sou · H8B38 · 2020-02-19 00:00:00 — Skillnaderna mellan kommunkategorierna är betydande, efter- som pensionsförpliktelserna som redovisas i ansvarsförbindelser är uppemot dubbelt så stora i mycket avlägsna landsbygdskommuner som i storstadskommunerna, mätt i kronor per invånare. Det finns dessutom stora variationer mellan enskilda kommuner. Således fanns det 2018 kommuner som hade pensionsskulder avseende pensions- förpliktelser som intjänats per invånare, men också kommuner med pensionsskulder på per invånare. I kommuner med minskande befolkning ökar pensionsskulden per invånare per definition, eftersom färre antal invånare ska dela på betalningsansvaret. Om pensionsåtaganden inkluderas uppgick soliditeten i kommunerna , se figur 7.15. Att uppnå och bibehålla en stabil soliditet kan ligga i linje med uttrycket att de finansiella målen realt konsoliderar ekonomin.30 Figur 7.15 Soliditet inklusive pensionsåtaganden –2018, kommunkategorier Procent, ovägda medelvärden Källa: Kolada. 30Kommuninvest (2019), Välfärdens utmaningar, s. 17. Soliditeten har ökat . Den högsta soliditeten 2018 fanns i storstadskommuner och avlägset belägna täta kommuner. Den lägsta soliditeten finns i landsbygdskommunerna, särskilt i gruppen avlägset belägna. SKR har gjort en analys av soliditeten i olika typer av kommu- ner.31 Den visar att kommuner med minskande befolkning har en extremt svag soliditet. Analysen visar att de växande kommunerna har en soliditet i paritet med riksgenomsnittet på och att de krympande kommunerna i genomsnitt har en negativ soliditet . Det innebär att skulderna inklusive pensionen är högre än tillgångarna i de krympande kommunerna. De kommunala bolagen har en betydelsefull roll i kommu- nernas ekonomi. Historiskt finns det exempel på att kommunala bolag med ekonomiska problem har överfört dessa till ägaren, kommunen, genom borgensåtaganden. Soliditeten påverkas dock endast margi- nellt, eftersom de kommunala bolagen inkluderas i analysen. Figur 7.16 Soliditet inklusive pensionsåtagande, kommunkoncern Procent, ovägda medelvärden 0,0 -5,0 -10,0 Källa: Kolada. 31SKL (2015), Urbanisering. Utmaningar för kommuner med växande och minskande befolkning. En jämförelse över en längre tidsserie visar att soliditeten genom- gående varit högre för storstadskommunerna än för landsbygds- kommuner och täta kommuner. Landsbygdskommunerna hade nega- tiv soliditet (se figur 7.16). hade 26 kommuner negativ soliditet, varav 16 var lands- bygdskommuner och resterande 10 var täta kommuner. av de demografiska förändringarna gör , på regeringens uppdrag, en analys av de offentliga finansernas utveckling på lång sikt. I den rapport som presenterade ägnades den kom- munala sektorn (dvs. både kommuner och regioner) särskild upp- märksamhet, och myndigheten har gjort sina analyser utifrån det krav på god ekonomisk hushållning som finns i kommunallagen.32 I rapporten skrivs de offentliga utgifterna fram utifrån antagandet att det offentliga välfärdsåtagandet stannar på nuvarande nivå. Detta innebär bl.a. att personaltätheten i välfärdstjänsterna inte ökar från dagens nivå. Dessutom antas att personalen får tillgång till bättre (eller mer) kapitalvaror och insatsvaror, varför standarden stiger något . Ett centralt antagande i huvudscenariot är att arbetslivet förlängs i takt med att medellivslängden ökar samt att de äldre i befolkningen blir allt friskare, vilket innebär att behovet av välfärdstjänster skjuts uppåt i åldrarna. Detta bidrar till att hålla uppe tillväxten av brutto- nationalprodukten (BNP) och därmed skatteintäkterna, som antagandet om att de äldre blir allt friskare har en dämpande effekt på de offentliga utgifterna. 