sou · H8B379 · 2020-12-15 00:00:00 — Den huvudsakliga kostnaden för Skolinspektionen avser beräknat behov av nyrekrytering. Detta beräknas motsvara en årlig kostnad på . Detta baseras på att antalet ärenden kommer öka med ungefär 370. inkom det 1 774 anmälningar gäl- lande kränkande behandling till Skolinspektionen och BEO, vilket var en minskning med 136 ärenden jämfört med året innan och en minskning med 196 jämfört med då antalet anmälningar var som flest.2 Det är oklart hur antalet anmälningar kommer förändras för både kränkande behandling och diskriminering inom det skollags- reglerade området. Mest troligt kommer Skolinspektionens ärende- hantering öka betydligt som det finns behov av kompetens- utveckling inom diskrimineringsområdet. Därför föreslår vi ett utökat anslag enligt tabell nedan, vilket ska täcka behov av kompetensutveck- ling och bedömd ökad ärendemängd. Eftersom vi enligt direktiven måste lägga förslag på finansiering inom befintliga ramar föreslår vi att befintligt anslag minskas med motsvarande be- lopp enligt tabell nedan för att kunna finansiera insatserna. Mnkr år 2 och framåt UO 16, anslag 1:2 UO 16, anslag 1:2 beräknas få ökade kostnader för att ta fram föreskrifter och implementering av dessa. Detta beräknas motsvara första året för framtagning av föreskrifter och 2,7 miljoner 1Skolinspektionen, årsredovisning 2018. 2Skolinspektionen, Anmälningar och beslut , /beslut-rapporter- statistik/statistik/statistik-over-anmalningar/anmalningar-och-beslut-2019/ hämtat . kronor år två och tre för implementering. hade verket en kostnad motsvarande för läro-, ämnes- och kurs- planer, allmänna råd och övriga föreskrifter.3 Eftersom förslagen bedöms få betydande kostnadspåverkan ges nedan förslag på utökat anslag för att finansiera de ökade kostnaderna för framtagning av föreskrifter och implementering av dessa. Eftersom vi enligt direk- tiven måste lägga förslag på finansiering inom befintliga ramar före- slår vi att befintligt anslag minskas med motsvarande belopp enligt tabell nedan för att kunna finansiera insatserna. UO 16, anslag 1:1 UO 16, anslag 1:1 UO 16, anslag 1:1 9.3.3Ekonomiska konsekvenser för kommuner, regioner och staten Vi gör bedömningen att våra förslag avseende arbetslivet inte får några ekonomiska konsekvenser för kommunerna, regionerna eller staten eftersom de ska arbeta med aktiva åtgärder. För- slagen som avser högre utbildning kommer inte heller att innebära några ekonomiska konsekvenser för staten eftersom även staten också ska arbeta med aktiva åtgärder. Våra förslag innebär ingen förändring i den delen. När det gäller våra förslag om skollagsreglerad verksamhet inne- bär dessa bl.a. en samordning av reglerna om aktiva åtgärder enligt DL arbetet enligt skollagen för att motverka kränkande behandling. Det innebär en förenkling för den skollagsreglerade verksamheten som kommer att ha ett mer samlat regelverk att förhålla sig till. Vi bedömer därför att förslagen inte innebär några ekonomiska konse- kvenser för kommunerna eller regionerna. 3Skolverket, årsredovisning 2019. 9.3.4Ekonomiska konsekvenser för enskilda fysiska och juridiska personer Vi bedömer att våra förslag avseende arbetslivet och högre utbildning inte leder till några ekonomiska konsekvenser för enskilda fysiska och juridiska personer. När det gäller juridiska och enskilda fysiska personer som är huvudmän inom det skollagsreglerade området kommer de att arbeta med aktiva åtgärder både när det gäller kränkande behandling och diskriminering på samma sätt som offentliga huvudmän. Detta kom- mer inledningsvis innebära att skolor, förskolor och fritidshem och andra verksamheter behöver arbeta på ett nytt sätt, men blir det en förenkling av arbetet eftersom arbetssätten samordnas. Vi bedömer därför att förslagen inte innebär några ekonomiska konse- kvenser för juridiska och enskilda fysiska personer. Våra förslag kan i stort leda till en tryggare och mer inkluderande miljö på arbetsplatser och