sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — Arbets- miljöverket har bl.a., genomfört en nationell tillsyn av arbetsmiljön inom äldreomsorgen och en riksomfattande inspektion av HVB för att förebygga ohälsa och olycksfall bland personalen till följd av hot och våld.54 Till detta kommer exempelvis Diskrimineringsombuds- mannens och Datainspektionens tillsyn. Efter att tillsynen av vården och omsorgen samlats hos den nya myndigheten kom även den statliga kunskapsstyrningen inom socialtjänst och hälso- och sjukvård att få nya förutsättningar. Syftet var att göra myndigheternas kunskapsstyrning samordnad, effektiv och anpassad till de behov patienter, brukare, olika professioner och huvudmän har. En stärkt samverkan mellan statliga myndigheter och med kommuner och landsting (nu regioner) eftersträvades också, med ett tydligt beaktande av patienters och brukares kunskaper i myn- digheternas arbete med kunskapsstyrning.55 För byggde dessa syften vidare på det arbete som påbörjades på statlig nivå med att stödja en kunskapsbaserad socialtjänst, efter hand med evidensbaserad praktik som en övergripande benämning (se vidare i avsnitt 14.1). 2012/13:20 s. 94 ff. 54Arbetsmiljöverket, Nationell tillsyn av äldreomsorgen. /arbetsmiljoarbete-och- inspektioner/inspektioner-utredningar-och-kontroller/inspektion/aktuella-inspektioner/ nationell-tillsyn-av-aldreomsorgen/ () och kraftsamlar mot hot och våld i arbetslivet. /press/arbetsmiljoverket-kraftsamlar-mot-hot-och-vald-i- arbetslivet/?hl=hvb (hämtad ). 55Ds 2014:9 En samlad kunskapsstyrning för hälso- och sjukvård och socialtjänst, s. 5. Övergripande utveckling och förändringsbehov En ny förordning (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst I förordningen definieras kunskapsstyrning som de icke bindande kunskapsstöd och föreskrifter som syftar till att bidra till att hälso- och sjukvård och socialtjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet (2 §). De statliga myndigheter som har i upp- drag att styra med kunskap eller som har centrala roller för att bidra till framtagandet av underlag för sådan styrning ska samverka i ett råd- givande organ, Rådet för styrning med kunskap. Representanter för huvudmännen ska erbjudas att delta i ett rådgivande organ, Huvud- mannagruppen (4 §). Rådet för styrning med kunskap består av myndighetscheferna för , , för hälsa, arbetsliv och välfärd, Inspektionen för vård och omsorg, , Myndigheten för delaktighet, , Sta- tens beredning för medicinsk och social utvärdering och (6 §). generaldirektör ska vara ordförande i för styrning med kunskap (7 §). Utöver kunskapsstyrningen har staten också stärkt och utvecklat uppföljningen av , bl.a. genom inrättandet av Myndig- heten för vård- och omsorgsanalys samt arbetet mellan Socialstyrel- sen och SKR om öppna jämförelser. Varierande krav inom utbildningsområdet Den förbättrade kunskapsstyrningen förutsätter bl.a. personal med rätt kompetens och andra förutsättningar att använda tillgänglig kunskap och former för att systematiskt utveckla ny kunskap. Staten har en viktig roll även inom dessa områden genom krav på utbild- ningar och den akademiska verksamheten vid universitet och hög- skolor. Det framgår inte minst av utvecklingen inom ämnet socialt arbete Socialt arbete blev benämningen på den akade- miska disciplin som växte fram vid socialinstitut och socialhögskolor och leder fram till en socionomexamen.56 Ämnet blev en viktig del av den grund som kom att bygga på från införandet 56Socionomutbildningens mål är relaterat till självständigt socialt arbete på individ-, grupp- och samhällsnivå. Se högskoleförordningen (1993:100), bilaga 1. Övergripande utveckling och förändringsbehov av socialtjänstlag, även om socionomer också arbetar inom många andra områden. Vid det laget hade ämnet socialt arbete fått en tydligare akademisk förankring genom högskolereformen 1977 och inrättandet av den första professuren i ämnet.57 Därefter har ämnets akademiska utveckling fortsatt och fanns det 