverksamhet och barnomsorg av hög kvalitet (2019/C 189/02). Medlemsstaterna rekommenderas bl.a. att stödja alla barn i inlärningen av undervisningsspråket som man också tar hänsyn till och respekterar deras förstaspråk. Vidare ska möj- ligheter erbjudas till exponering för språk och språkinlärning genom lek från tidig ålder. I skälen till rekommendationen konstateras att deltagande i förskola har många fördelar, bl.a. bättre utbildningsresultat och resultat på arbetsmarknaden samt färre sociala insatser och insatser inom utbild- ningssystemet. Vidare framhålls bl.a. att forskningen visar att deltag- ande i förskoleverksamhet av god kvalitet leder till högre grundlägg- ande kompetens och är en viktig faktor i förebyggandet av skolavhopp. Den viktigaste faktorn för hög kvalitet är personalens grundutbild- ning och fortbildning samt arbetsvillkor. Verksamheter med låg kva- litet har betydande negativa effekter för barnen och för samhället som helhet. I skälen lyfts vidare fram att deltagande i förskoleverksamhet kan vara ett effektivt verktyg för att uppnå jämlikhet på utbildningsom- rådet för barn med sämre förutsättningar, bl.a. för vissa barn med invandrarbakgrund. Förskoleverksamhet kan bidra till att barnen ut- vecklar språkkunskaper, både i det språk som används i verksamheten och i förstaspråket. Tillgång till ekonomiskt överkomlig barnom- sorg av hög kvalitet är dessutom en viktig faktor som gör att både kvinnor och män med omsorgsansvar kan delta på arbetsmarknaden. I bilagan till rådets rekommendation finns EU:s kvalitetsram för för- skoleverksamhet och barnomsorg. Där anges bl.a. att lämplig fortbild- ning förbereder personalen för att välkomna och stödja tvåspråkiga barn. Alla barn ska erbjudas förskola… Utbildningen inom skolväsendet ska främja alla barns utveckling och lärande och ge dem stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt (1 kap. 4 § skollagen). Förskolan ska även erbjuda barnen en trygg omsorg (8 kap. 2 §). Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver (8 kap. 9 §). Förskolan är en frivillig skolform. Det betyder att vårdnadshavarna bestämmer om deras barn ska gå i förskola. Kommunen har dock en skyldighet att erbjuda barn förskola. Barn som är bosatta i ska fr.o.m. erbjudas förskola av sin hemkommun i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt (8 kap. 5 §). I förarbetena till skollagen anges som exempel på vad som kan utgöra barns eget behov av förskola bl.a. barn med ett annat modersmål än svenska eller barn vars föräldrar deltar i arbetsmarknadspolitiska åtgärder eller är långtidssjukskrivna (prop. 2009/10:165 s. 348). Barn vars föräldrar är arbetslösa eller föräldralediga för ett annat barn ska från erbjudas för- skola minst eller . Alla barn ska vidare fr.o.m. höstterminen det år barnet fyller erbjudas avgifts- fri förskola , oavsett föräldrarnas sysselsättning (8 kap. 4 och 16 §§). Det brukar kallas allmän förskola. Det innebär att alla barn enligt dagens lagstiftning har möjlighet att gå i förskolan gratis före skolstarten i förskoleklass. … men alla barn deltar inte i någon förskoleverksamhet Även om alla barn ska erbjudas förskola enligt vad som angetts ovan så deltar inte alla. Av barnen i åldern 1–är in- skrivna i förskolan. Flickor och pojkar deltar i ungefär lika stor ut- sträckning. Deltagandet är störst bland fyra- och femåringarna (95 pro- cent). Fler deltar bland barn i åldern 3–än i åldern 1–. Det finns dock betydande skillnader i andelen inskrivna mellan inrikes och utrikes födda barn. Lägst andel finns i gruppen utrikes födda barn 1–med två utrikes födda föräldrar (2018). An- delen ökar betydligt med åldern (i åldern 3–), men är ändå markant lägre jämfört med inrikes födda barn med