sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — Sär- skilda skäl kan exempelvis vara en flytt inom hemkommunen eller till annan kommun eller att eleven utsätts för kränkande behandling och därför önskar skolbyte. I paragrafens tredje stycke regleras att ett skolbyte ska föregås av en ansökan om skolplacering till . Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7.5. 11 c § En elev ska placeras vid den skolenhet med förskoleklass där elevens vårdnadshavare önskar att eleven ska gå om inte annat följer av andra stycket. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med för- skoleklass ska ett urval göras. Om elevens vårdnadshavare inte har inkommit med en ansökan en- ligt 11 a § eller om önskemålen i ansökan inte kan tillgodoses, ska eleven placeras vid en skolenhet med förskoleklass med huvudman i rimlig närhet till hemmet. Paragrafen är ny och reglerar att huvudprincipen för skolplaceringar ska vara vårdnadshavares önskemål, den så kallade valfrihetsprinci- pen. Denna princip ges för kommunala skolenheter sitt uttryck i nuvarande 15 §. Den föreslagna regleringen förtydligar att valfrihets- principen ska vara styrande för skolplaceringar vid skolenheter med både huvudman och enskild huvudman. Av paragrafens andra stycke följer att ett urval ska göras om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet med förskoleklass. Vilka urvalsgrunder som får användas framgår av 15 § och 18 §. I dessa fall får vårdnadshavarens önskemål frångås. I paragrafens tredje stycke regleras hur skolplaceringar ska ske i de fall då vårdnadshavare inte lämnat in någon ansökan eller då vård- nadshavares önskemål enligt första stycket inte kan tillgodoses. Principen i båda fallen är att eleven då ska placeras i en skolenhet med förskoleklass med huvudman som ligger i rimlig närhet till hemmet. Av regleringen följer att elever inte kan placeras i en enskild huvudmans skolenhet med förskoleklass utan att vård- nadshavaren ansökt om en sådan skolplacering. Elevers rätt till en skolplacering i rimlig närhet till hemmet ger uttryck för en princip som är överordnad andra vårdnadshavares önskemål om placering vid en viss skolenhet, dock enbart för det fall att det finns fler sökande än det finns platser vid en skolenhet med förskoleklass. Rimlig när- het innebär inte en rätt till placering vid skolenheten närmast hem- met. Det kan finnas flera skolenheter som uppfyller kravet och eleven har då endast rätt till placering vid en av dessa enheter. Vad som ska bedömas som rimlig närhet får avgöras med hänsyn till faktorer så- som kommunens befolkningsstruktur och ytmässiga storlek, kom- munikationsmöjligheter och möjligheter till skolskjuts. Det är kom- munernas skyldighet att finna sådana lösningar som ger varje elev en situation som vid en samlad bedömning av omständigheterna fram- står som rimlig för eleven. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.1 samt 5.7.1. 15 § Följande urvalsgrunder får användas till en kommuns skolenhet med förskoleklass 1.förtur till elever som har ett syskon vid en skolenhet, (syskon- förtur), 2.förtur till ett begränsat antal platser i syfte att främja en allsidig social sammansättning enligt 2 kap. 8 c § (kvoter), 3.förtur till skolplaceringar baserat på geografiska mått (geografiskt baserat urval), 4.skolplacering som avgörs genom slumpmässigt urval (lika möjlig- heter), och 5.urval som följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a § (färdighetsprov i musik). Platser får avsättas för elever som på grund av särskilda skäl bör ges företräde framför övriga elever. Elevens vårdnadshavares önskemål får frångås om den önskade pla- ceringen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Regeringen får meddela föreskrifter om urval enligt första stycket. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om urval om det är fler sökande än det finns platser vid skolplacering till skolenhet med förskoleklass med huvudman. Paragrafen ersätter nuva- rande 15 §. I paragrafen anges vilka urvalsgrunder som får tillämpas vid en skolenhet med förskoleklass med huvudman. De urvals- grunder som får användas är syskonförtur, kvoter, geografiskt base- rat urval, lika möjligheter samt urval som följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a § (färdighetsprov i musik). Dessa urvals- grunder kommer endast att vara aktuella för de vårdnadshavare som ansöker om en skolplacering vid skolenheten (jfr kommentaren till 11 c § andra stycket). Syskonförtur innebär att en elev som har ett syskon vid skol- enheten ges förtur. Utredningen lämnar ingen definition på vad som avses med syskon, men konstaterar att det vanliga är att använda syskonförtur för barn som bor i samma hushåll. Vad som ska avses med syskon ska vara upp till de kommunala huvudmännen att av- göra. Kvoter innebär att ett visst antal platser per läsår ska kunna av- sättas för vissa elever som ges företräde framför de övriga sökande i syfte att främja en allsidig social sammansättning av elever enligt 2 kap. 8 c §. Utredningen har inte närmare definierat vad som avses med allsidig social sammansättning (se kommentar till 2 kap. 8 § c). Det ska vara möjligt för varje kommun att göra avväganden med hänsyn till lokala förutsättningar när det gäller vilka elever ska ingå i den särskilda kvoten. I exempelvis kommuner med stark boende- segregation med såväl socioekonomiskt utsatta som gynnade bo- stadsområden kan en kvot innebära att elever från socioekonomiskt utsatta områden, som annars skulle vara hänvisade till skolenheter med sämre strukturella förutsättningar, får företräde till skolor med elever med starkare socioekonomisk bakgrund. Det ska även vara möjligt att utforma kvoter som tar hänsyn till elevers socioekono- miska bakgrund. Det är särskilt viktigt att i sitt arbete med att pröva de urvalsgrunder som olika huvudmän använ- der sig av (se kommentar till 2 kap. 7 a §) särskilt granskar kvoter. Det handlar dels om sannolikheten för att kvoten uppnår syftet med en allsidig social sammansättning av elever, dels att de kvoter som kommuner önskar tillämpa för urval till skolenheterna inte strider mot förbudet mot diskriminering i diskrimineringslagen (2008:567). Om en kvot strider mot diskrimineringslagstiftningen, antingen ge- nom dess utformning eller genom att huvudmannen gjort etniska överväganden vid beslutet att införa en kvot ska under- känna urvalsgrunden. Geografiskt baserat urval innebär att kommunala huvudmän ska kunna ge förtur till elever baserat på olika geografiska mått. Det kan exempelvis innebära att elever boende i ett visst område har förtur till placering vid en viss skolenhet. Urvalsgrunden kan även användas för att minska den segregation som boendet ger upphov till, exem- pelvis via strategiskt dragna upptagnings- eller förtursområden. Till skillnad från vad som ska gälla för urval genom kvot finns det inget krav på att tillämpningen av urvalsgrunden geografiskt urval ska leda till en mer allsidig social sammansättning vid landets skolor. Lika möjligheter är en urvalsgrund som innebär att elever, som inte måste placeras vid skolenheten för att kunna garanteras en skol- placering i rimlig närhet till hemmet och som inte heller omfattas av någon annan av de urvalsgrunder som en skolenhet tilläm- par, ska ha lika möjligheter till en skolplacering vid den aktuella skolan. Urvalsgrunden kan även vara en möjlig åtgärd att vidta för att uppnå en allsidig social sammansättning av elever vid olika skolenheter i kommuner där det inte tydligt går att formulera kvoter. Tillämpningen av urvalsgrunden innebär att skolplacering avgörs genom slumpmäs- sigt urval. Punkten 5 avser urval genom sådana färdighetsprov i musik som regeringen enligt 6 a § kan besluta ska gälla som villkor för antagning och grund för urval till utbildning vid eller inom en skolenhet. Ut- redningen föreslår ingen ändring för sådana urval. I paragrafens andra stycke anges att ett antal platser får avsättas för elever som på grund av särskilda skäl bör ges företräde framför övriga elever. Särskilda skäl kan