64 professorer i socialt arbete i . Sedan den första doktorsav- handlingen i ämnet lades fram hade mer än trehundra avhand- lingar godkänts , ett antal som fortsatt att öka sedan dess.58 Antal lärosäten som ger socionomutbildning har ökat från sex till arton –2020.59 I har socialt arbete ofta förknippats med insatser för att förebygga eller lösa sociala problem. Långvarigt stöd för att klara funktioner i det dagliga livet var länge ett annat arbetsfält och kun- skapsområde, som kallades social omsorg och var centralt inom äldre- omsorg och funktionshinderområdet.60 fanns det parallella akademiska grundutbildningar med inriktning på socialt arbete och social omsorg. Sedan ett tiotal år har dessa samlats under den övergripande inriktningen på socialt arbete.61 För andra yrkesgrupper än socionomer har de nationella insats- erna varit mer begränsade. Ett stort antal yrkesbenämningar före- kommer inom , särskilt i de verksamheter som utför insatser till enskilda. Vägarna till dessa yrken varierar kraftigt, med ett antal utbildningar som kan vara relevanta men ofta har ett annat fokus än ett arbete inom en viss del av . Det finns t.ex. ett flertal grundläggande eftergymnasiala utbildningar om som kan vara lämpliga för arbete på HVB för barn och unga och som bl.a. ges inom ramen för statliga lärosäten och Myndigheten för . Inriktningar och benämningar varierar dock mellan utbildningarna, och ingen av dem är avsedd enbart för arbete på HVB 57Brante, T. (2013). The Professional Landscape: The Historical Developmet of Professions in . I Professions & Professionals, , Vol. 3, No 2. 58Brunnberg, E. (2013). Om socionomutbildningar, forskarutbildningar och samtliga avhand- lingar i socialt arbete 1980–2012 – förteckning över samtliga doktors- och licentiatavhandlingar i socialt arbete i . , s. 5 och 12. / (hämtad ). 60Johansson, S. (2017). Social omsorg i socialt arbete – en introduktion. I Social omsorg i socialt arbete: Grunder och fördjupningar, red. 61Högskoleverket (2003). Social omsorgsutbildning och socionomutbildning – en översyn; , S. (2017). Social omsorg i socialt arbete – en introduktion. I Social omsorg i socialt arbete: Grunder och fördjupningar, red. , s. 9 ff. Övergripande utveckling och förändringsbehov för barn och unga.62 Yrket undersköterska har varit oreglerat, men en särskild utredare föreslog 2019 att yrket ska regleras med en skyddad yrkestitel.63 En fråga som uppmärksammats på statlig nivå är möjligheterna till specialisering inom olika delar av socialt arbete. Det finns inte några krav på detta för arbete i och inte några enhetliga krav på utbildningar som tillsammans med yrkeserfarenhet kan leda till specialisering. har dock tagit fram kompetensbeskrivningar för arbete inom särskilda delar av socialtjänsten.64 Stöd för yrkesintroduktion i olika delar av social- tjänsten har också tagits fram på nationell nivå,.65 Staten har under också anordnat uppdragsutbildningar med viss specialisering för handläggare och chefer som arbetar inom vissa områden inom socialtjänsten.66 Flera lärosäten erbjuder också sådana påbyggnadsutbildningar i bl.a. socialt arbete. Ökad specialisering – och mer kunskap om sammansatta behov har det pågått en utveckling mot alltmer specialiserade organisationer inom . Verksamheten är ofta indelad i enheter eller arbetsgrupper som är inriktade på en viss problematik, brukargrupp eller delaspekt av det sociala arbetet. Inom exempelvis individ- och familjeomsorgen är den integrerade organisationsformen, där inriktningar på olika målgrupper hålls samman, inte längre domi- nerande. har specialisering diskuterats och kritiserats i förhållande till den helhetssyn och det generella arbete 62Socialstyrelsen (2018). Kompetens för arbete på HVB för barn och unga, s. 20 ff. 63SOU 2019:20 s. 127 ff. och 188 ff. 64Se t.ex. SOSFS 2007:17 allmänna råd om personalens kompetens vid hand- läggning och uppföljning av ärenden som avser äldre personer. 