sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Utredningen vill även i betänkandet fastslå att kontinuerligt intag kan sägas vara att ta emot nya elever en gång . Lärares förutsättningar att arbeta med individanpassad undervisning gynnas av att intag inte görs oftare och att en mer samlad organisation för mottagande med kartläggning och introduktion kan göras. Det kan förekomma att elever i sfi, trots stöd och anpassningar, inte gör progression. Genom dokumentationen i progressionsplaneringen synliggörs vilka insatser som har gjorts och uppföljning av dessa. Detta kan bidra till en ökad rättssäkerhet avseende studiernas upp- hörande och elevers möjligheter att återuppta dem. Om studierna ska upphöra ska dokumentationen visa vad huvudmannen har gjort för att eleven ska nå progression. Utredningens bedömning: Den individuella studieplanen bör även för elever i kombinationsutbildningar med svenska som andraspråk på grundläggande nivå innehålla en individuell pro- gressionsplanering, IPP. För elever i kombinationsutbildningar kan en studieplanering där sfi läses i kombination med övriga kurser i komvux övergå i en planer- ing där de övriga kurserna kombineras med svenska som andraspråk på grundläggande nivå. För dessa elever bör den individuella studie- planen även fortsättningsvis innehålla en progressionsplanering. Detta för att fortsätta att arbeta framåtsyftande med den individuella planeringen för språkprogression. Utredningens förslag: När en elev i utbildning i svenska för in- vandrare påbörjar utbildning hos ny huvudman ska den indivi- duella studieplanen överlämnas till den mottagande skolenheten. Genom samverkan mellan flera av utredningens förslag kan den indi- viduella studieplanen förbättras och i större utsträckning fungera så som avses. Införandet av den individuella progressionsplaneringen formaliserar den pedagogiska dokumentationen av elevens lärande. Det är av största vikt att det gedigna arbete med kartläggning, språk- lig bedömning, studieplanering och progressionsplanering som har dokumenterats följer med eleven vid byte av skolenhet. Informatio- nen följer därmed med eleven och utbildningen på den nya skolan kan i största möjliga mån ta vid där den förra slutade. Syftet med detta är att elevens progression ska fortsätta i god takt och att exem- pelvis kartläggning inte ska behöva upprepas. Det finns således för- delar för både huvudmännen och eleverna. Byte av skola är vanligt i sfi och kan bero på flera faktorer som exem- pelvis flytt och byte av anordnare som ett resultat av nya anordnare efter upphandling. Utredningen föreslår ett överlämnande av den indi- viduella studieplanen mellan den skolenhet eleven lämnar och den skol- enhet eleven övergår till. Rent formellt motsvarar ett skolbyte ett av- brott i studierna på en skolenhet och inskrivning i sfi på den mottagande enheten. Dessa övergångar kan ske utan fördröjning eller att eleven anmäler sig till sfi i den nya kommunen efter en . Överlämningen kan ske på flera olika sätt där eleven kan få ut sin studieplan vid avbrott och själv ta den med sig. En mottagande huvud- man kan också vända sig till elevens tidigare huvudman och efterfråga planen. Det är viktigt att huvudmännen skapar rutiner som fungerar i den egna organisationen och mellan organisationer. Utredningens förslag: uppdrag att genomföra fort- bildningsinsatser för att förbättra kvaliteten inom studie- och yrkesvägledningen bör förlängas och utökas för att möta de stora behov som finns i vuxenutbildning erbjuder ett bokningsbart stöd för huvudmän som identi- fierar behov av att förbättra kvaliteteten i studie- och yrkesvägled- ningen. Stödet handlar om att utveckla vägledningen som hela skolans ansvar. Genom att studie- och yrkesvägledare och lärare arbetar till- sammans kan såväl vägledande samtal i sig som vägledning i och in- dividanpassning av undervisningen utvecklas. I stödet ges även möj- ligheten att utveckla arbetet med den individuella studieplanen. Stödet kan utgöra grunden i en kompetensutveckling som i viss mån kan kompensera för att många av vuxenutbildningens medarbetare inte i sina