sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — 10www.skolverket.se/getFile?file=6547 (Hämtad ). 11www.skolverket.se/getFile?file=7079 (Hämtad ). 12www.andrasprak.su.se/sfi-vuxenutbildning/aktuella-teman/distansundervisning-på-sfi-1.497705 (Hämtad ). Detta har hanterats genom att elever tar del av upp- gifter via post eller kommer till skolorna och hämtar och lämnar uppgifter. Nationellt centrum för svenska som andraspråk drar slutsatsen att likvärdigheten brister. Bland utmaningarna som lärare nämner finns sådant som elevernas bristande digitala kompetens, svårigheter att handleda och följa progression, att utveckla elevernas talade språk och att många elever saknar tillgång till digitala verktyg och internet- uppkoppling. I rapporten beskrivs också problem med den garante- rade undervisningstiden i sfi där elever erbjuds olika många timmar och ofta få timmar . Skolorna har svårt att upprätthålla kontakten med eleverna, tillgången till digitala lärverktyg brister med minskad aktivitet som följd och andelen avbrutna studier ökar. Det finns dock goda exempel på verksamheter där hela eller delar av undervisningen har fungerat relativt väl. Utredningens närvaro i sociala medier har gett ögonblicksbilder av hur lärare upplever undervisningen på distans i sfi. De beskriver särskilda utmaningar på studieväg 1 och specifikt på de inledande kurserna. Dessa elever har ingen eller kort studiebakgrund som de befinner sig i ett tidigt skede av sin språkutveckling. Därför har de stora behov av lärares stöd och konkret undervisning vilket har varit svårt att möta. Elever på studieväg 1 har i större utsträck- ning deltagit i undervisning i små grupper på plats i skolan och även hämtat fysiskt material där. Även kontakt via telefon verkar vanli- gare på studieväg 1 än på andra studievägar. Utredningen vill särskilt lyfta den skillnad som finns mellan vuxen- utbildningen och gymnasieskolan. När rekommendationen om distans- undervisning kom hade gymnasieskolan haft sina elever i minst en dryg termin medan många elever i sfi hade påbörjat sina studier. Det är sannolikt svårare att ha den kontakt som krävs för ett lärande när det inte finns en etablerad relation. Skolinspektionen har inte gjort någon särskild granskning av de vuxna elevernas situation under pandemin. Skolinspektionen har inte heller uppdraget att bedriva tillsyn på enhetsnivå, utan endast på huvud- mannanivå när det gäller komvux. Utredningen drar slutsatsen att sfi-eleverna har drabbats särskilt hårt av den i skrivande stund rådande pandemin och hanteringen av den. Ökad arbetsbelastning för lärare Utredningen erfar att lärares arbetsbelastning har varit större än van- ligt vilket bekräftas av den undersökning som fack- förbundet har gjort där anger en stor ökning i arbetsbelastning, viss ökning och oför- ändrad.13 9.5Rekommendationer om fjärrundervisning i sfi och sfi i kombination Utredningen har haft i uppdrag att se över distansundervisningen i sfi. Utredningen har även i uppdrag att rekommendera kommuner hur de kan arbeta. Det senare har utredningen valt att göra på området fjärrundervisning och redogör nedan för de möjligheter som studie- formen erbjuder. Fjärrundervisningen behöver inte regleras i komvux I andra skolformer är fjärrundervisning något som förekommer när särskilda omständigheter råder. Sådana omständigheter kan bland annat vara lågt elevantal i ett ämne eller att det saknas lärare med rätt behörighet. Det finns också krav på handledare på plats i lokalen när elevens lärare finns på en annan fysisk plats. Dessa omständigheter och krav är inte eftersträvansvärda i komvux och regleringen om flexibilitet och individanpassning är relevant. För att fjärrundervisningen ska hålla hög kvalitet behöver rektor göra bedömningar om hur den bäst utvecklas och organiseras på om- råden som exempelvis lärares kompetensutveckling, lämpliga elev- antal i grupper och behov av tillgång till handledning på plats. Detta bör vara en självklar del av det systematiska kvalitetsarbetet. 