sou · H8B340 · 2020-06-24 00:00:00 — som regeringen bestämmer ansvarar för förstudiens genomförande. 7 § beslutar om deltagande i förstudien. 8 § En statlig förvaltningsmyndighet under regeringen eller en dom- stol som har fått tillstånd att delta i förstudien ska: –se till att anställda och uppdragstagare vid myndigheten deltar i de utbildningstillfällen som anvisar, –lämna de uppgifter som efterfrågar, och –delta i uppföljning och utvärdering av förstudien. 9 § De statliga förvaltningsmyndigheterna under regeringen och domstolarna ska se till att anställda och uppdragstagare deltar i grundutbildningen senast som be- stämmer. Om det finns särskilda skäl får den anställde eller upp- dragstagaren delta i utbildningen . Skyldigheten i första stycket gäller inte i fråga om anställda och uppdragstagare som har deltagit i förstudien. 10 § får medge undantag från skyldigheten att delta i grundutbildningen om det är motiverat med hänsyn till den en- skildes arbetsuppgifter eller personliga förhållanden. Regeringen får medge undantag från skyldigheten att delta i grund- utbildningen även i andra fall än som avses i första stycket. Ett råd för utbildning inom statsförvaltningen 11 § Det ska finnas ett råd för utbildning inom statsförvaltningen vid Statskontoret som har till uppgift att besluta om utbildningens innehåll. Rådet utser inom sig en ordförande. Ytterligare bestämmelser om rådet finns i 5 a–e §§ förordningen (2007:827) med instruktion för Statskontoret. 12 § Statskontoret får meddela föreskrifter om innehållet i grund- utbildningen inom statsförvaltningen. Statskontoret ska besluta om geografiska områden för fysiska möten som enligt 13 § första stycket ska hållas som en del av utbild- som regeringen bestämmer ansvarar för övriga frågor om tillhandahållande av grundutbildningen. 13 § Utbildningen ska genomföras både på elektronisk väg och genom fysiska möten. ansvarar för de tekniska lösningar som behövs för den del av utbildningen som ska genomföras på elektronisk väg. 14 § Deltagarna vid de fysiska mötena ska fördelas på ett sådant sätt att det säkerställer att deltagare från olika myndigheter möts. Platser för mötena ska väljas med hänsyn till de statliga förvalt- ningsmyndigheternas och domstolarnas arbetsställen. 15 § De fysiska mötena ska anordnas och ledas av handledare som är eller har varit anställda eller uppdragstagare vid en statlig förvalt- ningsmyndighet eller en domstol. Handledarna ska utses av efter förslag från de stat- liga förvaltningsmyndigheter eller domstolar som ingår i det geo- grafiska område där mötet ska anordnas. får utse en handledare även om ett förslag inte lämnas. Handledarna ska ha genomgått en utbildning som anordnas av . 16 § Bestämmelserna om kursbevis i 6 kap. 20 § och 12 kap. 2 § 7 högskoleförordningen (1993:100) ska tillämpas även i fråga om den som har deltagit i grundutbildningen inom statsförvaltningen. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen upphör att gälla vid utgången av 2027. 1.4Förslag till förordning (202X:000) om en gemensam utbildning inom statsförvaltningen Härmed föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser som kompletterar lagen (202X:000) om en gemensam utbildning inom statsförvalt- ningen. 2 § Statskontoret får meddela föreskrifter om innehållet i grund- utbildningen inom statsförvaltningen. Statskontoret ska besluta om geografiska områden för fysiska möten som enligt 3 § första stycket ska hållas som en del av grund- utbildningen. som regeringen bestämmer ansvarar för övriga frågor om tillhandahållande av grundutbildningen. 3 § Grundutbildningen ska genomföras både på elektronisk väg och genom fysiska möten. ansvarar för de tekniska lösningar som behövs för den del av utbildningen som ska genomföras på elektronisk väg. 4 § Deltagarna vid de fysiska mötena ska fördelas på ett sådant sätt att det säkerställer att deltagare från olika myndigheter möts. Platser för mötena ska väljas med hänsyn till de statliga förvaltningsmyndig- heternas och domstolarnas arbetsställen. 