akademiska utbildningar har förberetts för skolformen. Stödet behöver erbjudas efter behov och utredningen föreslår därför att det även fortsättningsvis ska kunna erbjudas i adekvat om- fattning och att myndighetens medarbetare ges förutsättningar att kontinuerligt utveckla det. Såväl utredningens genomgång av delar av stödet som en representant för myndigheten som arbetar med stödet menar att det är relevant för vuxenutbildningen och att den konti- nuerliga utvecklingen av det medger anpassningar för att öka rele- vansen för skolformen. I stödet ingår exempelvis hur huvudmannen kan organisera för en kvalitativ studie- och yrkesvägledning vilket kan svara mot utredningens beskrivning av att organisationen inte alltid möter elevernas behov. Utredningen menar att det inom ramen för stödet och uppföljningen av det finns goda möjligheter för att skapa en klarare bild av nuläge och utvecklingsbehov i studie- och yrkesvägledningen i komvux. 8Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi I detta kapitel utreder vi möjligheten att införa fastställd kurstid och ett system med verksamhetspoäng i sfi och därigenom bidra till ökad kvalitet och likvärdighet i sfi-utbildningen. Enligt utredningens direk- tiv ska förslag lämnas om hur huvudmännens systematiska kvalitets- arbete kan förbättras och hur statistiken kan bli mer tillförlitlig. En- ligt direktiven ska vi även utreda hur genomströmningen i sfi ska förbättras och möjligheterna att kombinera sfi med andra utbild- ningar inom komvux ska öka. I utredningens arbete med att analy- sera problembilden återkommer bristen på fastställd kurstid och att måttet på resultat i sfi är timmar till betyg snarare än poäng och andel godkända elever, vilket gäller för komvux i övrigt. Bristen på fast- ställd kurstid påverkar med vilken säkerhet huvudmän kan bedöma genomströmning och studieresultat i sfi samt gör det svårt att fast- ställa studietakt när sfi kombineras med andra utbildningar. Det får även konsekvenser vid beräkning av kostnader för sfi. Nedan presenterar utredningen inledningsvis ett förslag om ett system med fastställd kurstid för respektive kurs i sfi baserat på verk- samhetspoäng och en bedömning av innehållet i respektive kurs. Där- efter beskrivs problembild, bakgrund och motiv till förslaget. Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi 8.1Förslag om fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi Utredningens förslag: Ett system med fastställda kurstider för respektive kurs och per studieväg ska införas i sfi. Kurstiderna anges i form av verksamhetspoäng enligt samma system som för övriga komvux, dvs. 20 vp/vecka motsvarar heltid och 800 vp ut- gör måttet för en helårsplats Antalet verksamhetspoäng (vp) per kurs utgår från att regler- ingen av den garanterade undervisningstiden om kvarstår och fortsatt är en del av systemet. 1 undervisnings- timme motsvarar 1 vp. föreslås inkludera införandet av verksamhetspoäng i sitt arbete med att revidera kursplanen för sfi med anledning av den nya betygsskalan och i föreskriften om kursplan för sfi fast- ställa antalet verksamhetspoäng per kurs. Utredningen redovisar nedan sina beräkningsgrunder för införandet av verksamhetspoäng i sfi. Det angivna antalet verksamhetspoäng per kurs och studieväg har beräknats utifrån: •det genomsnittliga antalet timmar för att slutföra respektive kurs kopplat till innehåll och kunskapskrav i re- spektive kurs enligt kursplanen i sfi, •kommuners schablonberäkningar av kurstiden för respektive kurs, och •en jämförelse med de nationella delkurserna på grundläggande nivå. Läs- och skrivundervisningen har fått ett definierat antal verksam- hetspoäng som tillägg i studieväg 1 och 2. Antalet verksamhets- poäng motsvarar det antal poäng som togs bort från svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Ett system med verksamhetspoäng blir ett viktigt inslag i KSA. Indi- viden ska vara inskriven i KSA under maximalt . ska nogsamt väljas de insatser som tydligt gynnar elevens möjlig- heter att nå målen i sfi-kurs D och huvudmannen kan följa utvecklingen när det gäller andelen godkända elever. kan eleven