13Lärarnas riksförbund 2020. Coronapandemin och undervisningens genomförande. Huvudmännen kan åstadkomma ökad flexibilitet genom fjärrundervisning Mindre kommuner kan ha svårt att åstadkomma ett brett utbud som möter alla de behov av flexibilitet som kan finnas i sfi. Flexibiliteten kan öka på följande områden genom fjärrundervisning och samverkan mellan huvudmän: •Undervisning på arbetsplatser. •Elever boende i glesbygd. Utredningen har mött representanter för små kommuner som inte erbjuder kvällsundervisning på grund av ett litet elevunderlag. För dem skulle en samverkan med andra kommuner kring undervis- ning på kvällstid i form av fjärrundervisning kunna vara en lösning. Eleverna kan exempelvis ta del av undervisningen i hemmet eller på skolan. Sfi ska bedrivas kontinuerligt och av kommunerna anger i utredningens enkät att de be- driver sfi enligt ordinarie upplägg. erbjuder någon form av anpassat upplägg med handledning, flex eller distans. Utredningen menar att en samverkan mellan kommuner kring fjärrundervisning kan vara ett sätt att erbjuda undervisning på ett sätt som i stor utsträckning liknar den som bedrivs . Utredningen anser att många elever skulle gynnas av att kunna ta del av sfi-undervisning på arbetsplatser. Fjärrundervisning skulle kunna användas när det finns flera individer hos samma arbetsgivare som då kan studera under arbetstid eller i anslutning till den. Genom fjärrundervisningen kan elever på olika arbetsplatser undervisas av samma lärare och både elever eller lärare kan lägga tid på studier i stället för resor. För elever i glesbygd kan fjärr- och distansundervisning vara ett sätt att utan långa pendlingssträckor ta del av sfi. Huvudmännen kan åstadkomma ökad individanpassning genom fjärrundervisning Det finns många olika aspekter av individanpassning och utredningen ser att den kan öka på följande områden genom fjärrundervisning och samverkan mellan huvudmän: •Intensiv sfi för akademiker. •Förstärkning av studievägsanpassad sfi. •Tillgång till studier i högre omfattning än /vecka. •Delar i sfi såsom läs- och skrivundervisning. De uppföljningar av kombinationsutbildningar i sfi som finns att ta del av visar att eleverna upplever att motivationen ökar när stu- diernas innehåll präglas av fokus på yrke och arbete.14 finns det, beroende på utbildning, behov av att varje huvudman bedömer när elever kan påbörja kombinationsutbildningar. Genom att sam- verka kring det som kan kallas en yrkesinfärgning, det vill säga att delar av sfi-utbildningen har ett yrkesinriktat innehåll utan att eleven läser andra nationella kurser i komvux, kan fler elever tidigare under utbildningsresan ta del av ett individanpassat innehåll med yrkesfokus. Studiehandledning på modersmål, särskilt för elever som läser kom- binationsutbildning, lämpar sig väl för fjärrundervisning. Huvud- mannen kan erbjuda fler elever studiehandledning än vad man kan erbjuda med lärare på plats. Utredningens enkätundersökning visar att ett fåtal kommuner anser att de genom samverkan med andra huvudmän kan utöka an- talet kombinationsutbildningar. Därtill menar många huvudmän ut- redningen har träffat att samverkan kring dessa utbildningar hindras av stora geografiska avstånd. Sannolikt kan fjärrundervisning genom samverkan vara en strategi för huvudmännen. 14Se bl.a.Strategirådet 2019. Utvärdering av kombinationsutbildningar för utrikesfödda. 9.6Utgångspunkter för utredningens förslag Utredningen redogör ovan för en mångfacetterad problembild. Stärkt kvalitet och likvärdighet i arbetet med distansundervisning förutsät- ter att distansundervisningen är en del av huvudmannens systema- tiska kvalitetsarbete. Utredningens förslag och bedömningar medför en reglering av distansundervisningen som har bedrivits i komvux som en del av flexibiliteten och individanpassningen. Det finns ett behov av att anta en restriktiv hållning till distansundervis- ning i sfi. Den utveckling med en allt större andel elever som läser på distans i grundläggande