32Konjunkturinstitutet (2018), Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna. Figur 7.17 Genomsnittlig kostnad för individuell offentlig konsumtion per person och åldersgrupp, 2016 10-14 15-19 20-24 25-29 35-39 40-44 45-49 50-54 55-59 60-64 65-69 70-74 75-79 80-84 Källa: SCB. I figur 7.17 redovisas den genomsnittliga kostnaden per person och åldersgrupp för de tre kategorierna som individuell offentlig kon- sumtion främst består av: utbildning, socialt skydd (omsorgsverk- samhet) och hälso- och sjukvård.33 För unga förklaras huvuddelen av kostnaderna av utbildning. Kostnaderna för individer i arbetsför ålder är i genomsnitt låga, men genomsnittskostnaden per individ till- tar . Det beror främst på att kostnader för äldre- omsorg tillkommer. Ett viktigt antagande i analys är att beho- vet av välfärdstjänster per person antas vara bland individer . Det innebär att personer i respektive åldersgrupp upp till antas nyttja välfärdstjänster i samma ut- sträckning som . Ett annat antagande är att äldre blir allt friskare i takt med att medellivslängden ökar. Dessa båda anta- ganden innebär att en genomsnittlig 70-åring kommer att efterfråga samma mängd individuell offentlig konsumtion som dagens 65-åring. I sina beräkningar av hur den kommunala sektorn påverkas av de demografiska förändringarna har antagit att den kommunala sektorn klarar både kommunallagens balanskrav och kravet på god ekonomisk hushållning. defini- erar god ekonomisk hushållning som att kommunsektorns netto- skuld som andel av BNP ska vara oförändrad . Syftet är att använda en definition som stödjer en långsiktigt hållbar utveckling av de kommunala finanserna. För att nå en oförändrad nettoskuld som andel av BNP beräknas det finansiella sparandet behöva uppgå till av BNP. bygger hållbarhetsberäkningarna på antagandet om oförändrade skatteregler, vilket innebär att kom- munalskattesatsen hålls i dessa beräkningar. Om utgifterna ökar finansieras därför dessa genom ökade statsbidrag. Därmed på- verkas statens finanser, inte kommunsektorns. För att uppnå ett finansiellt sparande i kommunsektorn på 0,2 pro- cent av BNP 2040, vid en oförändrad kommunalskattesats, behöver statsbidragen ackumulerat öka med jämfört med nivå. Som andel av BNP innebär det en ökning av statsbidragen från 2040. Det mot- svarar en ökning med i genomsnitt . En sådan snabb ökning har statsbidragen tidigare endast varit i närheten av några få gånger. Statsbidragens andel av primärkommunala utgif- ter ökar i detta scenario från 2019 till 2040. Om det i stället antas att statsbidragens andel fortsätter att vara av de primära kommunala utgifterna framöver skulle stats- bidragen öka med , dvs. med 15 mil- jarder kronor . Även detta är en historiskt sett hög öknings- takt. Om både statsbidragen ligger kvar på av utgifterna för primärkommunala uppgifter och kommunalskatterna inte höjs byggs stora skulder upp inom kommunerna. Sammantaget visar Konjunk- turinstitutets bedömning att om utgifterna ökar i en takt som mot- svarar ett bibehållet åtagande för vård, skola och omsorg som statsbidragen endast finansierar den nuvarande andelen av de kom- munala utgifterna och kommunalskatten hålls oförändrad, kommer god ekonomisk hushållning (så som definierar det) inte att uppfyllas. Den kommunala sektorn kommer dessutom att ha både växande årliga underskott i det finansiella sparandet och en accelererande nettoskuld att hantera. Om statsbidragen ska utgöra en andel av de primära kom- munala utgifterna, och kommunerna ska uppnå ett finan- siellt sparande på av BNP, skulle kommunalskatterna i genomsnitt i riket behöva höjas med och . Det motsvarar en ökning med . Det är i ett histo- riskt perspektiv en mycket snabb uppgång. Det kan alltid diskuteras vilka antaganden för beräkningarna som är de mest rimliga. långtidsutredning beräknades att de demografiska förändringarna skulle innebära ett försämrat ekonomiskt resultat som motsvarar i kommunalskatt (genomsnitt för riket) 2040. grundantagande utgår dock strikt efter demografiska förändringar. Som poängteras i Långtids- utredningen har den historiska kostnadsutvecklingen i kommunerna uppgått till utöver vad förändringar i demografin ger. Lång- tidsutredningen har beräknat att ett sådant alternativ snarare innebär