sou · H8B363 · 2020-11-12 00:00:00 — Frågor som rör familjeåterförening kan, när de betraktas ur anknytningsper- sonens perspektiv, följaktligen komma att omfattas av tillämpnings- området för artikel 8 i Europakonventionen.37 har i flera avgöranden uttalat sig om tillämp- ningen och tolkningen av artikel 8 i när det gäller frågor som rör rätten till respekt för familjeliv och familje- återförening. I praxis har det utvecklats principer som används vid bedömningen av i vilken utsträckning en stat har en skyldighet att vidta åtgärder för att en familj ska kunna återförenas. Av denna praxis följer att en stats rätt att kontrollera utlänningars inresa till och vistelse på deras territorium inte inskränks av Europa- konventionen. Artikel 8 i konventionen medför alltså inte en över- gripande skyldighet för en stat att respektera immigranternas val av 37Se även Migrationsöverdomstolens rättsfall MIG 2018:20. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … bosättningsland eller godkänna familjeåterförening på sitt territo- rium.38 Domstolen har uttryckt att rätten till familjeliv och intresset av att en familj ska återförenas i den mottagande staten ska vägas mot statens intresse av en kontrollerad invandring. Det behöver först göras en bedömning om familjesplittringen var avsedd att vara permanent och sedan bedömas om de bästa förutsättningarna för en familje- återförening är i den mottagande eller ursprungliga staten. Enligt dom- stolen måste barnets bästa vara av största vikt men utgör inte trumf- kort, som innebär att ett barn alltid ska få stanna i en stat bara för att det är till barnets bästa.39 Vad gäller familjeåterförening där barn är berörda har Europadom- stolen också anfört att det vid proportionalitetsbedömningen ska läggas särskild vikt vid barnets ålder, situationen i hemlandet samt graden av beroendeförhållande till föräldrarna.40 Målet Sen mot rörde en flicka som var när hennes föräldrar ansökte om att hon skulle få återförenas med dem. fann att med hänsyn till flickans unga ålder samt att föräldrarna etablerat sig i (de bodde där med två barn, som fötts i landet och gick i skola där) var det bäst att familje- återföreningen skulle ske i . , som nekat barnet tillfälligt uppehållstillstånd, hade enligt domstolen inte lyckats att nå en rättvis balans mellan statens intresse av en reglerad invand- ring och föräldrarnas och barnets intresse av att återförenas.41 Målet Nunez mot rörde en kvinna som var mor till två barn som, för dom, var mellan . På grund av tidigare illegal vistelse hade myndigheterna i beslutat att utvisa kvinnan och påföra ett återreseförbud . konstaterade att utvisningen och det på- förda återreseförbudet innebar att barnen skulle vara separerade från 38Se bl.a. avgörande i målet Mugenzi mot (2014) § 43. Av av- görandet framgår också att omfattningen av en stats skyldigheter varierar beroende på den berörda personens särskilda situation och på allmänintresset. I denna bedömning ska beaktas i vilken utsträckning familjelivet hindras, vilken anknytning till konventionsstaten som familje- medlemmarna har och om det finns oöverstigliga hinder för familjeliv i hemlandet samt om det finns omständigheter som rör immigrationskontroll eller överväganden med hänsyn till offent- liga intressen som talar mot familjeåterförening. (Se §§ 44 och 45.) 39Europadomstolens avgörande i målet I.A.A. mot (2016) § 40, 41 och 46. Se även El Ghatet mot (2016) §§ 43–47. 40Europadomstolens avgörande i målet Mugenzi mot (2014) § 45 samt Europa- domstolens avgörande i målet Tuquabo-Tekle m.fl. mot (2005) § 44. 41Europadomstolens avgörande i målet Sen mot (2001). Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … modern , vilket domstolen menade utgjorde en i förhållande till barnens ålder väldigt . Domstolen ansåg bl.a. med hän- visning till artikel 3 i att de norska myndigheterna inte i tillräckligt hög grad hade beaktat barnets bästa vid bedömningen. Utvisningen tillsammans med återreseförbudet stred mot artikel 8 i Europakonventionen.42 Rätten till respekt för privat- och familjelivet beskrivs närmre under kapitlen om artiklarna 9 och 16. kan ske såväl i som i utlandet. Om det är möjligt för en familj att återförenas i styrs främst av bestäm- melserna om uppehållstillstånd i utlänningslagen. Nedan redogörs för huvuddragen i dessa bestämmelser; redogörelsen är inte uttömmande. kan också ske utanför . Möjligheterna till det beror bl.a. på det aktuella landets lagar, men även svenska be- stämmelser om t.ex. resebidrag kan bli relevanta, i den mån det finns ekonomiska hinder för en familj att återförenas i utlandet. Dessa bestämmelser redogörs för i slutet av avsnittet. Uppehållstillstånd på grund av anknytning I utlänningslagen finns bestämmelser om uppehållstillstånd på grund av anknytning (se främst 5 kap. 3–3 e §§ utlänningslagen). Lagen (2016:752) om tillfälliga begränsningar av möjligheten att få uppe- hållstillstånd i (den tillfälliga lagen) begränsar några av möj- ligheterna att få uppehållstillstånd. Lagen gäller till (se 6 § den tillfälliga lagen). I detta avsnitt redogör vi inte för dessa begränsningar. De beskrivs i stället i ett eget avsnitt nedan. Regeringen beslutade att tillsätta en parlamentarisk kom- mitté med uppdrag att ta ställning till utformningen av den framtida svenska migrationspolitiken i syfte att fastställa en ordning som är långsiktigt hållbar. Utgångspunkten för uppdraget har varit att migra- tionspolitiken ska vara human, rättssäker och effektiv. lämnade sitt betänkande En långsiktigt 42Europadomstolens avgörande i målet Nunez mot (2011). Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … hållbar migrationspolitik.43 I betänkandet lämnar Migrationskommit- tén förslag på förändringar i utlänningslagen. Kommittén föreslår bl.a. att ett uppehållstillstånd som skyddsbehövande som huvudregel ska vara tidsbegränsat vid det första beslutstillfället samt vissa för- ändringar i bestämmelserna om anhöriginvandring. Förslagen bereds inom . Bestämmelser med grund i familjeåterföreningsdirektivet Uppehållstillstånd ska som huvudregel ges till make, sambo och ogifta barn till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehålls- tillstånd för bosättning i . Med make jämställs även registre- rad partner.44 Uppehållstillstånd ska också ges till ogifta barn till maken eller sambon till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i . Vidare ska uppe- hållstillstånd ges till en utlänning som är förälder till ett ogift barn, som är flykting eller annan skyddsbehövande, om barnet var ensam- kommande eller om barnet lämnats ensamt efter ankomsten. Ett ut- ländskt barn som är ogift och som har adopterats eller som avses bli adopterat av någon som för adoptionsbeslutet var och är bosatt i eller har beviljats uppehållstillstånd för bosätt- ning i ska också ges uppehållstillstånd, som huvudregel. Det gäller emellertid bara om adoptionsbeslutet meddelats av eller avses komma att meddelas av en svensk domstol eller om det annars gäller i enligt vissa lagar. Uppehållstillstånd ska, som huvudregel, också beviljas en förälder till ett ogift barn som är flykting eller annan skyddsbehövande, om utlänningen befinner sig i och beslutet om hans eller hennes asylansökan fattas i samband med beslutet om barnets asylansökan. Motsvarande gäller för en annan vuxen person som får anses ha trätt i föräldrarnas ställe. I vissa fall krävs det med- givande också av den förälder till vilken anknytning inte åberopas, om den föräldern har del i vårdnaden av barnet. (Se 5 kap. 3 och 17 §§ utlänningslagen.) Uppehållstillstånd får vägras i vissa fall, t.ex. om utlänningen ut- gör ett hot mot allmän ordning och säkerhet eller att utlänningen medvetet har lämnat oriktiga uppgifter som är av betydelse för att få 2005/06:72 s. 85. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … Uppehållstillstånd får även vägras om någon av makarna eller samborna är . Vid bedömningen av om uppe- hållstillstånd bör vägras ska hänsyn tas till utlänningens övriga levnads- omständigheter och familjeförhållanden. (Se 5 kap. 17 a och 17 b §§ utlänningslagen.) Av förarbetena till bestämmelserna framgår att in- förandet av en uttrycklig rätt att få uppehållstillstånd för familjeåter- förening innebär att de situationer där uppehållstillstånd får vägras, trots att det rör sig om medlemmar i kärnfamiljen, måste anges sär- skilt i lagen.45 Av den praxis som finns från Migrationsöverdomstolen kan ut- läsas att bestämmelsen om vägran av uppehållstillstånd på grund av att utlänningen utgör ett hot mot allmän ordning och säkerhet har tillämpats restriktivt. Det fordras enligt domstolen att utlänningen utgör ett allvarligt och reellt hot mot ett grundläggande samhälls- intresse för att uppehållstillstånd inte ska meddelas.46 I rättsfallet MIG 2017:11 ansåg dock Migrationsöverdomstolen att det saknades förutsättningar att bevilja en asylsökande far uppehållstillstånd på grund av anknytning till sin son, som beviljats uppehållstillstånd i . Fadern hade gjort sig skyldig till brott mot mänskligheten. Migrationsöverdomstolen ansåg att faderns handlingar utgjorde ett sådant hot mot allmän ordning och säkerhet i att uppehålls- tillstånd inte kunde beviljas på grund av anknytning. I målet gjordes en prövning av barnets bästa i enlighet med 1 kap. 10 § utlänningslagen. Migrationsöverdomstolen ansåg emellertid att det fanns grund för att bevilja fadern ett tidsbegränsat uppehållstillstånd på grund av verk- ställighetshinder, med stöd av 5 kap. 11 § utlänningslagen. Andra bestämmelser om uppehållstillstånd I utlänningslagen finns ytterligare bestämmelser om uppehållstillstånd på grund av anknytning. Dessa bestämmelser har inte sin grund i familjeåterföreningsdirektivet och innebär, till skillnad från bestäm- melserna i 5 kap. 3 § utlänningslagen, inte en rätt, utan en möjlighet att beviljas uppehållstillstånd. Uppehållstillstånd kan t.ex. ges till en utlänning som är nära anhörig till någon som är bosatt eller som har beviljats uppehållstillstånd för bosättning i , om de har ingått 2005/06:72 s. 36 och 42. 46Jämför MIG 2007:10, 2007:49, 2008:46 och 2009:21. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … i samma hushåll och det finns ett särskilt beroendeförhållande mellan dem som fanns redan i hemlandet. Vidare kan en utlänning som är förälder till och vårdnadshavare för samt sammanbor med ett barn som är bosatt i beviljas uppehållstillstånd. En utlänning som ska utöva umgänge av inte begränsad omfattning med ett barn som är bosatt i kan också beviljas uppehållstillstånd. Även i vissa andra fall får uppehållstillstånd beviljas. (Se 5 kap. 3 a § utlännings- lagen.) Även på andra ställen i lagstiftningen finns det bestämmelser om uppehållstillstånd, t.ex. till den som har ett EU-blåkort eller ett ICT- tillstånd. (Se bl.a. 5 kap. 18 a §, 6 a kap. 10–14 §§ samt 6 b kap. 14, 15, 18 och 19 §§ utlänningslagen. Se även 4 kap. 4 a § utlänningsförord- ningen, 2006:97, och 5 § förordningen, 2019:111, om ett tillfälligt undantag från kraven på uppehålls- och arbetstillstånd för vissa brittiska medborgare och deras familjemedlemmar.) Bestämmelser om uppehållsrätt för EES-medborgare och deras familjemedlemmar finns i 3 a kap. utlänningslagen. Som huvudregel gäller att uppehållstillstånd på grund av anknytning får beviljas endast om den person som utlänningen åberopar anknyt- ning till kan försörja sig och har en bostad av tillräcklig storlek och standard för sig och utlänningen. Detta krav gäller t.ex. inte om an- knytningspersonen är ett barn. Det gäller inte heller om sökanden är ett barn och anknytningspersonen är barnets förälder. I sådant fall gäller inte heller kravet för barnets andra förälder, om han eller hon söker uppehållstillstånd tillsammans med barnet. (Se 5 kap. 3 b–3 d §§ utlänningslagen.) infördes lagen (2016:752) om till- fälliga begränsningar av möjligheten att få uppehållstillstånd i (den tillfälliga lagen). Lagen trädde i kraft och gäller till och med den 19 juli 2021.47 2015/16:174 s. 1. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … Genom den tillfälliga lagen anpassades det svenska regelverket till- fälligt till vad lagstiftaren bedömde vara miniminivån enligt och internationella konventioner. Mer konkret innebär den tillfälliga lagen att vissa uppehållstillstånd som huvudregel ska vara tidsbegrän- sade samt att det gäller vissa begränsningar i möjligheten att beviljas uppehållstillstånd. Möjligheterna till anhöriginvandring för skydds- behövande som beviljats tidsbegränsade uppehållstillstånd är begränsade och försörjningskravet vid anhöriginvandring har skärpts. Inlednings- vis var möjligheterna till familjeåterförening för alternativt skydds- behövande som huvudregel begränsade till fall där ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. I samband med förlängningen av lagens giltighet fick alternativt skyddsbehövande rätt till familjeåterförening under samma förutsättningar som flyktingar. Regeringen bedömde att en återin- förd familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande var huma- nitärt önskvärd och skulle underlätta integrationen. Det skulle också minska risken för konflikt med i individuella fall.48 I den tillfälliga lagen finns en s.k. ventil, som möjliggör att uppe- hållstillstånd på grund av anknytning kan beviljas när ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventions- åtagande (13 § den tillfälliga lagen). Bestämmelsen innebär att en in- dividuell prövning av rätten till familjeåterförening ska göras i varje enskilt fall. Migrationsöverdomstolen har i avgörandet MIG 2018:20 prövat frågan om ett beslut att neka familjeåterförening skulle strida mot ett svenskt konventionsåtagande. Målet gällde ansökan om uppe- hållstillstånd för föräldrar och syskon till en åttaårig pojke, som beviljats ett tidsbegränsat uppehållstillstånd som alternativt skydds- behövande. Vid det tillfället gällde de tidigare begränsningarna av möj- ligheterna till familjeåterförening för alternativt skyddsbehövande. Migrationsöverdomstolen beviljade ändå familjemedlemmarna uppe- hållstillstånd, eftersom ett avslag enligt domstolen skulle strida mot svenska konventionsåtaganden. Domstolen påpekade att Europakon- ventionen och var av särskild betydelse i målet. En- ligt rättsfallet måste särskild vikt fästas vid att principen om barnets bästa ska ges företräde vid prövningen av om en inskränkning av rätten till respekt för familjeliv enligt artikel 8 i är proportionerlig. I domen hänvisar Migrationsöverdomstolen till 2018/19:128 s. 42. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … ett fall från där en familjeseparering be- dömdes vara för barn i unga åldrar att vara ifrån sina för- äldrar.49 Ventilen i den tillfälliga lagen möjliggör, enligt förarbetena, att uppe- hållstillstånd kan beviljas t.ex. i sådana undantagsfall där det enligt kan finnas en rätt till familjeåterförening med andra än kärnfamiljen. Ventilen kan också tillämpas i de undantags- fall då en anknytningsperson har beviljats ett tidsbegränsat uppehålls- tillstånd enligt den tillfälliga lagen på annan grund än skyddsbehov, t.ex. på grund av verkställighetshinder eller på grund av synnerligen eller särskilt ömmande omständigheter, om uppehållstillstånd på grund av anknytning inte kan ges på någon annan grund och ett beslut att neka uppehållstillstånd skulle strida mot ett svenskt konventions- åtagande.50 får besluta om bidrag av allmänna medel till flykt- ingar för kostnader för resa till för vissa anhöriga till en flyk- ting, enligt förordningen (1984:936) om bidrag till flyktingar för kostnader för anhörigas resor till . kan naturligtvis också ske i en utlännings ur- sprungsland eller i något annat land än . I kapitlet om artikel 22 redogör vi för bestämmelser om åtgärder för att spåra familjemed- lemmar till ett flyktingbarn i syfte att en återförening ska kunna ske. Det finns också möjlighet för vissa utlänningar med uppehållstill- stånd att få bidrag för att lämna och bosätta sig i ett annat land. Bidrag får även ges till make, maka eller barn till den som har rätt till bidrag. (Se förordningen, 1984:890, om bidrag till utlänningars resor från för bosättning i annat land.) Prövningen av ansökningar om uppehållstillstånd m.m. I är den myndighet som prövar ansökningar från personer som vill bosätta sig i , söka skydd undan för- följelse eller ha svenskt medborgarskap. 