exempelvis vara att en elev p.g.a. sin funktionsnedsättning behöver gå på en viss skola som har särskilt anpassade lokaler eller undervisning anpassad för denna funktions- nedsättning och som har särskild kompetens att undervisa elever med aktuell funktionsnedsättning. Ett annat exempel kan vara elever som har skyddad folkbokföring och därför har särskilda skäl till en viss skolplacering. Av paragrafens tredje stycke framgår att elevens vårdnadshavares önskemål får frångås om den önskade placeringen skulle medföra att betydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter uppstår för kommunen. Detta motsvarar till sin innebörd nuvarande 15 § andra stycke, men är justerad eftersom ska hantera skolvalet. Bestämmelsen är tillämplig i en situation där en elev har så omfattande stödbehov att det skulle medföra betydande ekono- miska eller organisatoriska svårigheter för en kommun att ge stödet i den skola där elevens vårdnadshavare önskar placering. Då ska vårdnadshavarnas önskemål om skolplacering kunna frångås. För att detta ska vara tillåtet måste svårigheterna vara av sådan art att de kan anses som betydande för kommunen. Att stödbehovet skulle med- föra betydande ekonomiska eller organisatoriska svårigheter för en särskild skolenhet är därför i sig inte tillräckligt för att en elev ska kunna flyttas. Huvudprincipen måste dock fortsatt vara att en huvudman har en skyldighet att vidta långtgående åtgärder för att tillgodose en elevs stödbehov på den skola där eleven är placerad eller där elevens vårdnadshavare önskar placering. Som en följd av att utredningen föreslår urvalsgrunder till kom- munala skolenheter ska kommuner inte längre kunna hänvisa till be- tydande organisatoriska eller ekonomiska svårigheter för kommunen vid urval till kommunala skolenheter. I paragrafens fjärde stycke anges att regeringen får meddela före- skrifter om urval enligt första stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.1. 15 a § En elev som har blivit placerad vid en viss skolenhet har rätt att gå kvar där om inte något annat följer av 15 § tredje stycket. Paragrafen reglerar rätten för en elev att gå kvar vid den skolenhet med huvudman som eleven har placerats vid. Paragrafen motsvarar nuvarande 15 a § men har justerats med anledning av att 15 § har ändrats. Hänvisningen till 15 § tredje stycket innebär att en kommun kan flytta en elev till en skola där elevens stödbehov kan tillgodoses om förutsättningarna för detta är uppfyllda. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.1. 15 b § En elev i förskoleklass med offentlig huvudman har rätt till kostnadsfri skolskjuts från en plats i anslutning till elevens hem till den plats där utbildningen bedrivs och tillbaka, om sådan skjuts be- hövs med hänsyn till färdvägens längd, trafikförhållanden, elevens funktionsnedsättning eller någon annan särskild omständighet. Denna rätt gäller dock inte för elever som väljer att gå i en annan skolenhet än den där de skulle ha placerats enligt principen om skol- placering i rimlig närhet till hemmet enligt 11 c § tredje stycket eller som går i en annan kommuns förskoleklass med stöd av 13 §. Om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter ska kommunen anordna skolskjuts även i dessa fall. Elevens hemkommun ansvarar för att skolskjuts anordnas. Paragrafen reglerar rätten till skolskjuts. Ändringar föreslås i andra stycket och innebär att rätten till skolskjuts ska gälla för de elever som placeras i en skolenhet enligt principen om skolplacering i rimlig när- het till hemmet enligt 11 c § tredje stycket. Gällande bestämmelse villkorar rätten till skolskjuts bland annat med att eleven väljer att gå i den skolenhet där kommunen annars skulle ha placerat honom eller henne. Utredningen föreslår att skolplaceringar ska föregås av ett aktivt skolval. Vid en sådan ordning går det inte att i förväg veta vid vilken skola kommunen annars skulle ha placerat eleven. Ändringen innebär endast att skolskjutsregleringen anpassas till utredningens förslag om regler för skolplacering i kommunala skolor och innebär varken en utökad eller minskad rätt till skolskjuts jämfört med gäl- lande reglering. Kommuner ska fortsatt anordna skolskjuts även för de elever som väljer att gå i en annan skolenhet om det kan ske utan organisatoriska eller ekonomiska svårigheter. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.4. 18 § Följande urvalsgrunder får användas till en enskild huvudmans skolenhet med förskoleklass: 1.förtur till elever som har ett syskon vid en skolenhet (syskon- förtur), 2.förtur till ett begränsat antal platser i syfte att främja en allsidig social sammansättning enligt 2 kap. 8 c § (kvoter), 3.förtur till skolplaceringar baserat på geografiska mått (geografiskt baserat urval), 4.skolplacering som avgörs genom slumpmässigt urval (lika möjlig- heter), och 5.urval som följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a § (färdighetsprov i musik). Platser får avsättas för elever som på grund av särskilda skäl bör ges företräde framför övriga elever. Regeringen får meddela föreskrifter om urval enligt första stycket. Regeringen kan med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen meddela föreskrifter som innebär ytterligare undantag för vissa elever. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om urval om det är fler sökande än det finns platser vid skolplacering till skolenhet med för- skoleklass med enskild huvudman. Paragrafen ersätter nuvarande 18 §. I paragrafens första stycke anges vilka urvalsgrunder som får tillämpas till en enskild huvudmans skolenhet med förskoleklass. De urvalsgrunder som får användas är syskonförtur, kvoter, geografiskt baserat urval, lika möjligheter, samt urval som följer av ett beslut som har fattats med stöd av 6 a §. Dessa urvalsgrunder kommer en- dast att vara aktuella för de vårdnadshavare som ansöker om en skol- placering vid skolenheten. Syskonförtur innebär att en elev som har ett syskon vid skol- enheten ges förtur. Utredningen lämnar ingen definition på vad som avses med syskon, men konstaterar att det vanliga är att använda syskonförtur för barn som bor i samma hushåll. Vad som ska avses med syskon ska vara upp till de enskilda huvudmännen att avgöra. Kvoter innebär att ett visst antal platser per läsår ska kunna avsättas för vissa elever som ges företräde framför de övriga sökande i syfte att främja en allsidig social sammansättning av elever enligt 2 kap. 8 c §. Utredningen har inte närmare definierat vad som avses med allsidig social sammansättning (se kommentar till 2 kap. 8 § c). Det ska vara möjligt för varje enskild huvudman att göra avväganden med hänsyn till lokala förutsättningar när det gäller vilka elever ska ingå i den särskilda kvoten. I exempelvis områden med stark boende- segregation med såväl socioekonomiskt utsatta som gynnade bo- stadsområden kan en kvot innebära att elever från socioekonomiskt utsatta områden får företräde till skolor med elever med starkare socioekonomisk bakgrund. Det ska även vara möjligt att utforma kvoter som siktar in sig på elevers socioekonomiska bakgrund. Det är särskilt viktigt att i sitt arbete med att pröva de urvals- grunder som olika huvudmän använder sig av (se kommentar till 2 kap. 7 a §) granskar kvoter. Det handlar dels om sannolikheten för att kvoten uppnår syftet med en allsidig social sammansättning av elever, dels att de kvoter som enskilda huvudmän önskar tillämpa för urval till skolenheterna inte strider mot förbudet mot diskriminering i diskrimineringslagen (2008:567). Om en kvot strider mot diskrimi- neringslagstiftningen, antingen genom dess utformning eller genom att huvudmannen gjort etniska överväganden vid beslutet att införa en kvot ska underkänna urvalsgrunden. Geografiskt baserat urval innebär att enskilda huvudmän ska kunna ge förtur till elever baserat på olika geografiska mått. Enskilda huvudmän kan välja att tillämpa urvalsgrunden geografisk när- het. Geografisk närhet kan vara en form av geografiskt baserat urval, men det ska även vara möjligt med