65Kunskapsguiden, Yrkesintroduktion för baspersonal inom äldreomsorgen, Yrkesintroduk- tion för baspersonal som arbetar med personer med funktionsnedsättning, Yrkesintroduktion för personal på HVB för barn och unga, Yrkesintroduktion för socialsekreterare inom ekono- miskt bistånd och Yrkesrollen inom barn- och ungdomsvård. (hämtad ). 66Socialstyrelsen (2016). Nationell ledarskapsutbildning för äldreomsorgens chefer – slutrapport; (2018). Uppdragsutbildningar till socialsekreterare och chefer – slutrapport. Övergripande utveckling och förändringsbehov som betonas i socialtjänstlagens förarbeten.67 Vad som menas med specialisering är dock inte alltid tydligt, och det förekommer olika varianter av såväl specialiserade som integrerad organisationsformer. Forskning pekar på att det är graden av specialisering respektive in- tegrering som har betydelse för möjligheterna att möta den enskildes behov. arbetsuppgifter behöver också organiseras på olika sätt för att kunna möta variationen i människors behov.68 Utvecklingen mot specialiserade organisationer har sammanfallit med en efterfrågan på specialiserad kompetens för att bedöma och tillgodose olika behov av stöd, omsorg och vård hos människor. En studie vid visar att det är viktigt att skilja mellan specialiserad kompetens och specialiserad organisation. Specialiserad kompetens kan behövas oavsett hur organiseras och förutsätter alltså inte specialiserade organisationer.69 Digitaliseringen och användningen av it-baserade lösningar påverkar på flera sätt , och väntas göra det än mer . Ett exempel på det är digitalisering av grunddokumentation som gör att informationen kan bli strukturerad, sökbar och tillgänglig genom digitala kanaler. Andra exempel som direkt påverkar den enskilde är e-tjänster för enklare kontakter med och välfärdstek- nik som syftar till att behålla eller öka trygghet, aktivitet, delaktighet eller självständighet för bl.a. personer med funktionsnedsättning eller äldre. Möjligheterna att ge vissa typer av individuellt stöd genom digitala verktyg kommer sannolikt att utvecklas mer fram över. Det pågår ett intensivt arbete kring digitalisering i kommunerna och hos utförare av insatser inom , även om utveck- lingen varit långsammare än inom flera andra samhällsområden.70 På nationell nivå stödjer staten utvecklingen genom att ta fram enhet- 67Se t.ex. Grell, P. (2016). Komplexa behov eller komplexa organisationer? Konsekvenser av specialiserad individ- och familjeomsorg ur ett klientperspektiv. 68Socialstyrelsen (2018). Betydelsen av organisering och ärendebelastning för kvaliteten i verksamheten – en kunskapssammanställning, s. 46 ff. 69Morén, S., , B., , M. och Perlinski, M. (2010). Specialisering eller integrering? En studie av socialarbetares syn på arbetsvillkor och insatser i tre organisationsformer. Social- vetenskaplig tidskrift 2 2010. 70Socialstyrelsen (2020). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna – uppföljning av utveck- lingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna, s. 68 ff. Övergripande utveckling och förändringsbehov liga termer och begrepp, en nationell informationsstruktur samt klassifikationer och föreskrifter vad gäller dokumentation. Utveck- lingsarbetet är också i linje med E-hälsovisionen, en överenskom- melse mellan regeringen och SKR/Inera, som anger att 2025 ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens och e-hälsans möjligheter i syfte att underlätta för människor att uppnå en god och jämlik hälsa och välfärd, samt utveckla och stärka egna resurser för ökad självständighet och delaktighet i samhällslivet. Visionen bygger på att en ökad digitalisering ger ändamålsenliga verksamhetsstöd för att säkra en socialtjänst, hälso- och sjukvård och tandvård av god kvalitet. –2022 har fyra inriktningsmål fastställts: indi- viden som medskapare, rätt kunskap och information, trygg och säker informationshantering samt utveckling och digital transformation i samverkan.71 Det finns också farhågor med digitalisering i vid mening, som att de som står utanför den digitala världen