och gymnasial komvux är inte eftersträvans- värd bland annat då resultaten generellt sett är något sämre och att komvux uppdrag är omfattande utöver kunskaper i ämne och kurs. Utredningen har under arbetet med betänkandet strävat efter att de olika delarna ska bilda en helhet med elevens kunskapsutveckling i fokus. Utveckling av en distansundervisning i sfi av god kvalitet rela- terar därmed till förslag och bedömningar som presenteras i andra delar av betänkandet. Lärcentrum kan spela en viktig roll Med lärcentrum avses i förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrumen15 platser där olika grupper av studerande erbjuds stöd i sitt lärande genom möte med lärare och annan personal samt ges möjlighet att möta andra studerande. Komvuxeleverna är en av mål- grupperna för lärcentrum. Huvudmän för vuxenutbild- ning kan söka statsbidraget och minst två kommuner ska ingå i en ansökan då bidraget kräver att kommuner samverkar. Bidraget kan användas till att starta lärcentrum men också till att utveckla befint- liga. Det söks allt mer medel för att bygga upp lärcentrum och stats- bidraget är översökt.16 Lärcentrum kan spela en viktig roll för elever som i någon form tar del av digitala studieformer. Eleverna kan få stöd av lärare och annan personal och därtill vara en plats där elever kan arbeta tillsam- mans med varandra. Då det förekommer att huvudmännen upphandlar hela eller delar av sfi är det viktigt att huvudmännen med elevernas bästa för ögonen 15Förordningen (2017:1303) om statsbidrag för lärcentrum. Redovisning av uppdrag om statsbidrag för lärcentrum 2019. planerar för samarbete mellan lärcentrum och de externa anordnarna. Såväl ansvars- som resursfrågor behöver hanteras. Lärcentrum ska vara en tillgång för eleverna oavsett om det finns en extern anordnare på orten eller på annan ort. Digitala studieformer kan inte anses spara pengar Utredningen menar att det kan råda en uppfattning om att det går att genomföra besparingar genom att fler elever läser på distans och att detta är problematiskt. Redan i DUKOM (SOU 1998:94) skriver utredaren att möjligheter till besparingar ofta är överdrivna.17 Utredningen menar att det finns en risk att de kommuner som ser en möjlighet till besparingar organiserar utbildningen på ett sätt som kompromissar med kvaliteten. De besparingar som kan göras kan primärt relateras till minskade lokalkostnader när elever läser på distans och eventuella samordningsvinster när huvudmän kan sam- verka kring utbud där elevunderlaget är bristande. Lärare kan i distans och i fjärrundervisning liksom i närundervis- ning endast hantera ett begränsat antal elever när undervisningen ska vara individanpassad. Eleverna kan även behöva olika former av stöd och handledning för att tillgodogöra sig undervisningen. Därtill menar många lärare att det krävs mer planering av lektionerna då det inte går att vara spontan på samma sätt som i närundervisning och att det är mer tidskrävande att utforma uppgifter för fjärrundervisning. Standardiserade kurser kan ha både nackdelar och fördelar Ett begrepp som förekommer i beskrivningar av distanskurser är standardiserade kurser. Standardiserade kurser kan beskrivas som kurser som tas fram av en eller flera lärare och därefter används av fler lärare än dessa. Undervisande lärare kan ha begränsade möjlig- heter att utveckla och ändra kurserna på egen hand. Problem med standardisering av kurser uppstår om de ekonomiska villkoren är sådana att lärare saknar tid till kursutveckling och att planera och genomföra individanpassad undervisning utifrån kurserna. Utred- ningen menar att det finns en grupp lärare i komvux som beskriver sig som rättningsmaskiner snarare än lärare som under- visar. Det finns också en risk att det kan uppstå ett resonemang om att centralt framtagna och standardiserade kurser per automatik ses som kvalitetssäkrade. Sannolikt kan det finnas fördelar med att lärare tillsammans ska- par en grundstruktur i sfi-kurserna i såväl närundervisning som olika