behov av höjningar av kommunalskatten motsvarande 10 kronor.34 Även SKR har i en tidigare rapport35 gjort beräkningar på lång- siktiga ekonomiska effekter av de demografiska för- ändringarna. SKR har, liksom , beräknat effekterna utifrån ett s.k. demografialternativ som enbart antar att kostnadsutvecklingen följer den demografiska utvecklingen, och ett s.k. plus ett-alternativ som antar att kostnadsutvecklingen fortsätter i samma takt som den historiska utvecklingen, dvs. en demografisk förändring plus . SKR gör en liknande bedömning som Lång- tidsutredningen , dvs. att behovet av höjda kommunalskatter är i demografialternativet och för plus ett-alternativet –2035. Både SKR och poängterar att prognoserna över den kommunalekonomiska utvecklingen inte bör läsas alltför detaljerat. Små effektiviseringsförbättringar ger stor effekt på den långsiktiga ekonomiska utvecklingen. Likaså är det sannolikt så att ett antal justeringar kommer att vidtas , exempelvis inom det kommunalekonomiska utjämningssystemet, vilket sanno- likt ger delvis andra förutsättningar. Det centrala är att befintliga 34SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar, bilaga 7 till , s. 80. 35SKL (2010), Framtidens utmaning – välfärdens långsiktiga finansiering, s. 24. prognoser samstämmigt pekar på betydande ekonomiska utmaningar för samtliga kommuner de kommande 20–30 åren. 7.6.1Ekonomiska konsekvenser i olika typer av kommuner har i sina analyser av de demografiska föränd- ringarna inte skrivit fram konsekvenserna i olika typer av kommu- ner. Sådana analyser har däremot gjort.36 För att få en bild av hur de demografiska förändringarna kommer att påverka den kommunala ekonomin har gjort framskrivningar utifrån tre olika mått: •generella statsbidrag och utjämning. Den sammanlagda bilden utifrån dessa tre mått ger en indikation på hur kommunernas resultat före extraordinära poster kan förändras till 2040. Alla beräkningar är gjorda utifrån ett demografiskt per- spektiv. Framskrivningen av kommunernas nettokostnader är gjorda ut- ifrån SKR:s ”prislappar” per ettårsklasser och kön.37 Skatteintäkterna beräknas genom att skriva fram kommunernas skatteunderlag . Framskrivningen av inkomstutjämningen, som i huvudsak finansieras av staten, har gjorts utifrån de principer som gällde 2015. Framskrivningen av bidrag och avdrag inom kostnadsutjämningen har gjorts genom ett antagande att strukturkostnaden förändras med hälften av den åldersbestämda nettokostnadens förändring.38 Den övergripande bilden från framskriv- ning är att samtliga typer av kommuner står inför ökade ekonomiska utmaningar. Utifrån de antaganden som har gjorts framträder dock bilden av tilltagande skillnader mellan olika kategorier av kommuner, 36SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar, bilaga 7 till . 37SKR har beräknat vad den genomsnittliga nettokostnaden är per ettårsklass, vilket här benämns SKR-prislappar. 38Framskrivningen omfattar inte de kommunala fastighetsavgifterna. Bedömningen är att dessa inte i någon större omfattning påverkar utfallet av beräkningarna. där avlägsna landsbygdskommuner ser ut att stå inför de största eko- nomiska utmaningarna. Figur 7.18 sammanfattar framskrivning av hur de demografiska förändringarna påverkar kommunernas ekono- miska resultat. Framskrivningen inkluderar beräkningar av effekter av det kommunalekonomiska utjämningssystemet.39 Med tanke på det långa tidsperspektivet finns det naturligtvis en del osäkerheter i framskrivningarna, vilket innebär att mindre justeringar i antagan- dena kan få omfattande återverkningar i analysresultatet. Figur 7.18 Demografins påverkan på kommunernas ekonomiska resultat (saldo) per kommunkategori 2013–2040 (fasta priser) 0 -1 000 -2 000 -3 000 -4 000 -5 000 Anm: Deflator = 2,46. Källa: Regionalt analys- och prognossystem, Raps. 39För en utförlig beskrivning av framskrivningarna se SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar, bilaga 7 till , s. 