5 § De fysiska mötena ska anordnas och ledas av handledare som är eller har varit anställda eller uppdragstagare vid en statlig förvalt- ningsmyndighet eller en domstol. Handledarna ska utses av efter förslag från de stat- liga förvaltningsmyndigheter eller domstolar som ingår i det geogra- fiska område där mötet ska anordnas. får utse en hand- ledare även om ett förslag inte lämnas. Handledarna ska ha genomgått en utbildning som anordnas av . 6 § En person som är anställd, uppdragstagare eller som fullgör praktik vid en statlig förvaltningsmyndighet eller en domstol omfattas inte av skyldigheten att delta i grundutbildningen inom statsförvaltningen. 7 § får medge undantag från skyldigheten att delta i grundutbildningen om det är motiverat med hänsyn till den en- skildes arbetsuppgifter eller personliga förhållanden. 8 § Bestämmelserna om kursbevis i 6 kap. 20 § och 12 kap. 2 § 7 högskoleförordningen (1993:100) ska tillämpas även i fråga om den som har deltagit i grundutbildningen inom statsförvaltningen. 9 § De statliga förvaltningsmyndigheterna och domstolarna ska till- handahålla fortbildning. Statskontoret får meddela föreskrifter om fortbildningens inne- håll. Ett råd för utbildning inom statsförvaltningen 10 § Bestämmelser om ett råd för utbildning inom statsförvalt- ningen finns i 5 a–e §§ förordningen (2007:827) med instruktion för Statskontoret. Denna förordning träder i kraft . 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:827) med instruktion för Statskontoret Härigenom föreskrivs att det i förordningen (2007:827) med instruktion för Statskontoret ska införas sex nya paragrafer, 1 d och 5 a–e §§, och närmast före 5 a § en ny rubrik av följande lydelse. Myndigheten ska ansvara för föreskrifter om innehållet i den statsförvaltningen och beslut om geografiska områden för de fysiska möten som ska hållas som en del av Inom myndigheten finns ett sär- skilt beslutsorgan, Rådet för utbild- ning inom statsförvaltningen. –föreskrifter om innehållet i den gemensamma utbildningen inom statsförvaltningen, och –geografiska områden för de fysiska möten som ska hållas som en del av grundutbildningen inom statsförvaltningen. Rådet för utbildning inom stats- förvaltningen består av åtta leda- möter. Fyra av ledamöterna väljs Övriga ledamöter utses av regeringen. Ledamöterna väljs eller utses för en bestämd tid. Rådet är beslutsfört när ordför- anden och minst fem av de andra ledamöterna är närvarande. Rådet för utbildning inom stats- förvaltningen ansvarar för sina be- slut. Rådet ansvarar för sin verksam- het inför myndighetens ledning. Myndighetens ledning ansva- rar inför regeringen för att Rådet för utbildning inom statsförvalt- ningen tilldelas resurser för sin verk- samhet samt för att verksamheten bedrivs författningsenligt och effek- tivt och redovisas på ett tillförlit- ligt sätt. Myndighetschefen har rätt att delta vid sammanträden som Rådet för utbildning inom statsförvalt- ningen har. Vid behov kan rådet tillfälligt adjungera en eller flera experter med särskild sakkunskap. Myndighetschefen och adjungerade experter har rätt att yttra sig men deltar inte i besluten. Denna förordning träder i kraft . I en demokrati och rättsstat är ett högt institutionellt förtroende och en hög mellanmänsklig tillit av stor betydelse. En förutsättning för detta är att rättsstatens principer upprätthålls och att det inte före- kommer korruption. Särskilt viktigt är detta i tider när frågor om demokrati och rättsstat ifrågasätts och i vissa fall hotas. Då är det centralt att ha en opartisk tjänstemannakår som utövar sitt uppdrag utifrån grundläggande rättsprinciper och regelverk och utifrån en gemensam värdegrund. Frågan om en gemensam utbildning för statsanställda har varit aktuell . Den hänger nära samman med tanken om att statsanställda står i medborgarens tjänst och att deras roll i samhället är unik. Bakgrunden till Tillitsdelegationens uppdrag om att ta fram en gemensam, obligatorisk