former av digital undervisning. Det ger lärare möjlighet till kollegialt lärande med samtal om elevernas lärande och en grund att utgå ifrån när de arbetar vidare med en specifik grupp med elever. En annan möjlighet med samarbete kring framtagande av kurserna i någon form av standardiserat förfarande är att lärare och andra funktioner på skolorna kan lägga in moduler med kompletterande innehåll. Det kan exempelvis vara ett yrkesspecifikt innehåll, arbetsmarknadskun- skap, fler möjligheter till mängdträning och uppgifter från studie- och yrkesvägledare. Sfi-undervisningen ska vara individanpassad och utgå från såväl elevens bakgrund som mål. Detta talar för vikten av att lärare har möjlighet att anpassa och ändra innehållet i kurserna utan att invänta centrala processer. Likaså ska lärares profession och därmed kompe- tens att utforma den egna undervisningen respekteras och ses som både en självklarhet och en styrka. Lärares kompetens och förutsättningar Utredningen presenterar i betänkandet ett antal förslag och bedöm- ningar på området kompetens för vuxenutbildningens medarbetare och vill sammanfatta de delar i lärares kompetens och förutsättningar som forskaren samlar i boken nätbaserad utbildning.18 I boken konstateras att övergången till nätbaserad utbildning inte kan ses som trivial. Det fungerar inte att enbart byta form för lärandet utan det behövs omfattande utveck- lingsinsatser på flera områden. Utredningen menar att det utan stra- tegiska satsningar med stort fokus på kompetensutveckling finns risk att distansutbildning blir instruktioner till självstudier och distribu- tion av material snarare än kvalitativ distansundervisning. I boken beskrivs också vilka delar som behöver utvecklas för att åstadkomma distansutbildning av hög kvalitet: 18Hrastinski, S. red. Mer om nätbaserad utbildning. •Lämpliga pedagogiska metoder. •Lämpliga lärplattformar och kunskaper att utnyttja hela potentialen. Utöver kompetens behöver lärare dessutom förutsättningar att ut- veckla och utföra sitt arbete. Sannolikt behöver lärare extra tid i in- ledningen och utvecklingen av en undervisning av hög kvalitet. Ut- redningen erfar att en viktig faktor för lärares utveckling är i vilken utsträckning de undervisar på distans. I större organisationer kan lärare ha hela sin tjänst som distanslärare och därmed möjligheter att fokusera på arbete och utveckling i distansundervisning. Andra lärare har tjänster med både närundervisning och distansundervisning vilket kan vara en stor utmaning. Utredningen betonar att sfi även utan distansundervisning har en bristande kvalitet och likvärdighet. Sannolikt kan lärares ökade kompetens leda till att fler elever som behöver det kan ta del av distansundervisning. För att fatta rätt beslut om vilka elever som har förutsättningar att klara av distansstudier behövs en noggrann kartläggning av elever- nas kunskaper och kompetenser. Detta är ännu ett motiv för att stärka kartläggningen i sfi vilket utredningen gör genom förslaget om obligatorisk kartläggning. Genom en tidig kartläggning kan elev och lärare lägga upp en plan för hur elevens digitala kompetens och förmåga att arbeta självständigt kan utvecklas. Orienteringskurserna i komvux möter väl dessa behov och bör användas i en sådan omfatt- ning och på ett sätt som gynnar elevernas utveckling. Elever i behov av distansundervisning Distansundervisning är ett alternativ för elever som inte kan ta del av den garanterade undervisningstiden om på plats på skolan. Arbete kan vara en anledning och särskilt anställ- ningarnas omfattning, förläggning och rum kan vara sådana att närundervisning med någon form av kontinuitet inte är möjlig. I elevgruppen som arbetar är det vanligt med studier i en omfatt- ning som understiger de rättighetslagstiftade . Utredningen anser att det är ett stort problem att elever som läser i varierande omfattning går i samma grupper. Risken är att undervis- ningen utformas efter ett genomsnitt eller för de elever som läser . Skolinspektionen