andra geografiska urval så som exempelvis parametrar som syftar till att ge förtur till elever bosatta i glesbygd. Till skillnad från vad som ska gälla för urval genom kvot finns det inget krav på att tillämpningen av urvalsgrunden geogra- fiskt urval ska leda till en mer allsidig social sammansättning vid lan- dets skolor. Lika möjligheter är en urvalsgrund som innebär att elever som inte omfattas av någon annan av de urvalsgrunder som en fristående skolenhet tillämpar, ska ha lika möjligheter till en skolplacering vid den aktuella skolan. Urvalsgrunden kan även vara en möjlig åtgärd att vidta för att uppnå en allsidig social sammansättning av elever vid olika skolenheter där det inte tydligt går att formulera kvoter. Tillämpningen av urvalsgrunden innebär att skolplacering avgörs genom slumpmässigt urval. Punkten 5 har sin motsvarande lydelse i nuvarande 18 § första stycket och avser sådana färdighetsprov i musik som regeringen kan besluta får utgöra villkor för antagning och grund för urval till utbild- ning vid eller inom en skolenhet. Utredningen föreslår ingen ändring för sådana urval. Utredningens förslag innebär att kötid och verksamhetsmässigt samband med förskola är tillåtet som urvalsgrund vid skolor med enskild huvudman. Förslaget innebär vidare att kravet på att ska godkänna urvalsgrunder tas bort. En- ligt utredningens förslag är det i stället som enligt 2 kap. 7 a § ska godkänna de urvalsgrunder som ska tillämpas vid huvudmännens skolenheter. I paragrafens andra stycke anges att ett antal platser får avsättas för elever som på grund av särskilda skäl bör ges företräde framför övriga elever. Särskilda skäl kan exempelvis vara elever som har skyddad folkbokföring och därför har särskilda skäl till en viss skolplacering. Av paragrafens tredje stycke framgår att regeringen får meddela föreskrifter om urval enligt första stycket. Av paragrafens fjärde stycke framgår att regeringen med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen kan meddela föreskrifter som innebär ytterligare undantag för vissa elever. Paragrafen behandlas i avsnitt 6.5.2. 20 § Grundbeloppet ska avse ersättning för Grundbeloppet ska bestämmas efter samma grunder som kom- munen tillämpar vid fördelning av resurser till sin egen förskoleklass. Hemkommunen ska efter att ha bestämt grundbeloppet enligt andra stycket göra ett avdrag för merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att anordna förskoleklass i den omfattning och på det sätt som anges enligt detta kapitel. I paragrafen regleras vilka kostnadsslag som ingår i grundbeloppet som är det bidrag som hemkommunen ska lämna till en enskild huvudman för varje elev vid dennes skolenhet med förskoleklass. I tredje stycket som är nytt, anges att hemkommunen ska göra ett avdrag på bidraget efter att ha bestämt grundbeloppet enligt andra stycket. Kommuner har det yttersta ansvaret för att erbjuda alla barn i kommunen plats i en skola nära hemmet, oavsett antal elever i kommunen respektive år. Kommuner behöver även ha en viss bered- skap att ta emot elever som är nyinflyttade eller som väljer att sluta vid en annan huvudmans skola. Detta ansvar medför merkostnader för hemkommunen jämfört med de kostnader som enskilda huvud- män har. Ett avdrag ska göras för de merkostnader kommunen be- dömer sig ha för de kostnadsslag som ska ingå i underlaget för be- räkningen av grundbeloppet. Hemkommunen får inte med stöd av föreslagen bestämmelse göra avdrag för exempelvis kostnader knutna till det myndighetsuppdrag som hemkommunen har. Avdraget får vidare inte täcka merkostnader utöver de som är sakligt motiverade. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.2.3. 