utbildning för statsanställda är ett tillkännagivande från . Efter att ha avvaktat det arbete som pågått med att stärka den statliga värdegrunden, bland annat genom den tidigare Värdegrundsdelegationen1, återkom till frågan i ett betänkande från i april 2018.2 tillkännagav för regeringen att en introduktionsutbild- ning för statsanställda bör införas. Utskottet framhöll särskilt att det är viktigt att statsanställda har goda kunskaper om den statliga värde- grunden och de grundläggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvaltningen. Det gäller till exempel bestämmelser om offentlighet och sekretess. 1Regeringen beslutade att inrätta en Värdegrundsdelegation för åren 2013–2016 med uppgift att verka för att respekten och förståelsen för den statliga värdegrunden upp - rätthålls på alla nivåer i statsförvaltningen, i enlighet med regeringens delmål att de stats - anställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och att rollen som statstjänsteman ska uppfyllas. Protokoll IV:10, vid regeringssamman- träde , dnr S2012/9080/, bilaga till regeringsbeslut IV:10. 2Konstitutionsutskottets betänkande 2017/18:KU37 Offentlig förvaltning, punkt 9. Regeringen beslutade att inrätta en delegation med uppdrag att inom ramen för befintliga regelverk vidareutveckla en tillitsfull styrning av och statlig verksamhet (dir. 2016:51). arbetade Tillitsdelegationen för att främja en mer tillitsbaserad styrning och ledning av kom- muner och regioner inom hälso- och sjukvård, skola och omsorg. Tillitsdelegationen avrapporterade denna del av uppdraget i fyra betänkanden, varav ett var en forskningsantologi.3 fick Tillitsdelegationen ett utvidgat uppdrag (dir. 2017:119) att stödja även statliga myndigheter med att utveckla en mer tillitsbaserad styr- ning och ledning. Det uppdraget avrapporterade delegationen i form av ett betänkande.4 utvidgades uppdraget ytterligare (dir. 2019:6). Dele- gationen fick då uppdraget att kartlägga och analysera de intro- duktionsutbildningar som de statliga myndigheterna ger sina anställda samt lämna förslag till hur och när en gemensam, obligatorisk intro- duktionsutbildning för statsanställda kan införas. Av kommitté- direktiven framgår kartläggningens närmare innehåll (bilaga 3). Av förslaget ska det framgå vilka huvudsakliga delmoment som utbild- ningen ska innehålla, formerna i stort för utbildningen och vilken av de befintliga statliga myndigheterna som ska svara för samordningen av utbildningen. En obligatorisk introduktionsutbildning för statligt anställda måste enligt direktiven vara anpassningsbar och flexibel utifrån olika faktorer som myndigheternas storlek, verksamhetens karaktär och de nyanställdas förkunskaper. Om delegationen lämnar alternativa förslag om vilken myndighet som ska ansvara för sam- ordningen av utbildningen, ska för- och nackdelar med de olika alter- nativen redovisas. Delegationen ska också lämna nödvändiga för- fattningsförslag. Förslaget får enligt direktiven inte medföra ökade kostnader för staten. 3SOU 2017:56 Jakten på den perfekta ersättningsmodellen – vad händer med medarbetarnas hand- lingsutrymme?, SOU 2018:38 Styra och leda med tillit – Forskning och praktik, SOU 2018:47 Med tillit växer handlingsutrymmet – tillitsbaserad styrning och ledning av välfärdssektorn och SOU 2018:48 En lärande tillsyn – Statlig granskning i vård, skola och omsorg. 4SOU 2019:43 Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning i staten. Tillitsdelegationen fick ett tilläggsdirektiv (dir. 2020:49) med förlängd tid för uppdraget (bilaga 4). Det ska i stället för , enligt de tidigare direktiven, redovisas . 