inom utbildningen, vilket i förlängningen kan ha positiva samhällsekonomiska konsekvenser. De förslag som vi lagt fram inom det skollagsreglerade området kommer sammantaget innebära ökade kostnader och nyttor för be- rörda aktörer. DO:s kostnader kommer minska för tillsyn, talerätt och ärendehantering medan Skolinspektionens kostnader kommer öka. kommer också få ökade kostnader i samband med framtagning och implementering av föreskrifterna. kommer dock förslagen inte innebära några större ökade kost- nader jämfört med . beräknas de ökade kostnaderna för förslagen inom det skollagsreglerade området mot- svara , vilket bl.a. avser kompetenshöjande insatser och tematisk tillsyn hos Skolinspektionen samt framtagning av föreskrifter. två kommer kostnaderna öka med och år tre jämfört med , vilket i huvudsak avser implementering av föreskrifterna och tematisk tillsyn. fyra och framåt bedöms de ökade kostnader motsvara , vilket i huvudsak avser ökade kostnader för samverkan mellan myndigheterna. tre och fram- åt medför nämligen de ökade kostnaderna för Skolinspektionen, på , en motsvarande kostnadsminskning för DO på . Sammantaget innebär således för- slagen inom det skollagsreglerade området en total kostnadsökning på , och fyra bedöms det innebära en ökad kostnad på jämfört med . bedöms förslagen medföra flera andra positiva samhälls- ekonomiska konsekvenser. Enligt vår bedömning medför förslagen positiva konsekvenser för huvudmännen och verksamheter inom skol- lagsreglerad verksamhet när tillsynsansvaret och talerätten för både kränkande behandling och diskriminering samlas under samma myn- dighet (Skolinspektionen) som föreskriftsrätten för både kränkande behandling och diskriminering samlas hos . Detta medför ökad effektivisering, större tydlighet och minskad admini- stration när arbetet mot diskriminering och kränkande behandling samordnas i enlighet med de förslag som vi lämnat. Förslagen bedöms medföra bättre och mer likvärdigt skydd för barn, unga och vuxna mot diskriminering och kränkande behandling, vilket även inkluderar bättre förutsättningar för elever att få upp- rättelse. Det innebär i förlängningen ökat välbefinnande och hälsa bland barn, unga och vuxna, likaså bättre och mer likvärdiga förut- sättningar att kunna genomföra sina studier. lagrådsremiss bedömde även att skolans arbete mot kränkande behandling och dis- kriminering bör få positiva konsekvenser på andra samhällsområden i takt med att barn och elever växer upp och kommer ut i arbetslivet och agerar på andra samhällsområden. Vår samlade bedömning är att våra förslag, rörande kränkande behandling och diskriminering inom det skollagsreglerade området, kommer medföra betydligt större samhällsekonomisk nytta jämfört med de samhällsekonomiska kostnaderna som beräknas uppstå under framför allt när förslagen ska implementeras hos myndigheterna. 9.4Konsekvenser för domstolarna och Vi bedömer att våra förslag om att Skolinspektionen ska överta till- synsansvar och talerätten när det gäller 2 kap. DL kommer innebära en viss ökning av ärenden till allmän domstol. BEO 46 beslut om att framställa krav på skadestånd i ärenden som rörde kränkande behandling (73 beslut ). Vid årsskif- tet 2019/2020 hade huvudmannen i 24 ärenden betalat eller medgivit att betala det framställda kravet på skadestånd i sin helhet och i 10 andra ärenden hade huvudmannen medgivit att betala ett lägre belopp över- enskommet efter förlikning. I fem ärenden avvaktade BEO huvud- mannens inställning och i fyra ärenden hade huvudmannen motsatt sig kravet. BEO hade ingivit stämningsansökan till dom- stol i fem ärenden (fyra ärenden ) där huvudmannen motsatt sig kravet på skadestånd. Sammanlagt pågick vid årsskif- tet 2019/2020 sju domstolsprocesser varav fyra mot en och samma huvudman.4 Mot bakgrund av att det rör sig om ett fåtal ärenden som går vidare till domstol bedömer vi att mål om diskriminering inom det skollagsreglerade området rimligen borde innebära en