och inte har tillgång till eller kan utnyttja digitala lösningar hamnar i en ny sorts utanförskap. Digitaliseringen kan också utmana centrala delar av det sociala arbetets fokus på mötet med den enskilde och väcker frågor i förhållande till etiska och juridiska frågor om relationen mellan professionella och enskilda. Det senare gäller särskilt konfidentialitet, integritet och tillit, men också myndigheters offentlighet gällande handlingar och sekretess. Nya utmaningar för kompetensförsörjningen Kompetensförsörjningen inom vård och omsorg är en komplex fråga som berör hela och hälso- och sjukvården. Inom alla verksamhetsområden är det mer eller mindre problematiskt att klara kompetensförsörjningen. Som framgår ovan pekar också prognoser för på stora utmaningar när konkurrensen om arbetskraften hårdnar. De lokala och regionala skillnaderna vid kompetensförsörjning är betydande. Kommunernas storlek och geografiska olikheter påver- kar också möjligheten till personalförsörjning. Många kommuner är små, sett till antalet invånare, men stora rent geografiskt, vilket inne- bär en särskild svårighet. Andra kommuner är mer tättbebyggda och har ett stort antal invånare i behov av stöd på olika sätt. 71Tillsammans för Vision e-hälsa 2025, (hämtad ). Övergripande utveckling och förändringsbehov volymerna innebär andra svårigheter, exempelvis att upprätthålla per- sonalkontinuitet. Öppna jämförelser inom barn- och ungdomsvår- den visar på stora variationer i personalens kompetens. I storstäder och större kommuner varierar andelen socialsekreterare med socionom- utbildning och tre eller erfarenhet stort mellan kommunerna.72 En samlad bild av antalet anställda i olika personalgrupper är inte tillgänglig enbart för den verksamhet som bedrivs enligt socialtjänst- lagen. Statistik, prognoser och analyser inom området omfattar i regel också verksamhet enligt LVU, LVM och LSS. Övergripande beskrivningar och slutsatser inom området gäller dock även för den verksamhet som faller under socialtjänstlagen. Dels handlar det om dagsläget, med stora och kvinnodominerade personalgrupper som har något högre personalrörlighet än genomsnittet på arbetsmark- naden och där andelen heltidsarbetande varierar betydligt som sjukfrånvaron är relativt hög.73 Dels handlar det om de kom- mande åren, med svårigheter att rekrytera olika personalgrupper som konkurrensen på hela arbetsmarknaden väntas tillta när både antalet barn och antalet äldre i befolkningen kraftigt ökar.74 har uppmärksammat kompetensför- sörjningsfrågor i flera rapporter. Där behandlas kompetens som en faktor för rättssäkerhet och god kvalitet medan kompetensförsörj- ning betraktas som en del av ett systematiskt kvalitetsarbete på led- ningsnivå. Enligt finns det generella problem med kompetens- och personalbrister inom , både i myndighetsutövning och vid utförande av insatser, bl.a. med hög omsättning på social- sekreterare och bristande grundutbildning bland undersköterskor. Flera huvudmän som söker tillstånd för privata verksamheter enligt socialtjänstlagen har bristande lämplighet och kompetens, vilket leder till att ansökningarna avslås. bedömer att vård- och om- sorgsgivare behöver prioritera frågor om bemanning och kompetens- försörjning på högsta ledningsnivå. Så länge dessa utmaningar kvar- står behöver vård- och omsorgsgivarna ha en förstärkt uppföljning av att patienter och brukare inte drabbas av oönskade konsekvenser.75 72Socialstyrelsen, Öppna jämförelser av social barn- och ungdomsvård, tabell. Med resultat för kom- muner, län och riket. /statistik-och-data/oppna-jamforelser/socialtjanst/ social-barn-och-ungdomsvard/ (hämtad ). 73SKL (2019). Personalen i välfärden – personalstatistik för kommuner och regioner 2018. 74SKL (2018). Strategi för en stabil och långsiktig kompetensförsörjning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. 