2.1.1Regeringens syfte är att öka förtroendet för staten och dess anställda Enligt budgetpropositionen är förtroendet för staten och dess anställda av stor vikt för statsförvaltningens legitimitet. Det utvidgade uppdraget till Tillitsdelegationen att lämna förslag till en obligatorisk gemensam introduktionsutbildning för statsanställda är ett led i arbetet med att öka förtroendet.5 Regeringen anger också att genomförandet av tillitsreformen fortsätter utifrån en bredare målbild. Vid sidan av insatser för att utveckla regeringens tillitsbaserade styrning kommer åtgärder att vidtas för att stärka statstjänstemannarollen och de statsanställdas kunskap kring regelverk och rättsprinciper, som ett led i att öka medborgarnas tillit till förvaltningen. Det utvidgade uppdraget till Tillitsdelegationen att lämna förslag till hur och när en gemensam, obligatorisk introduktionsutbildning för alla statsanställda kan in- föras är enligt regeringen ett led i detta arbete. 2.1.2Regeringens mål för statliga arbetsgivarfrågor Regeringens arbetsgivarpolitiska mål återfinns i budgetpropositionen.6 Målet är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik som säkerställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Detta mål är i sin tur nedbrutet på olika delmål. Ett av delmålen är att de anställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvalt- ningen och rollen som statsanställd. Regeringen har tagit initiativ för att nå detta delmål bland annat genom att ge Tillitsdelegationen i uppdrag att lämna ett förslag till en gemensam, obligatorisk intro- duktionsutbildning för statsanställda. 2019/20:1 Budgetpropositionen , utg.omr. 2.2Vår tolkning av uppdraget Tillitsdelegationens uppdrag består i huvudsak av följande delar: 1.Kartläggning och analys av statliga introduktionsutbildningar, 2.förslag om en gemensam, obligatorisk introduktionsutbildning för statsanställda samt hur och när den kan införas, 3.analys av förslagets konsekvenser för bland annat myndigheterna, kostnaderna för genomförandet och dess finansiering, och För att kunna utforma en så träffsäker och relevant utbildning som möjligt bedömer vi att vi också behöver analysera det närmare be- hovet av en sådan utbildning på ytterligare sätt än genom kartlägg- ningen av introduktionsutbildningarna. Det har varit en tydlig signal från de olika aktörer som Tillitsdelegationen har talat med, inte minst från de forskare som vi har haft kontakt med. 2.2.1Så här har vi arbetat Tillitsdelegationen har använt både kvantitativ och kvalitativ metod för att få både bred och djup kunskap om hur myndigheterna arbetar med sina introduktionsutbildningar , vilka närmare behov de har av en gemensam utbildning och hur innehållet och formen bör se ut för att möta behoven. Vi har genomfört följande aktiviteter. Två enkätundersökningar till samtliga statliga myndigheter I samband med det tidigare uppdraget om att stödja statliga myndig- heter med att utveckla tillitsbaserad styrning och ledning (dir. 2017:119) genomförde Tillitsdelegationen en enkätundersökning via webb riktad till samtliga statliga myndigheter. I enkäten ingick bland annat en fråga om det fanns någon introduktionsutbildning för nyanställda vid myndigheten. Myndigheterna fick också möjlighet att lämna svar i fritext i anslutning till frågan. I enkätundersökningen utgick Tillits- delegationen från Statskontorets register över statliga myndigheter . Totalt bedömde vi att 306 statliga myndigheter var relevanta att undersöka, inklusive fyra myndigheter under . Myndig- heterna fick möjlighet att svara på enkäten – . Det var 201 myndigheter som svarade, vilket gav en svarsfrekvens på 66 procent.7 Enligt en överenskommelse med Tillitsdelegationen genomförde Statskontoret en kartläggning och analys av de introduktionsutbildningar som statliga myndigheter tillhandahåller sina anställda. Statskontoret genomförde i samband med det en enkät- undersökning riktad till samtliga statliga myndigheter. Enkäten innehöll 34 övergripande frågor om myndighetens introduktions- utbildning och den del av utbildningen som avser grundläggande rättsprinciper och regelverk i statsförvaltningen samt rollen som statsanställd. Målgruppen för undersökningen var statliga myndig- heter som har eget personalansvar. bistod Stats- kontoret med en sammanställning över de statliga myndigheter som var obligatoriska