pekade på det förstnämnda i sin rapport i svenska för invandrare 2018.19 Figur 9.2 Enkätsvar – organisering av sfi-undervisning för elever som läser färre än /vecka Hur organiseras undervisningen för elever som läser färre timmar än de /vecka under en fyra- veckorsperiod som de enligt skollagen är garanterade? Ingår i reguljär sfi-grupp Särskild grupp för elever som Annat, ange vad: Källa: KLIVA:s kommunenkät . Särskilt utmanande är närundervisning för elever som har oregel- bundna arbetstider. För de elever arbetar och som själva önskar det, kan distansundervisning vara den bästa studieformen. Undervisningen kan då genomföras enligt en fastlagd plan och med kontinuitet. Även elever med olika former av ohälsa kan, särskilt , gynnas av distansundervisning. Undervisning i svenska för invandrare. Sömlösa övergångar mellan studieformer gynnar elevernas lärande Utredningen menar att huvudmannen ska planera sfi-utbildningen så att elever kan byta studieform utan att progressionen avstannar. Det gynnar exempelvis elever som går i och ur olika kortare anställ- ningar där perioder av distansundervisning kan öka möjligheterna till fortsatt progression och minska perioder med studieavbrott. Det förekommer att huvudmännen har olika organisation för när- undervisning och distansundervisning såsom närundervisning i egen- regi eller hos en eller ett par externa anordnare och distansundervis- ning hos en annan. Utredningen menar att det är ett upplägg som sannolikt inte är gynnsamt för eleverna genom att det exempelvis kan medföra onödiga lärarbyten, förlorad dokumentation och behov av ny introduktion. Det är också viktigt att möjligheterna till sömlösa övergångar inte primärt blir av administrativ karaktär utan att det finns en röd tråd i upplägg av undervisningen. 9.7Utredningens förslag om distansundervisning Utredningens förslag skapar tillsammans med rekommendationerna ovan en helhetslösning för hur huvudmännen kan öka kvaliteten i distansundervisning. Förslag och bedömningar i kapitlet gäller distans- undervisning. De tidigare beskrivningarna om hur huvudmännen kan arbeta gäller fjärrundervisning som inte regleras. Digitala studieformer former kan, när de används på rätt sätt, ut- göra ett viktigt underlag för att i högre utsträckning erbjuda en flexi- bel och individanpassad utbildning. 2020 har fler sfi-elever än någonsin deltagit i undervisning på di- stans. De slutsatser som kan dras av situationen relaterad till covid-19 stärker utredningen i uppfattningen att hållningen till distansunder- visning ska vara restriktiv. Vad gäller lärares kompetens är det rele- vant att de skolutvecklingsinsatser och den kompetensutveckling som tar fram anpassas till vuxenutbildningen och didak- tiska perspektiv på distansundervisning behöver ingå. Utredningen använder följande etablerade definitioner för de olika studieformerna: •Fjärrundervisning är interaktiv undervisning som bedrivs med in- formations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i rum men inte . •Distansundervisning är interaktiv undervisning som bedrivs med informations- och kommunikationsteknik där elever och lärare är åtskilda i både rum och tid. •Närundervisning är undervisning som sker i sedvanlig form, där elever och lärare inte är skilda åt vare sig i rum eller . Elever i komvux som särskild utbildning Utredningen har inte undersökt behovet av distansundervisning hos de elever som finns i komvux som särskild utbildning. Behovet kan antas vara mycket lågt. Skulle behov finnas bör incitamenten för en individanpassad utbildning av hög kvalitet vara goda, bland annat i form av god tillgång till olika former av stöd. Det bedöms med ut- gångspunkt i detta inte vara relevant att föreslå en reglering. Där- emot kan fjärrundervisning med stöd av handledare på plats förmod- ligen vara aktuellt för vissa elever som ett led i att ta del av ett breddat utbud. Utredningens förslag: Distansundervisning får användas under utbildning i svenska för invandrare inom vuxenutbild- ning