mar- ginell ökning av domstolsprocesser, i förhållande till det antal mål som domstolarna hanterar. Ökningen får därför anses kunna rymmas inom befintliga anslag. Våra förslag inom arbetslivets område om att centrala arbets- tagarorganisationer ska få förstahandsrätt till minering kommer att innebära att centrala arbetstagarorganisationer i större utsträckning vänder sig till nämnden. Detta kommer att medföra en ökad ärendehantering för nämnden. Nämnden hanterar i princip inga ärenden och tillsammans med vårt förslag om en minskad sammansättning av ledamöter, vilket innebär en kostnads- minskning, får en kostnad för ärendeökning anses kunna rymmas inom befintligt anslag för nämnden. 9.5Andra konsekvenser för staten, kommuner, enskilda huvudmän och andra företag Nedan följer en genomgång av vilka konsekvenser våra förslag kan få för kommuner, huvudmän och andra aktörer på området. 4Statens skolinspektions årsredovisning, 2019. Grunden för den kommunala självstyrelsen är att kommuner sköter lokala angelägenheter av allmänt intresse; det finns närmare bestäm- melser om den kommunala självstyrelsen i lag. Kommuner sköter på samma grund övriga angelägenheter som bestäms i lag. Vi bedömer att det kommunala självstyret inte kommer att påverkas av utred- ningens förslag. 9.5.2Konsekvenser för huvudmän för verksamhet som regleras i skollagen Utredningen föreslår att om tillsyn över skollagsreglerad verksamhet ska överföras till Skolinspektionen. Reglerna om aktiva åtgärder mot kränkande behandling kommer därmed att samordnas med reglerna om aktiva åtgärder mot diskriminering och få snarlik lydelse. arbetar verksamheterna med aktiva åtgärder mot diskriminering enligt DL. Att snarlika regler kommer att gälla även för kränkande behandling kommer att underlätta för verksamheter som inte längre kommer att behöva upprätta olika dokumentation, på de olika områdena. Mer likartade regler i DL och skollagen kom- mer därmed att leda till besparingar för berörda verksamheter efter- som arbetet förenklas avsevärt genom samordningen. 9.5.3Små företag i förhållande till stora ska både och små och stora företag arbeta med aktiva åtgärder enligt 3 kap. Våra förslag innebär att både små och stora företag kommer att få det lättare att arbeta med aktiva åtgärder, eftersom bestämmelserna kommer att förtydligas genom föreskrif- ter och allmänna råd från både DO och . Vi har därutöver föreslagit att DO ska samråda med arbets- marknadens parter i framtagandet av föreskrifter. Detta kommer att innebära att företag har möjlighet att framföra sina synpunkter till DO via sina arbetsgivarorganisationer, så att föreskrifterna och de allmänna råden blir användbara för dem som berörs. Vi bedömer att inrättandet av ett föreskriftsråd kommer att leda till att erfarenhets- och kunskapsutbytet mellan DO och arbets- marknadens parter kommer att öka, vilket är positivt både för stora och små företag. Detta kommer att gagna såväl DO som företag. 9.5.4Personalen inom skollagsreglerad verksamhet Våra förslag om ett enhetligt regelverk för aktiva åtgärder mot krän- kande behandling och diskriminering för skollagsreglerad verksam- het kommer att underlätta för personalen inom den skollagsregle- rade verksamheten eftersom det finns flera styrdokument som personalen måste förhålla sig till. Med våra förslag kommer aktiva åtgärder för både kränkande behandling och diskriminering inklusive trakasserier att samordnas vilket kommer att underlätta för personalens arbete. Utredningen föreslår att Skolinspektionen ska överta tillsynsansvaret för skollagsreglerad verksamhet i DL. Utredningen bedömer att detta inte kommer att medföra några större tekniska behov hos Skol- inspektionen utöver redan befintliga ärendehanteringssystem. Det kan komma att finnas behov av att kategorisera anmälningar som rör diskriminering och annan kränkande behandling men vi bedömer att befintliga ärendesystem hos Skolinspektionen kan hantera detta. I övrigt bedömer vi att våra föreslag inte innebär några andra tek- niska behov. 