75IVO (2019). Vad har sett 2018? Iakttagelser och slutsatser om vårdens och omsorgens brister för , s. 12 ff., 16 f. Övergripande utveckling och förändringsbehov Även pekar på att bristen på utbildad arbets- kraft har fått konsekvenser. Eftersom rekryteringarna tar allt får befintlig personal arbeta mer. Mer ändamålsenliga arbetssätt, där organisationerna låter andra roller och kompetenser hantera vissa delar och arbetsuppgifter, bidrar dock till att bristen på arbets- kraft mildras. De offentliga verksamheterna strävar också efter att nyttja den digitala tekniken för att utveckla nya arbetssätt och effek- tivisera vissa arbetsuppgifter.76 När det gäller handläggare inom ger Myndigheten för vård- och omsorgsanalys en mer positiv bild av utvecklingen nationellt . Användningen av hyrpersonal inom myndighetsutövningen har minskat, och har varit fram- gångsrik med att rekrytera många unga handläggare . är andelen socionomer som arbetar i sektor oförändrad och socialsekreterare verkar inte lämna yrket i större utsträckning än andra kommunala yrkesgrupper. På pekar också Myndigheten för vård- och omsorgsanalys på större utmaningar för kompetensförsörjningen. Myndigheten rekommenderar flera åt- gärder för att ska kunna möta dessa utmaningar, bl.a. långsiktiga strukturer för introduktion, fort- och vidareutbildning, utvecklad bemanningsstatistik och prognoser som underlag för kom- petensförsörjningsarbetet samt utveckling av socionomutbildningens dimensionering.77 Inom ramen för satsningen ”viktigaste jobb” har SKR formulerat nio strategier för att möta rekryteringsutmaningen. Det handlar bland annat om att utnyttja tekniken bättre och skapa bra möjlighet till utveckling för engagerade medarbetare och chefer. Det handlar också om att utveckla arbetsmiljö och arbetsorganisation samt skapa förutsättningar och motivera fler medarbetare att arbeta heltid och fler år i yrkeslivet. När det gäller kompetensförsörjning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård har SKR beslutat om en strategi för sitt långsiktiga stöd till huvudmän och verksam- heter. Strategin anger dels vad SKR kommer att göra, dels är avsedda som inspiration till den regionala och lokala nivån (med ”regional nivå” avses det stöd som riktas till kommunerna inom de regionala samverkans- och stödstrukturerna). Strategin utgår från dessa fyra mål: 76Arbetsförmedlingen (2019). Var finns jobben? 77Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2019). Social kompetens – om kompetensförsörj- ning av handläggare i . Rapport 2019:7, s. 8 och 12 ff. Övergripande utveckling och förändringsbehov –Minska beroendet av kortsiktiga bemanningslösningar –Säkra kompetensen utifrån framtida behov –Öka attraktiviteten för välfärdsjobben i socialtjänst och kom- munal hälso- och sjukvård –Skapa klimat för lärande och innovation.78 SKR ser sex områden där staten har möjlighet att göra skillnad för att bättre kunna möta det stora kompetensförsörjningsbehovet i väl- färden genom att utveckla och anpassa utbildningssystem och arbets- marknadspolitik till de förutsättningar som råder. Det handlar om bl.a. fler utbildningsplatser på fler ställen, anpassning av utbildningarnas innehåll efter arbetslivets behov, bättre samordning mellan utbildning och arbetsmarknadspolitik och flexiblare vägar till välfärdsjobben.79 Ansträngt ekonomiskt läge – och ökade kostnader ekonomiska resurser är givetvis en av de viktigaste lokala förutsättningarna för verksamheten. Även på nationell nivå är de ekonomiska resurserna inom området, bl.a. i förhållande till de olika statsbidrag som betalas ut till kommunerna. Att de demogra- fiska förändringar och andra samhällsförändringar som nämns ovan kommer att påverka ekonomiska förutsättningar fram över är väl känt. Kommuner och Regioner (SKR) har exem- pelvis pekat på att äldreomsorgen är den delen av kommunernas verksamheter som förväntas stå för den största kostnadsökningen de kommande åren.80 När detta skrivs finns det också en betydande osäkerhet om hur samhällsekonomin generellt kom- mer att utvecklas i förhållande till coronapandemin och sjukdomen Covid-19.81 Det kan vara vanskligt att dra slutsatser om kostnader för verk- samhet enligt enbart socialtjänstlagen utifrån statistik, prognoser och analyser. Ofta omfattar dessa källor också verksamhet enligt LVU 78SKL (2018). Strategi för en stabil och långsiktig kompetensförsörjning inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. 