minst en inrikes född förälder (i åldern 3–2018). Deltagandet i förskolan ökar generellt sett med vistelsetiden i landet. Bland de ut- rikes födda barn som folkbokfördes 2018 var i åldern 1–och i åldern 3–inskrivna i förskolan. Mot- svarande andel 2018 för de som folkbokfördes 2017 var cirka 65 pro- cent i åldern 1–och i åldern 3–(prop. 2019/20:1 utg.omr. 13 avsnitt 3.4). fanns det ungefär 20 500 nyinvandrade barn och 4400 barn med okänd bakgrund inskrivna i förskolan, vilket motsva- rar av samtliga inskrivna barn. Med nyinvandrad avses här utrikes födda barn med två utrikes födda föräldrar, inklusive föräldrar med okänd bakgrund, som varit folkbokförda i i högst . Med okänd bakgrund avses barn som saknar person- nummer i registren. En anledning till att det saknas personnummer kan vara att barnet ännu inte är folkbokfört i . Det finns dock stora regionala skillnader när det gäller dessa barn bland kommu- nerna, andelen varierar mellan 1–. I Statens skolverks rapport i förskola (2018:12) anges att av 3–5-åringarna – motsvarande 17 600 barn – varken deltog i förskola eller pedagogisk omsorg . Delta- gandet var lägre bland barn från socioekonomiskt utsatta grupper. Föräldrar som saknade förvärvsarbete (5 900 barn) och föräldrar till nyinvandrade barn (3 800 barn) är minst benägna att nyttja förskola enligt . När det gäller barns deltagande i förskolan kan det bli missvisande att bara titta på en kommuns genomsnittliga deltagandegrad. Områden inom kommunen kan ha både högre och lägre deltagande än genom- snittet. Rapporten i förskola och pedagogisk omsorg i ut- satta stadsdelar (Ramböll 2014) visade att den genomsnittliga ande- len barn som deltog i förskola eller pedagogisk omsorg var lägre i de femton utsatta stadsdelarna som ingick i studien jämfört med riket i stort. Även om skillnaden jämnades ut med åldern så var deltagandegraden bland femåringarna i genomsnitt lägre i de femton stadsdelarna jämfört med de kommuner de låg i. Som nämnts tidigare finns det studier som pekar på att en förskola av god kvalitet kan ha positiva effekter för barn och ett antal studier pekar på att förskolan kan vara särskilt gynnsam för socioekonomiskt Att dessa barn deltar i lägre utsträckning i förskolan är därför bekymmersamt. Hur kan deltagandet i förskolan öka? Alla barn, oavsett bakgrund, behöver utveckla sitt språk under för- skoleåren för att vara väl rustade inför starten i förskoleklass och skola. Särskilt för nyanlända barn och för barn som inte möter svenska språket i hemmet kan förskolan ha stor betydelse för barnens språk- utveckling i svenska. Som angetts tidigare avses med nyanlända oftast personer som bott i . Förskolan kan vara en vik- tig barn i förskoleåldern och deras föräldrar. Förskolan kan också ha stor betydelse både för barns och vuxnas förutsättningar för integration. Tillgång till förskola möjlig- gör också för framför allt kvinnor att delta i utbildning och att eta- blera sig på arbetsmarknaden. Genom att öka deltagandet i förskolan inom grupper som generellt sett har ett lägre deltagande kan barn som har sämre förutsättningar inför skolstarten få bättre möjligheter att kunna uppnå goda kunskapsresultat i skolan. I förskolans verksam- het är vikten av barnens språkutveckling i svenska reglerat i såväl lag som läroplan. Även för andra barn i t.ex. socioekonomiskt utsatta familjer kan förskolan ha en särskilt viktig roll inför skolstarten. skollag angavs att kommunen skulle bedriva uppsö- kande verksamhet så att barn i behov av särskilt stöd deltar i för- skolans verksamhet. Denna reglering infördes inte i den nuvarande skollagen. Enligt förarbetena till den lagen var det sannolikt mycket få kommuner som bedrev sådan uppsökande verksamhet. Det