49Europadomstolens avgörande i målet Nunez mot (2011). Läs mer om avgörandet ovan. 2018/19:128 s. 44. 2015/16:174 s. 41. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … om vilka som har rätt att komma till , vilka som får stanna här och vilka som måste lämna landet. Ansökningar om visering prövas däremot normalt av ambassaderna och generalkonsulaten. är förvaltningsmyndighet för frågor som rör bl.a. uppehållstillstånd, uppehållsrätt, visering, medborgarskap och åter- vandring. Myndigheten ska bidra till att säkerställa en långsiktigt håll- bar migrationspolitik som värnar asylrätten och som inom ramen för den reglerade invandringen underlättar bl.a. rörlighet över gränser. Myndigheten ska ha ett förutsebart och enhetligt beslutsfattande med hög rättslig kvalitet och verka för att den sammantagna vistelse- tiden i mottagandet blir så kort som möjligt samt verka för att hand- läggningstiderna för ansökningar om bl.a. uppehållstillstånd blir så korta som möjligt utifrån ärendets beskaffenhet. ska också vara tillgängligt och ge god service som möter de sökandes och andra intressenters behov. Inför beslut eller andra åtgärder som kan röra barn ska analysera konsekvenserna för barn. (Se förordningen, 2019:502, med instruktion för .) ska efterforska familjemedlemmar till ett barn som kommit till utan sina föräldrar eller annan ställföreträ- dare. Även när en socialnämnd efterforskar familjemedlemmar till ensamkommande barn, som har beviljats uppehållstillstånd, är en av uppgifter att bistå nämnden i detta arbete. (Se 2 d § förordningen, 1994:361, om mottagande av asylsökande och 8 kap. 10 e § utlänningsförordningen.) Läs mer om ensamkommande barn i kapitlet om artikel 20 och om efterforskningen av familjemedlem- mar i kapitlet om artikel 22. handläggning av ärenden styrs bl.a. av 1, 5 och 13 kap. utlänningslagen samt av förvaltningslagen (2017:900). Ett utlänningsärende som prövas av ska handläggas så enkelt, snabbt och kostnadseffektivt som möjligt utan att rättssäker- heten eftersätts (se 9 § förvaltningslagen). En utlänning som vill ha uppehållstillstånd i ska enligt huvudregeln ha ansökt om och beviljats ett sådant tillstånd före in- resan i landet. En ansökan om uppehållstillstånd får normalt inte bi- fallas efter inresan. Från denna huvudregel finns det ett antal undantag, bl.a. gäller den inte om det finns synnerliga skäl. För vissa utlänningar med stark anknytning till en person som är bosatt i ska en skälighetsbedömning göras i de fall utlänningen inte lämnat in sin ansökan före inresan. Vid skälighetsbedömningen ska konsekven- Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … serna för ett barn av att skiljas från sina föräldrar särskilt beaktas, om det står klart att uppehållstillstånd skulle ha beviljats om prövningen gjorts före inresan i . (Se 5 kap. 18 § utlänningslagen.) I fall som rör ett barn i utlänningsärenden ska särskilt beaktas vad hänsynen till barnets hälsa och utveckling samt barnets bästa i övrigt kräver (1 kap. 10 § utlänningslagen). Av författningskommentaren till bestämmelsen framgår att paragrafen har utformats med artikel 3 i som förebild.51 När frågor om tillstånd enligt utlänningslagen ska bedömas och ett barn berörs av ett beslut i ären- det ska barnet höras, om det inte är olämpligt. Hänsyn ska tas till det barnet har sagt, utifrån barnets ålder och mognad (1 kap. 11 § ut- länningslagen). Av förarbetena till utlänningslagen framgår att bestäm- melserna syftar till att tillgodose