9.6Konsekvenser för barn, elever och vårdnadshavare Utredningens förslag om en överflyttning av tillsynsansvar till Skol- inspektionen kommer att innebära positiva konsekvenser och en ökad tydlighet för barn, elever och vårdnadshavare. Att en och samma myndighet har tillsynsansvar leder till en ökad tydlighet för huvud- män, barn och elever och vårdnadshavare (se kapitel 7). kan ett ärende som innehåller både kränkande be- handling och diskriminering handläggas av två myndigheter som har olika uppdrag och som tolkar sina uppdrag olika. att barn, elever och vårdnadshavare måste ha kontakt med två olika myndigheter. Med våra förslag kommer kränkande behandling och diskriminering handläggas av en och samma myndighet, Skolinspek- tionen. Det blir då tydligare för barn, elever och vårdnadshavare vart de ska vända sig. Vidare kommer ärendena i större utsträckning att handläggas på samma sätt oavsett om det gäller kränkande behand- ling eller diskriminering. Jämställdhetspolitikens syfte är att ge lika rättigheter och möjlig- heter för kvinnor och män samt flickor och pojkar, att forma sam- hället och sina egna liv. Det finns sex jämställdhetspolitiska delmål: 1)jämn fördelning av makt och inflytande, 2) ekonomisk jämställd- het, 3) jämställd utbildning, 4) jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, 5) jämställd hälsa och 6) att mäns våld mot kvinnor ska upphöra.5 Bestämmelserna om aktiva åtgärder har bäring på i princip samt- liga jämställdhetspolitiska delmål. Genom att förstärka DO:s tillsyn över arbetet med aktiva åtgärder är syftet att bestämmelserna i ökad utsträckning ska följas, vilket kan bidra positivt till jämställdheten och till delmål 1 om jämn fördelning av makt och inflytande. Jämställdhetspolitikens delmål 2 handlar om jämställda arbets- inkomster. Trots att kvinnor generellt sett har högre utbildningsnivå än män har kvinnor lägre lön, lägre inkomst och lägre pension än män. En förutsättning för ekonomisk jämställdhet är att det inte förekommer osakliga löneskillnader, vilket kan synliggöras vid arbetsgivares arbete med lönekartläggningar (3 kap. 8 och 9 §§ DL). Kvinnor arbetar i större utsträckning deltid, vilket ligger inom ramen för kartläggning relaterat till 3 kap. 5 § 1 DL om arbetsförhål- landen. Vår förhoppning är att förslagen om effektivare tillsyn kommer att leda till att regelverket om aktiva åtgärder i DL följs i ökad ut- sträckning. Det kommer därmed att bidra positivt till arbetet för jämställda löner och därigenom minska osakliga löneskillnader mel- lan könen. 2016/17:10, Makt, mål och myndighet – feministisk politik för en jämställd framtid. Våra förslag om en minskad sammansättning i kriminering kommer att leda till en smidigare process hos nämnden vid prövningar om framställningar om vitesföreläggande. Det kom- mer förhoppningsvis att leda till mer praxis till stöd för arbetstagare och arbetsgivare när det gäller aktiva åtgärder. Ett ökat samarbete mellan och DO kommer att leda till att det syste- matiska arbetsmiljöarbetet och det fortlöpande arbetet med aktiva åtgärder bättre kan samordnas. Arbetsgivare kan därmed arbeta effek- tivare med aktiva åtgärder inom arbetslivet. Delmål 3 handlar om jämställd utbildning. Arbetet med aktiva åtgärder inom universitets- och högskoleområdet syftar till att iden- tifiera ojämställdhet mellan kvinnor och män bl.a. vid antagnings- och tillträdesförfarandet. Med en effektivare tillsyn hoppas vi att regelefterlevnaden, och därigenom jämställdheten, ökar. Det kan nämnas att betydligt fler kvinnor än män tar examen i högskolan. /18 tog 42 100 kvinnor examen jämfört med 23 500 män. Det motsvarade en ojämn könsfördelning, kvinnor och män. Könsfördelningen har inte heller förändrats nämnvärt den senaste tioårsperioden; /09 var motsvarande andelar kvinnor och män. Våra förslag om att dels flytta över tillsynsansvaret för verksam- het som regleras i skollagen till