efter önskemål från elev, om eleven av personliga skäl av- seende avstånd till skola, arbete eller hälsa har behov av sådan undervisning samt huvudmannen anser eleven har förutsättningar att tillgodogöra sig sådan undervisning. Personliga skäl för att bevilja sfi på distans Personliga skäl ska föreligga för att en elev i sfi ska ges möjlighet att ta del av distansundervisning. En elev i sfi ska i första hand ta del av närundervisning. Om en elevs personliga förhållanden är sådana att närundervisningen inte är möjlig eller är särdeles svår att få att fun- gera kan eleven ta del av distansundervisning. Personliga skäl kan exempelvis vara arbete på plats och tider som inte möjliggör delta- gande i närundervisning eller olika former av hälsoskäl. Det är rektor som fattar beslut. En elev som av personliga skäl kan anses vara aktuell för distans- undervisning ska beviljas sådan om denne bedöms ha förutsättningar att tillgodogöra sig undervisningen. För en likvärdig bedömning av rätten till distansundervisning bör rektor tillsammans med verksam- hetens medarbetare ta fram rutiner för bedömning och beslut. Sådant som kan vara aktuellt att bedöma är elevens litteracitet med stöd av den kartläggning med fokus på litteracitet som utredningen föreslår ska göras obligatorisk liksom materialet Bygga svenska som beskrivs i kapitlet om kompetens. Det är viktigt att man i verksamheten syste- matiskt utvecklar elevernas studieteknik och digitala kompetens för att de ska ha möjligheter att läsa på distans om den personliga livssituationen kräver det. Elever i komvux omfattas av regleringen gällande extra anpass- ningar oavsett om de tar del av närundervisning eller distansunder- visning. Om utgångspunkten är närundervisning i sfi kan det antas att de som läser på distans gör det för att deras livssituation kräver det. Det betyder att elever som behöver stöd i form av extra anpass- ningar ska ges det inom ramen för distansutbildningen. En elevs be- hov av extra anpassningar ska därmed inte anses vara skäl för att inte kunna tillgodogöra sig utbildningen. Regelbunden direktkontakt gynnar distanselevers progression Genom regleringen av distansundervisning i sfi kommer 22 kap. 11 § skollagen att omfatta sfi. Där föreskrivs att distansläraren ska ha regelbunden direktkontakt med eleven. Denna kontakt är central för att åstadkomma en individanpassad undervisning där elev och lärare tillsammans kan arbeta aktivt med en undervisning som har sin ut- gångspunkt i elevens individuella studieplan inklusive den indivi- duella progressionsplaneringen. Kontakten är viktig för allt från kunskapsfrågor till planering och uppföljning av undervisningen. Tillfällena kan också användas till extra anpassningar och enstaka lärarledda gruppaktiviteter med andra elever. Utredningen har sett goda exempel på när elever på plats kan få hjälp med specifika under- visningsmoment, planering och hantering av lärplattform med mera. Regelbunden direktkontakt med lärare kan anses vara att elev och lärare har kontakt med varandra via telefon eller chatt minst en gång och för de elever där fysiska möten kan anses avgörande ska dessa erbjudas. Sfi ska vara kostnadsfritt även för distanselever Enligt 20 kap. 7 § ska elever i sfi utan kostnad ha tillgång till böcker och andra lärverktyg. Huvudmannen får dock besluta att elever ska hålla sig med enstaka egna lärverktyg. Till enstaka egna lärverktyg kan dator eller andra digitala lärverktyg inte räknas. Utredningen be- tonar därmed huvudmannens ansvar för att bedriva även distans- utbildning så att den är kostnadsfri för eleven. En organisation för lån av datorer eller andra digitala lärverktyg behöver sannolikt tas fram i de verksamheter som inte har en sådan. Det finns givetvis en grupp distanselever i sfi som har egna digitala lärverktyg som de kan använda. För elever som tar del av distansundervisning är det viktigt att elev och lärare, eventuellt tillsammans med studie- och yrkesvägledare, har en dialog om omfattning av studierna.