medlemmar i . Under- sökningen omfattade även de fyra myndigheter under som har eget personalansvar. skickades ut till totalt 220 myn- digheter –. Det var 193 myndigheter som besvarade den, vilket gav en svarsfrekvens på 88 procent.8 Nätverk med 24 myndigheter Tillitsdelegationen ska enligt utredningsdirektiven föra en dialog med ett urval av myndigheterna för att ta tillvara deras erfarenheter av att introducera anställda. Delegationen har anordnat ett nätverk med företrädare för 24 myndigheter som har träffats vid två till- fällen. I nätverket deltog företrädare för myndigheterna som arbetar på en strategisk nivå i myndigheterna. Varje myndighet fick utse två personer, en som var väl insatt i myndighetens arbete med utbild- ningsfrågor och en som representerade sakverksamheten. Totalt deltog 55 personer i arbetet. Syftet med nätverket var att skapa ett forum för dialog om de statliga myndigheternas behov av utbildning, få kunskap om nuvarande utbildningar och få idéer om hur en fram- 7För en mer utförlig beskrivning av enkäten, se bilaga 5 i SOU 2019:43 Med tillit följer bättre resultat – tillitsbaserad styrning och ledning i staten. 8För en mer utförlig beskrivning av denna enkät, se Statskontoret (2019). En kartläggning och analys. tida gemensam utbildning bör se ut, både till innehåll och form. Vid mötena diskuterade företrädarna ett utkast till förslag till en gemen- sam utbildning. I bilaga 5 redovisar vi de myndigheter som deltog. Urvalet syftade till att spegla myndigheter med olika verksamhet och storlek. Fallstudie med fem myndigheter Tillitsdelegationen har genomfört en fallstudie med fem av myn- digheterna som ingick i myndighetsnätverket. Det var Datainspek- tionen, , , och Skatte- verket. De fem myndigheterna var utvalda för att representera olika verksamheter och perspektiv inom staten. Syftet med fallstudien var att få fördjupad kunskap om utbildningar utifrån medarbetarnas och chefernas perspektiv. I fallstudien behandlades likartade frågeställ- ningar som i myndighetsnätverket, men med medarbetare och chefer som arbetar på en mer operativ nivå i myndigheterna. I mötena fick de beskriva nuvarande utbildningar och vad som behöver förändras i en gemensam utbildning för att stärka deras roll som statsanställda. De bidrog också med förslag till hur den gemensamma utbildningens innehåll och form borde se ut. Grupperna förde gemensamma diskussioner och tog fram utkast till förslag. Totalt träffade Tillits- delegationen 65 medarbetare och chefer från de olika myndigheterna i fallstudien. Merparten av dessa träffade vi vid två separata tillfällen. Möten med myndigheter och utbildningsanordnare samt dokumentstudier Utöver mötena i nätverket och fallstudien har Tillitsdelegationen genomfört cirka 30 intervjuer med företrädare för myndigheter som har stor erfarenhet av att anordna både interna och externa utbild- ningar. Bland de intervjuade fanns också utbildningsanordnare med inriktning på forskning och utbildning om den statliga förvalt- ningen. Vi har bland annat haft kontakt med företrädare för vid , vid , forskningscentrumet Score och Handels- högskolan i . Vi har också träffat företrädare för , som har regeringens uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsinsatser om mänskliga rättigheter för statligt anställda. Vi har även intervjuat företrädare för några stora, privata företag och ett statligt bolag som har stor erfarenhet av att anordna interna utbildningar för sin personal. Med dessa personer har vi framför allt talat om formerna för en utbildning som ska nå många anställda med stor geografisk spridning. Delegationen har även tagit del av utredningar, utvärderingar och forskning om olika utbildningssatsningar. Kartläggning av myndigheternas utbildningsmaterial För att undersöka innehållet och formen för myndigheternas nu- varande introduktionsutbildningar har Tillitsdelegationen efterfrågat utbildningsmaterial från 100 myndigheter. Förutom myndigheterna i vårt nätverk slumpade vi ut