Skolinspektionen, dels samordna reglerna om aktiva åtgärder för kränkande behandling och diskrimi- nering kan komma att få positiva effekter för jämställdheten. Detta eftersom det kommer att förstärka arbetet med aktiva åtgärder och tillsynen över diskriminering som har samband med kön inom det skollagsreglerade området. Vi bedömer att våra förslag kommer att leda till att barn och elevernas likvärdiga tillgång till utbildning ökar. Det finns t.ex. pro- blem med att pojkar i högre utsträckning än flickor inte fullgör sin utbildning; i gymnasiet är det fler flickor än pojkar som fullgör en gymnasieexamen . Delmål 4 handlar om en jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Det har t.ex. koppling till bestämmelsen om att arbetsgivare ska underlätta för arbetstagare att förena förvärvsarbete och föräldraskap (3 kap. 5 § 5 DL). Delmål 5 om hälsa har koppling till bestämmelsen om att arbetsförhållanden ska anpassas till kvin- nors och mäns skilda förutsättningar (3 kap. 5 § 1 DL). Om en kart- läggning inte görs kan det riskera att leda till att arbetsförhållandena inte anpassas, vilket i sin tur kan leda tillsjukskrivningar. Genom att effektivisera tillsynen över bestämmelserna kan vi stärka regelefter- levnaden vilket bör innebära positiva konsekvenser också för del- mål 4 och 5. Arbetet med aktiva åtgärder omfattar också bl.a. riktlinjer och rutiner mot sexuella trakasserier, trakasserier och repressalier. I sam- band med metoo-uppropen framkom vittnesmål om våld, trakasse- rier och sexuella trakasserier på en mängd arbetsplatser och i skolan. Vi bedömer att våra förslag för att effektivisera tillsynen hos DO samt en överflyttning av tillsynen och talerätten till skolinspektionen inom det skollagsreglerade området kommer att leda till att sexuella trakas- serier inom arbetslivet, det skollagsreglerade området och högre utbildning kommer att uppmärksammas, åtgärdas och förhindras i högre utsträckning, vilket kommer att inverka positivt på delmål 6 om att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. 9.8Konsekvenser för brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet Utifrån utredningens bedömning kan våra förslag få positiva konse- kvenser för det brottsförebyggande arbetet. Vi bedömer att våra förslag om en effektivare tillsyn och bättre stöd till dem som berörs av reglerna kan ha en brottsförebyggande effekt. En ökad regelefterlevnad kan bidra till ett tryggare samhälle och i förlängningen en minskad brottslighet. Förslagen som rör aktiva åtgärder inom arbetslivet och högre ut- bildning syftar till ett inkluderande arbetsklimat och studiemiljö, där arbetsplatserna blir tryggare, vilket i förlängningen också kan gynna det brottsförebyggande arbetet. Förslagen som rör det skollagsreglerade området kan komma att innebära en tryggare skolgång genom förstärkningen av aktiva åtgär- der inom området. I förlängningen kan detta leda till en bättre skol- gång och minskad risk för kriminalitet och utanförskap. 9.9Konsekvenser för de integrationspolitiska målen Målet för integrationspolitiken är lika rättigheter, skyldigheter och möjligheter för alla oavsett etnisk och kulturell bakgrund. Våra för- slag om effektivare tillsyn över DL bidrar på olika sätt till möjlig- heten att nå dessa mål. En trygg och inkluderande arbetsplats och skolmiljö leder till förbättrad integration genom att det underlättar för nyanlända att komma in samhälle, arbetsliv och utbildning. Arbetet med aktiva åtgärder syftar till att motverka förekomsten av diskriminering. Ett skolväsende och arbetsliv som har ett aktivt förebyggande och främ- jande arbete för lika rättigheter och möjligheter kan bidra till bättre integration. Detta genom att det skapas ett inkluderande klimat där ovidkommande hänsyn till etnisk bakgrund inte förekommer. En effektivare tillsyn över bestämmelserna kan bidra till förbättrad regel- efterlevnad och till ett starkare skydd mot diskriminering. 