181. Framskrivningen visar att de största ekonomiska utmaningarna för- väntas för avlägsna och mycket avlägsna landsbygdskommuner. Som framgår av figur 7.18 uppvisar framför allt storstadskommunerna, men även de övriga kommunkategorierna, en klart lägre förändring i det förväntade underskottet. framskrivning av kommunernas ekonomi till 2040 pekar på stora variationer mellan olika typer av kommuner. För storstadskommunerna skulle de beräknade ekonomiska försäm- ringarna uttryckt som kommunalskatt motsvara 1–höjning medan det skulle motsvara höjning för mycket avlägsna landsbygdskommuner. Ur det perspektivet framstår, enligt , den för- sämrade kommunala ekonomin som någorlunda hanterbar för stor- städerna medan det ser svårare ut för landsbygdskommunerna. Med tanke på att av befolkningen 2040 beräknas bo i stor- stadsregioner, eller i täta regioner nära en större stad, förefaller det som att de demografiska effekterna på kommunernas ekonomi trots allt kan hanteras utifrån ett nationellt perspektiv, om det bedöms acceptabelt att höja kommunalskatten med 1–. Om fram- skrivningen skulle visa sig stämma ser situationen däremot svårare ut för de av befolkningen som bor i övriga kommunkate- gorier. För särskilt avlägsna landsbygdskommuner är det, enligt Lång- tidsutredningen, svårt att se att de på egen hand kan vidta tillräckliga åtgärder för att få intäkter och kostnader att balansera. Det bör påminnas om att framskrivningar strikt bygger på demografiska förändringar. Om beräkningarna dess- utom tar hänsyn till den historiska kostnadsutvecklingen försämras situationen markant. Enligt skulle då den ekono- miska försämringen motsvara en skattehöjning på för storstadskommunerna och för de mest avlägsna lands- bygdskommunerna. Framskrivning av kommunernas nettokostnader Efter har nya framskrivningar gjorts av utvecklingen av kommunernas nettokostnader. De nya framskriv- ningarna har tagits fram i samband med utarbetandet av ett fler- regionalt scenario som i sin tur baseras på referensscenario och SCB:s befolkningsprognos från april 2018.40 I tabell 7.2 visas de beräknade förändringarna i kommunernas nettokostnader i genomsnitt per kommunkategori . Tabell 7.2 Förändring av nettokostnader och beskattningsbar förvärvsinkomst per kommunkategori 2015–2040 Fasta priser, per invånare fasta priser = 2015 kommuner, (MA) kommuner, (A) kommuner (NS) Täta kommuner, (A) Täta kommuner (NS) Källa: (2019), Flerregionalt scenario 2015–2040 baserat på referensscenario och SCB (Offentlig ekonomi). De största ökningarna av nettokostnaderna per invånare beräknas ske i avlägset och mycket avlägsna landsbygdskommuner. De lägsta nettokostnadsförändringarna per invånare återfinns i storstadskom- muner och täta kommuner nära en större stad. Kostnadsförändringarna beräknas därmed bli störst i de kommunkategorier som redan har höga nettokostnader per invånare och lägst i de kommunkategorier som har låga nettokostnader. Sammantaget ger de beräknade nettokostnadsökningarna en tydlig indikation på att skillnaderna i nettokostnader mellan olika typer av kommuner ökar. 40Tillväxtverket (2019), Flerregionalt scenario 2015–2040. Framskrivning av regional utveck- ling baserad på referensscenario . Framskrivningar av beskattningsbara förvärvsinkomster Som visas i tabell 7.2 beräknas den beskattningsbara förvärvsin- komsten öka mest i storstadskommunerna medan den ökar minst i mycket avlägsna landsbygdskommuner. Framskrivningarna bygger, liksom framskrivningarna av kommunala nettokostnader, på Kon- junkturinstitutets referensscenario och SCB:s befolk- ningsprognos . Storleken på de beskattningsbara förvärvsinkomsterna har stor betydelse för storleken på kommunernas skatteintäkter. En hög beskattningsbar förvärvsinkomst innebär hög skattekraft. Det skil- jer i kommunalskatt mellan storstadskommuner och mycket avlägsna landsbygdskommuner, vilket indikerar att lands- bygdskommunerna befinner sig i ett mer utsatt ekonomiskt utgångs- läge. De mest avlägsna landsbygdskommunerna har höjt sin skatt mest av kommunkategorierna; 2000–2019 har kommunalskatten i genom- snitt höjts med . Skattesatsen har varit betydligt mer stabil i storstäderna, där den genomsnittliga höjningen har varit 16 öre.41 Med tanke på att det ekonomiska utgångsläget för de mindre lands- bygdskommunerna bedöms som svagare än för större kommuner inne- bär det sannolikt att det egna handlingsutrymmet för de mindre lands- bygdskommunerna ytterligare kommer att krympa. 