79SKL (2017). Utbilda för framtidens välfärd – statens roll för kompetensförsörjning i samarbete med kommuner, landsting och regioner. 80SKR (2019). SKR Ekonomirapporten, – om kommunernas och regionernas eko- nomi, s. 40. 81SKR (2020). Ekonomirapporten, – om kommunernas och regionernas ekonomi. Övergripande utveckling och förändringsbehov Förändringar inom och mellan olika delar av behöver dessutom relateras till hur stödbehoven har förändrats, exempelvis genom demografi och hälsoutveckling, och hur de kunnat tillgodoses på andra sätt än genom . I utredningens uppdrag ingår inte att analysera de ekonomiska frå- gorna och föreslå förändringar som ökar kostnaderna för socialtjänst. Utredningen gör därför inget försök att samlat beskriva och ana- lysera kostnadsutvecklingen inom och vilka skillnader som finns mellan bl.a. kommuner och verksamhetsområden. 3.4Vägar till en hållbar socialtjänst En av de viktigaste förändringarna är den ökade med- vetenheten om vikten av hållbarhet på alla nivåer och det arbete som inletts för att främja hållbar utveckling inom olika delar av det svenska samhället. Begreppet ”hållbarhet” används ofta med utgångspunkt i Brundtland- kommissionens rapport ”Our Common Future”, som Förenta natio- nerna (FN) gav ut . Med hållbar utveckling avses enligt Brundt- landkommissionen en utveckling som tillfredsställer dagens behov utan att äventyra kommande generationers möjligheter att tillfreds- ställa sina behov. Definitionen inbegriper såväl ekonomiska som ekologiska, sociala och kulturella aspekter.82 arbetar FN med Agenda 2030 med globala mål för hållbar utveckling som syftar till att utrota fattigdom och hunger, förverkliga de mänskliga rättighe- terna för alla, uppnå jämställdhet och egenmakt för alla kvinnor och flickor samt säkerställa ett varaktigt skydd för planeten och dess natur- resurser. De globala målen balanserar tre dimensioner av hållbar ut- veckling: den ekonomiska, den sociala och den miljömässiga.83 finns begreppet hållbar utveckling med i grundlagen. I 1 kap. 2 § regeringsformen står att ”det allmänna ska främja en håll- bar utveckling som leder till en god miljö för nuvarande och kom- mande generationer.” I förarbetena till den bestämmelsen betonas Report of the World Commission on Environment and Development – Our Common Future: /wced-ocf.htm (hämtad ). 2019/20:188 s. 4 ff. Övergripande utveckling och förändringsbehov kopplingen till miljöpolitiken och , men social hållbarhet nämns också som en aspekt av hållbar utveckling.84 De tre olika dimensionerna social, miljömässig och ekonomisk hållbarhet beskrivs i regeringens senaste proposition om folkhälsopolitiken. Där anges att social hållbarhet handlar om att sträva mot ett samhälle där grund- läggande mänskliga rättigheter uppfylls. Miljömässig hållbarhet hand- lar om att hushålla med mänskliga och materiella resurser på lång sikt medan ekonomisk hållbarhet handlar om att motverka fattigdom, och om en ekonomisk utveckling som inte medför negativa konse- kvenser för den ekologiska eller sociala hållbarheten.85 En utförligare beskrivning av social hållbarhet ges på Mötesplats social hållbarhet, ett forum för att utveckla välfärden på ett socialt hållbart sätt som och Kommuner och Regioner (SKR) gemensamt ansvarar för. Där anges att ett socialt hållbart samhälle är jämställt och jämlikt samt att människor där lever ett gott liv med god hälsa och utan orättfärdiga skillnader. Vidare är social hållbarhet av avgörande betydelse för det demokratiska sam- hället och nödvändig ur ett samhällsekonomiskt perspektiv. En för- utsättning för social hållbarhet är att det råder en samsyn kring vad ett välfärdssamhälle ska erbjuda. Vidare behöver det som erbjuds