9.10En bedömning av om särskilda hänsyn behöver tas när det gäller tidpunkten för ikraftträdande eller om det behövs särskilda informationsinsatser Utredningen bedömer att förslagen till författningsändringar kan träda i kraft tidigast , se kapitel 8. Utifrån förslagen bedömer vi att det initialt kommer att krävas vissa utbildning- och informationsinsatser hos DO, Skolinspektionen och . Det kommer också bli aktuellt att överlämna ären- den mellan DO och Skolinspektionen. 10.1Förslag till lag om ändring i diskrimineringslagen (2008:567) Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kraven på arbetsgivare när det gäller 1.arbetet med aktiva åtgärder enligt 2–7 §§, 2.lönekartläggning enligt 8–10 §§, och 3.dokumentation enligt 13 och 14 §§. Paragrafen är ny och saknar motsvarighet i gällande rätt. Den inne- håller en möjlighet för regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer att meddela föreskrifter om kraven på arbetsgivare med deras arbete avseende aktiva åtgärder. Syftet med föreskriftsrätten är att regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer ska kunna materiellt fylla ut och för- tydliga lagstiftningen. Vi föreslår vidare att regeringen i en särskild förordning bemyndigar () att meddela dessa föreskrifter, se författningsförslaget i kapitel 1. Föreskriftsrätten avser inte samverkan och information som behövs för samverkan enligt 3 kap. 11 och 12 §§ mellan arbetsgivare och arbetstagare, eftersom vi anser att arbetsmarknadens parter ska komma överens om formerna för samverkan utifrån branschens eller arbetsställets behov. Utredningens förslag utvecklas i avsnitt 5.4.2. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kraven på utbildningsanordnare när det gäller 1.arbetet med aktiva åtgärder enligt 2, 3 och 16–18 §§, och 2.dokumentation enligt 20 §. Paragrafen är ny och saknar motsvarighet i gällande rätt. Den inne- håller på samma sätt som anförts under förslaget till 21 § ovan en möjlighet för regeringen eller den myndighet som regeringen be- stämmer att meddela föreskrifter, men här handlar det om kraven på utbildningsanordnare avseende arbetet med aktiva åtgärder. Syftet är även här att regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer ska kunna materiellt fylla ut och förtydliga lagstiftningen. Vi föreslår också här att regeringen i en särskild förordning be- myndigar DO att meddela föreskrifter avseende utbildning enligt högskolelagen (1992:1434) och utbildning som kan leda fram till en examen enligt lagen (1993:792) om tillstånd att utfärda vissa examina, jämför 3 kap. 15 § 2 och 3 DL. När det gäller det skollagsreglerade området föreslår vi att regeringen bemyndigar (Skol- verket) att meddela föreskrifter inom det skollagsreglerade området, se författningsförslaget i kapitel 1. Föreskriftsrätten omfattar inte heller här samverkan mellan de som deltar i utbildningen, anställda i verksamheten och utbildnings- anordnare enligt 3 kap. 19 § DL. Utredningens förslag utvecklas i avsnitt 5.4.2. och 7.7. 1 § 1 st. ska utöva tillsyn över att denna lag och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen följs. I första stycket har lagts till ”och föreskrifter som har meddelats med stöd av lagen”. Eventuella föreskrifter som meddelas av regeringen – eller efter regeringens bemyndigande – av en myndighet omfattas därmed av tillsynen. Vi föreslår vidare att nu gällande andra meningen i första stycket om att ”ombudsmannen ska i första hand försöka få dem som om- fattas av lagen att frivilligt följa den” utgår. Förslagen behandlas i avsnitt 5.3.3. 1 § 3 st. ska dock för verksamhet som regleras i skollagen (2010:800) utöva tillsyn över att följande bestämmelser följs: 1.2 kap. 5, 7 och 19 §§, och 2.3 kap. 2, 3, 16 och 18–20 §§ och föreskrifter avseende dessa bestäm- melser som har meddelats med stöd av denna lag. Tredje stycket är nytt. Utredningens övergripande förslag som utveck- lats i avsnitt 7.2 är att tillsynsansvaret för skollagsreglerad verksamhet överförs från DO till (Skolinspektionen).