utta- lades att det dessutom ingår i barnavårdscentralens uppgift att göra utvecklingsbedömningar under hela förskoleåldern och vid behov ge hjälp och stöd i föräldraskapet, t.ex. råd om plats i förskola (prop. 2009/10:165 s. 349). Tillgång till förskola är en förutsättning för att föräldrar ska kunna delta i etableringsinsatser, fullfölja studier, söka arbete eller delta i andra aktiviteter som för föräldern närmare arbetsmarknaden, enligt betänkandet Begränsningar i föräldrapenningen för föräldrar som kommer till med barn (SOU 2016:73). Det är också av denna anledning värdefullt att få en bättre bild av deltagandet i förskolan. En grundläggande förutsättning för att barn ska kunna delta i för- skolan är att deras vårdnadshavare har information om förskolans roll och kännedom om rätten till förskola. För att föräldrar ska kunna fatta ett välinformerat beslut, och känna sig trygga med att lämna sina barn i förskolan, behöver de också känna till syftet med utbildningen samt förskolans värdegrund och uppdrag. Det är därför viktigt att kommunerna arbetar aktivt för att nå ut med information till alla vårdnadshavare. lyfter i rapporten i förskola (2018:12) fram att aktörer utanför skolväsendet kan spela en viktig roll i det arbetet. har bl.a. sett exempel på kommuner där barna- vårdscentralen och informerar om förskolan. I några kommuner sker det inom familjecentraler i samverkan med öppna förskolan. har också sett exempel på att kommuner infor- merar om förskolan inom ramen för deras samhällsinformation till nyanlända. Kommunerna har ingen skyldighet att verka för ett ökat deltagande eller aktivt rikta sig till grupper som deltar i mindre utsträckning. Enligt hade ingen av kommunerna som ingick i studien heller på ett systematiskt sätt undersökt orsa- kerna till att en del barn inte deltar. En jämförelse kan göras med förskoleklassen för främst sexåringar. Innan förskoleklassen blev obli- gatorisk var hemkommunerna skyldiga att infor- mera vårdnadshavarna om förskoleklassen och syftet med denna samt verka för att barnen deltar i den. av alla folkbokförda sexåringar deltog i förskoleklassen eller i någon annan skolform 2016 (se prop. 2017/18:9). När det gäller frågan om att öka deltagandet i förskolan är det viktigt att framhålla att huvudmännen för förskolorna enligt skol- lagen bl.a. är skyldiga att se till att barngrupperna har en lämplig sam- mansättning och storlek och att barnen även i övrigt erbjuds en god miljö (8 kap. 8 §). Enligt skollagen ska också barnets bästa vara ut- gångspunkt i all utbildning och annan verksamhet (1 kap. 10 §). Denna portalparagraf tar sin utgångspunkt i artikel 3 om barnets bästa i FN:s konvention om barnets rättigheter, . •analysera de huvudsakliga orsakerna till att vissa grupper av barn i lägre grad deltar i förskolans verksamhet, •föreslå åtgärder som kan öka deltagandet i förskolan för flickor och pojkar i åldern 3–, särskilt när det gäller nyanlända barn enligt lämplig definition, barn med annat modersmål än svenska och barn i socioekonomiskt utsatta grupper, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att stärka språkutvecklingen i svenska för nyanländas barn Svenska språkets ställning i förskolan har lyfts fram I är svenska huvudspråk enligt språklagen (2009:600). Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden (4 och 5 §§). Det allmänna har ett sär- skilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Var och en som är bosatt i ska enligt språklagen ges möjlighet att lära sig, utveckla och använda svenska. Den som har ett annat modersmål ska ges möjlighet att även utveckla och använda sitt modersmål. I lagen finns också bestämmelser om de nationella minoritetsspråken och det svenska teckenspråket.