7.7Det kommunala utjämningssystemet och statsbidragen Den kommunala beskattningsrätten är grunden för kommunernas finansiering av sin verksamhet. Som visats i avsnitt 7.2.3 varierar kom- munernas faktiska möjligheter att finansiera sin verksamhet enbart med de egna skatteintäkterna. Det krävs också andra intäkter, och där är statsbidragen den viktigaste intäktskällan. Det finns olika typer av statsbidrag till kommunerna: generella statsbidrag, riktade (specialdestinerade) statsbidrag och kostnads- ersättningar. Generella statsbidrag är bidrag som inte är förenade med några krav på hur bidragen ska användas eller på någon viss prestation. 41Beräknat efter medianvärde per kommunkategori. det kan finnas villkor som kommunerna och regionerna ska uppfylla för att få del av ett generellt bidrag får kommunerna och regionerna fritt disponera de medel de får.42 Riktade statsbidrag är bidrag till kommuner eller regioner som det är frivilligt för dem att ansöka om eller ta del av. Bidragen är av- sedda (öronmärkta) för en viss insats. Det kommunala utjämningssystemet syftar till att skapa likvärdiga förutsättningar för alla kommuner och regioner i landet att kunna tillhandahålla en likvärdig service oberoende av kommuninvånarnas inkomster och andra strukturella förhållanden. Skillnader i kommu- nalskatt ska därmed spegla skillnader i effektivitet, service och avgif- tsnivå och inte bero på skillnader i strukturella förutsättningar. Det finns också ett kostnadsutjämningssystem för kommunernas LSS-kostnader.43 Detta ingår inte i det ordinarie kommunala utjäm- ningssystemet men har samma uppbyggnad. 7.7.1De demografiska förändringarnas effekter på det kommunala utjämningssystemet Framskrivningarna i av hur de demogra- fiska förändringarna påverkar det kommunala utjämningssystemet gjordes utifrån vissa schablonmässiga antaganden. Efter Långtidsut- redningen 2015 har SKR gjort framskrivningar av hur demografiska förändringar påverkar bidrag och avdrag inom kostnadsutjämningen . bedömer SKR:s framskriv- ningar inom kostnadsutjämningen som mer tillförlitliga än Lång- tidsutredningens, eftersom de är mer detaljerat gjorda utifrån varje delmodell inom kostnadsutjämningen. SKR:s beräkningar ger ett likartat mönster som Långtidsutred- ningens när det gäller vilka kommunkategorier som är bidragstagare respektive bidragsmottagare inom kostnadsutjämningen (tabell 7.3). Skillnaden är att SKR:s framskrivning innebär att storstadskommu- nerna i större omfattning bidrar till systemet och att täta kommuner 42Statskontoret (2019), Utveckling statens styrning av kommuner och landsting – en analys, rapport 2019:02. 43Med LSS-kostnader avses kostnader för insatser enligt lagen (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade och assistansersättning avseende de första och assistansanvändare. Utjämningssystemet regleras i lagen (2008:342) om utjämning av kost- nader för stöd och service till vissa funktionshindrade samt i förordningen (2008:776) om utjämning av kostnader för stöd och service till vissa funktionshindrade. kommunernas kost- nader för insatser enligt lag (1993:387) om stöd och service till vissa funktionshindrade. och landsbygdskommuner nära en större stad ges större bidrag än vad som beräknades i . SKR:s framskrivning ger därmed ett bättre ekonomiskt utfall till samtliga kommunkategorier utom storstäderna, än vad Långtids- utredningens framskrivningar ger. Tabell 7.3 Framskrivning av bidrag och avgifter inom kostnadsutjämningen enligt (LU) 2015 och SKR Kronor per invånare, fasta priser Landsbygdskommuner, (MA) Landsbygdskommuner, (A) Landsbygdskommuner (NS) Täta kommuner, (A) Täta kommuner (NS) Källa: och SKL.2018. Observera att SKR:s framskrivningar löper , till skill- nad mot som löper . Det gör att jämförelser mellan de två framskrivningarna inte fullt ut kan göras. 