21 a § Hemkommunen ska anordna skolskjuts för elever som går i en fristående förskoleklass inom kommunen under samma förut- sättningar som enligt 15 b § andra stycket andra meningen gäller för elever som valt en annan skolenhet än den där de skulle ha placerats enligt principen om skolplacering i rimlig närhet till hemmet enligt 11 c § tredje stycket. I paragrafen regleras hemkommunens skyldighet att anordna skol- skjuts för elever i förskoleklass med enskild huvudman. Hänvisningen till 15 b § innebär att kommunen ska anordna kostnadsfri skolskjuts för elever som går i en fristående förskoleklass inom kommunen om de allmänna förutsättningarna för skolskjuts är uppfyllda, dvs. eleven behöver skolskjuts och det kan ske utan ekonomiska och organisa- toriska svårigheter för kommunen. Den föreslagna ändringen är en konsekvens av utredningens förslag om att rätten till skolskjuts i 15 b § anpassas till utredningens förslag om regler för skolplacering i kommunala skolor och innebär varken en utökad eller minskad rätt till skolskjuts för de elever som omfattas av bestämmelsen. 1 § I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–13 §§), –allmänna bestämmelser om skolval (13 a–13 c §§), –bestämmelser om betyg (14–23 §§), –bestämmelser om lovskola (23 a–23 f §§), –bestämmelser om grundskola med offentlig huvudman (24– 34 §§), och –bestämmelser om fristående grundskola (35–41 §§). I paragrafen beskrivs innehållet i kapitlet. Ändringen är en följd av att tre nya paragrafer, 13 a–13 c §§, införs i kapitlet. 9 § Tester och prov får inte utgöra villkor för antagning eller grund för urval till eller inom en skolenhet. Tester och prov får inte heller utgöra villkor för fortsatt utbild- ning vid en skolenhet eller i den elevgrupp som eleven tillhör. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter som innebär undantag från första och andra styckena för utbildning från och med årskurs 7 och, om det finns särskilda skäl, även för utbildning från och med årskurs 4. Sådana föreskrifter får innebära att bestämmelsen i 13 c § tredje stycket om elevers rätt till en skolplacering i rimlig närhet till hemmet åsidosätts. Paragrafen innehåller ett förbud mot att använda tester och prov som behörighetskrav vid antagning av elever, som urvalsgrund när det finns fler sökande än platser eller för fortsatt utbildning vid en skolenhet. Förbudet gäller även vid fördelning av elever på under- visningsgrupper. Paragrafen innehåller därutöver ett bemyndigande för regeringen att meddela föreskrifter som innebär undantag från denna bestämmelse för utbildning från och med årskurs 4. Ändring har gjorts i paragrafens tredje stycke som en följd av de ändringar som föreslås i 30 §. 13 a § Elevens vårdnadshavare ska i en ansökan ange önskemål om elevens skolplacering. Ansökan ska lämnas till . Paragrafen är ny. I paragrafen anges att skolplaceringar ska föregås av en ansökan, ett så kallat skolval. I ansökan ska vårdnadshavare rangordna de skolenheter de önskar att deras barn ska placeras vid. Ansökan ska lämnas till som, enligt föreslagna 2 kap. 7 b § handlägger ärenden om skolplacering. Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7.1 och 5.7.3. 13 b § En elev i får byta skola i samband med höst- terminens eller vårterminens start. Om det finns särskilda skäl kan skolbyte tillåtas även under läsåret. Ett skolbyte ska föregås av en ansökan enligt 13 a §. Paragrafen är ny och reglerar möjligheten till skolbyten. I paragra- fens första stycke anges att elever i endast får byta skola i samband med höstterminens eller vårterminens start. Det innebär att huvudregeln är att skolbyten inte får ske under pågående termin. I paragrafens andra stycke medges undantag från huvudregeln innebärande att en elev i ska kunna byta skola även vid andra tillfällen under terminen om det föreligger särskilda skäl. Sär- skilda skäl kan exempelvis vara en flytt inom hemkommunen eller till annan kommun eller att eleven utsätts för kränkande behandling och därför önskar skolbyte. I paragrafens tredje stycke regleras att ett skolbyte ska föregås av en ansökan om skolplacering till . Paragrafen behandlas i avsnitt 5.7.5. 13 c § En elev ska placeras vid den skolenhet där elevens vårdnads- havare önskar att eleven ska gå om inte annat följer av andra stycket. Om det inte finns plats för alla sökande till en skolenhet ska ett urval göras.