ytterligare 76 myndigheter som fick ingå i kartläggningen. Det var totalt 73 myndigheter som inkom med material. Underlaget bestod av bildspel och scheman över myndig- heternas introduktionsutbildningar, checklistor och andra skriftliga framställningar om utbildningarna. Det övergripande syftet med den rättsliga analysen som Tillits- delegationen har genomfört är att identifiera potentiella rättsliga hinder och förutsättningar för att införa en gemensam, obligatorisk utbildning för statsanställda. Syftet är också att få en bild av hur en sådan utbildning lämpligen skulle kunna genomföras och klargöra vilka som ska genomgå utbildningen. Det innebär att vi har förtydligat innebörden av såväl begreppet statlig myndighet som begreppet anställd. Vi har också fört ett resonemang om huruvida utbildningen bör omfatta samtliga statsanställda och om det finns vissa som inte är statsanställda som ändå bör utbildas. Tillitsdelegationen anordnade ett forskningsseminarium där vi bjöd in elva forskare från olika discipliner. Syftet med seminariet var att diskutera utbildningens form och innehåll. Semi- nariet leddes av en av Tillitsdelegationens delegater. Forskarna representerade olika discipliner som pedagogik, informationssäker- het, nationalekonomi, förvaltningsrätt, ledarskap och organisering, statsvetenskap, företagsekonomi och teologisk etik. Några av forskarna inkom också med skriftliga synpunkter. Samråd med andra myndigheter och organisationer Enligt kommittédirektiven ska Tillitsdelegationen samråda med Arbets- givarverket, för europapolitiska studier (Sieps) och med universitet och högskolor. Delegationen deltog vid med cirka 100 personaldirektörer eller motsvarande funktioner vid myndigheterna. del- tog vi vid ett möte med två medlemsråd där 29 personaldirektörer eller motsvarande var närvarande. Medlems- rådens uppdrag är att vara rådgivande till vad gäller utveckling och samordning av gemensamma arbetsgivar- frågor. har också deltagit i Tillitsdelegationens partsgemensamma råd (se nedan). Tillitsdelegationen har även sam- talat med representanter för ledningsgrupp. Tillitsdelegationen har träffat representanter för Sieps och () för att hämta in synpunkter på de närmare behoven av en utbildning och för att diskutera utbildningens innehåll och form. I kommittédirektiven nämns att Statskontorets kunskaper och erfarenheter av att främja och samordna arbetet för en god förvalt- ningskultur i staten kan utgöra ett stöd till delegationen. Utöver det samarbete som delegationen och Statskontoret har haft om kartlägg- ningen av introduktionsutbildningar träffade vi repre- sentanter för Statskontorets verksamhet med god förvaltningskultur. Delegationen ska löpande informera (Finans- departementet) om uppdragets genomförande. Det har vi gjort genom regelbundna möten och kontakter med uppdragsgivaren och genom att tre experter från har ingått i Tillits- delegationens expertgrupp. Delegationen ska enligt direktiven hålla berörda centrala arbets- tagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att lämna synpunkter. I detta syfte har Tillitsdelegationen inrättat ett partsgemensamt råd med företrädare för följande organisationer: , , , Akavia (sammanslagning av före detta och ), Ledarna, (), , kommuner och regioner (SKR), universitetslärare och forsk- are (SULF) och ingenjörer. Vi har haft två möten med rådet där vi har inhämtat synpunkter på utbildningens form och innehåll. Tillitsdelegationen svarar självständigt för betänkandets innehåll Samtliga aktörer som Tillitsdelegationen har träffat har bidragit med värdefulla synpunkter på arbetet. Tillitsdelegationen svarar dock självständigt för det slutliga innehållet i betänkandet. 2.2.2Förväntade effekter på kort och på lång sikt Som en utgångspunkt för arbetet har vi gjort en analys av uppdragets verksamhetslogik utifrån regeringens syfte med utbildningen. Verk- samhetslogik är ett systematiskt sätt att beskriva verksamheters förutsättningar, genomförande och förväntade resultat.