de särskilda krav som finns på pro- cessen när den rör barn.52 Läs mer om barnets bästa och ett barns rätt att komma till tals i kapitlen om artiklarna 3 och 12 samt i delen om hur svenska bestämmelser om barnets bästa och rätt att komma till tals tolkas och tillämpas i praktiken. Ett beslut i en fråga om uppehållstillstånd ska vara skriftligt och innehålla de skäl som ligger till grund för beslutet (13 kap. 10 § ut- länningslagen). Ett avslag på en ansökan om uppehållstillstånd får överklagas till en migrationsdomstol (14 kap. 3 § utlänningslagen). För att en person ska kunna beviljas uppehållstillstånd på grund av anknytning krävs det som huvudregel att sökanden har klarlagt sin identitet och har ett giltigt pass. Först om och när det har konsta- terats att dessa krav är uppfyllda blir det fråga om en materiell pröv- ning av grunderna för anknytningen.53 I utlänningslagen finns inga uttryckliga bestämmelser i fråga om beviskrav rörande en sökandes identitet vid prövning av en ansökan om uppehållstillstånd grundad på anknytning. Uttalanden i denna fråga återfinns dock i lagstiftningsarbetet kring genomförandet av familjeåterföreningsdirektivet. berörde i sitt del- 1996/97:25 s. 284. 2004/05:170 s. 131. 53Migrationsöverdomstolens avgörande MIG 2011:11. Se även rättsfallen MIG 2009:3 och 2016:1. Läs mer om pass- och identitetskrav nedan. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … betänkande Vår anhöriginvandring det förslag till familjeåterföre- ningsdirektiv som då förelåg och uttalade sig även i frågan om infö- rande av DNA-analys i anknytningsärenden.54 Kommittén anförde bl.a. följande. För att en ansökan om familjeåterförening ska beviljas krävs bl.a. att sökandens identitet är fastställd och att det påstådda släktskapsförhållandet mellan sökanden och anknytningspersonen i är styrkt.55 I den efterföljande propositionen uttalade regeringen bl.a. följande. är en viktig och principiell rätt i såväl svensk som i viss utsträckning internationell rätt. En grundprincip inom den svenska utlänningsrätten är att hålla samman familjen, vilket främst kommer till uttryck i bestämmelserna om uppehållstillstånd på grund av familjeanknytning. En förutsättning för att denna princip ska kunna upprätthållas och för att en ansökan om uppehållstillstånd för familje- återförening ska kunna beviljas är bl.a. att sökandens identitet är fast- ställd. Ytterligare ett villkor är att det finns underlag som ger stöd åt ett påstående om släktskap mellan sökanden och anknytningsper- sonen i . Detta kan ske genom företeende av olika handlingar som födelseattester, personbevis och id-handlingar. Det kan emeller- tid på grund av förhållandena i sökandens hemland ibland vara omöj- ligt att skaffa fram sådana dokument, t.ex. på grund av bristfällig folkbokföring. Det kan också finnas anledning att ifrågasätta tillförlit- ligheten i de dokument som finns tillgängliga.56 ska i vissa fall ge den sökande och den person till vilken anknytning åberopas tillfälle att få en DNA-analys utförd när det gäller det biologiska släktskap som åberopas i ansökan (13 kap. 15 § utlänningslagen). Ett grundläggande rekvisit för att en utlänning ska få resa in i eller vistas i är att utlänningen har ett pass (2 kap. 1 § utlännings- lagen). Om inte detta rekvisit är uppfyllt kan inte heller ett uppehålls- tillstånd beviljas, såvida inte utlänningen är undantagen från kravet att inneha pass. Passkravet har övergripande syften såsom att säker- 54SOU 2002:13 s. 100. 55SOU 2002:13 s. 211. 2005/06:72 s. 68 och 69. Artikel 10 – familjeåterförening och kontakt med föräldrar … ställa den generella utlänningskontrollen och för att säkerställa iden- titeten på de utlänningar som reser in och vistas i Sverige.57 Migra- tionsöverdomstolen har bl.a. i avgörandet MIG 2007:30 betonat att ett tidsbegränsat uppehållstillstånd i inte kan beviljas den som inte har ett giltigt pass och att passet ska vara giltigt under hela den tid som tillståndet gäller.