7.7.2Riktade statsbidrag och kostnadsersättningar Riktade statsbidrag är, som ovan framgår, statsbidrag till kommuner eller regioner som de själva kan välja att ansöka om eller ta del av. De är öronmärkta för en viss insats, för ett visst ändamål eller för att stimulera utveckling inom en bestämd verksamhet.44 Ett riktat stats- bidrag är i regel förenat med olika typer av krav på mottagaren när det gäller ansökan, medfinansiering, redovisning och uppföljning. Det riktade statsbidraget kan vara ensidigt beslutat av staten eller regle- rat genom en överenskommelse. I regeringens budgetpropositioner görs numera skillnad mellan riktade statsbidrag, som är avsedda att stimulera utveckling inom ett visst område, och kostnadsersättningar, som är en statlig ersättning för något kommuner eller regioner är skyldiga att utföra oavsett om de får ersättning för det eller inte.45 Både riktade statsbidrag och kostnadsersättningar kan ses som riktade medel eftersom medlen ska användas för vissa insatser eller till en viss verksamhet.46 De riktade statsbidragen används ofta som ett policyinstrument av centrala beslutsfattare för att påverka de kommunala besluten på ett visst område, t.ex. för att öka bemanningen inom skola och omsorg, eller i en viss riktning, t.ex. satsningar på arbete med hållbar utveckling. skapades ett nytt statsbidrags- och utjämningssystem som bl.a. innebar att ett stort antal riktade bidrag fördes över till de generella statsbidragen till kommuner och regio- ner. har i stället utvecklingen gått åt andra hållet och antalet riktade bidrag har ökat. De sammanlagda statsbidragen till kommuner och regioner beräk- nades uppgå till 2018. Av beloppet var 107 mil- jarder kronor generella bidrag och riktade bidrag och kostnadsersättningar.47 Statskontoret gjorde i sin uppföljning av statens styrning av kommuner och regioner 2018 bedömningen att det finns totalt 208 olika statsbidrag som riktas till kommuner eller regio- ner. Av dessa statsbidrag är omkring 23 kostnadsersättningar, 180 rik- tade statsbidrag och 5 generella statsbidrag. Över två tredjedelar av dessa bidrag är permanenta. Cirka 20 av de bidrag som är tidsbegrän- sade upphör 2018, och ytterligare 27 upphör 2019–2020. Totalt 151 av de riktade bidragen och 16 av kostnadsersättningarna riktas till kom- munerna.48 tillkom 33 nya riktade statsbidrag och kostnads- ersättningar medan 6 upphörde.49 skedde dock en minsk- ning av de riktade statsbidragen och kostnadsersättningarna, både till antal och andel av de sammanlagda statsbidragen.50 Riktade statsbidrag och kostnadsersättningar finns inom en rad olika områden, t.ex. skola, omsorg av barn, äldre och personer med funktionsnedsättning, kultur, klimatinvesteringar, bostäder samt mot- tagande av asylsökande och flyktingar. Omfattningen av de riktade 45Se t.ex. prop. 2018/19:1 utgiftsområde 25, bilaga, s. 12. 46Statskontoret (2018), Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2018. 2019/2020:1 utgiftsområde 25. 48Statskontoret (2018), Utveckling av den statliga styrningen av kommuner och landsting 2018, s. 28. 2019/20:1 utgiftsområde 25, s. 21. statsbidragen är särskilt stor inom skolområdet; 2017 fördelade Skol- verket i fler än 70 bidrag. Svårare för mindre kommuner att hantera riktade statsbidrag Statskontoret konstaterade i en rapport om statens samlade styrning av kommunerna att små kommuner har svårare att hantera de riktade statsbidragen än större kommuner med mer administrativa resur- ser.51 En typ av riktade statsbidrag som små kommuner ofta fram- håller som problematiska är de bidrag som syftar till att öka beman- ningen.