kombinera sfi-studierna med andra kurser/aktiviteter Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi och variera studietakten efter behov. På detta sätt synliggörs studie- takten i sfi och hur sfi läggs ut både kopplat till verksamhetspoäng samt indirekt mot timmar i den reglerade undervisningstiden. Verk- samhetspoäng blir ett statistiskt mer rättvisande mått att följa upp än närvarotimmar då det finns ett antal problem kopplade till upp- följning av just timmar. Verksamhetspoäng ger exempelvis möjlighet att följa upp utbild- ning på distans vilken inte alls registreras. Det blir också lättare för eleven att sätta mål och planera studierna. Utredningen menade i PM att det finns möjligheter för eleven att tillsammans med läraren sätta konkreta och tidsatta mål även i ett system baserat på timmar. I det vidare arbetet har utredningen kommit fram till att det finns stora utmaningar i detta varför utredningen beslutat att föreslå ett system med fastställd kurstid och verksamhetspoäng. Ett sådant system ökar likvärdigheten men möter också en efterfrågan från före- trädare för huvudmän, lärare och myndigheter att skapa ett system som är enklare att hantera och ger ett bättre beslutsunderlag. När verksamhetspoäng införs blir det även möjligt att samla in uppgifter om betyg per kurs och som statistiskt mått bör defini- tionen ”andel godkända elever” ersätta ”slutfört med betyg”. Detta skapar en ökad likvärdighet mellan de olika delarna i komvux och ger tydligare planeringsförutsättningar. Det ger även en harmonisering med övrig skollagsreglerad utbildning vilket kan förmodas ha en peda- gogisk vinst. Utredningen visar här två möjliga alternativ för beräkning av verk- samhetspoäng (vp) baserat på innehållet i respektive kurs A–D en- ligt sfi-kursplanen och med hänsyn tagen till de tre studievägarna. Antalet verksamhetspoäng för respektive kurs har fastställt efter en bedömning av hur omfattande kursens innehåll och kunskapskrav kan anses vara. Detta baseras på statistik för genomsnittligt antal närvarotimmar för elever som slutfört kurs och en viss utökning av tiden med hänsyn tagen till de elever som förmodas fortsätta kursen följande år. En viss osäkerhet finns i be- dömning av omfattningen av kurserna 1C och D samt 2D. Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi kurser infördes först då studievägarna i sfi blev sam- manhållna vilket innebär att slutmålen i kurs D kan nås inom respek- tive studieväg. Utredningen utgår i sitt förslag om verksamhetspoäng från att den garanterade undervisningstiden i genomsnitt gäller. Detta ger möjligheten till olika kombinationer med varierande antal timmar i sfi och bedömningen av elevens prestation utgår från vilken studietakt som är lämplig för att nå elevens studiemål. En bedömning kan även göras av i vilken utsträckning innehåll i sfi-kursen kan bedömas ingå i andra kurser som eleven kombinerar sina sfi-studier med. Med anledning av utredningens direktiv om att analysera behovet av fler nivåer och kurser i sfi har utredningen övervägt ett förslag om att dela in kurserna A och B i vardera två delkurser i studieväg 1 och två delkurser i kurs B på studieväg 2. Det skulle kunna vara ett sätt att skilja på nybörjare och fortsättare samt att ge eleverna tydligare kursmål. Utredningen lämnar dock detta till att bedöma och besluta om ett sådant förslag. Ett av syftena med förslaget om verksamhetpoäng är att sfi i reali- teten ska inkluderas i komvux på ett tydligare sätt och att jämförbar- heten ska öka. En helårsplats i sfi ska som i övriga komvux omfatta 800 verksamhetspoäng baserat och att heltidsstudier mot- svarar 20 vp/vecka. Med hänsyn tagen till regleringen om den garan- terade undervisningstiden i genomsnitt och att motsvarar 1 vp kan verksamhetspoängen beräknas på följande vis: Sfi – 600 vp/år motsvarar med 15 vp/vecka. Detta blir totalt med och ger en studietakt på , kurs A–D – ger 1 500 vp vilket motsvarar +300 vp () grundläggande läs- och skrivinlärning (mot- svarar de 300 vp på grundläggande nivå som svenska på grundläggande nivå reducerades med 2017). kurs 1A – 450 vp () kurs 1B – 450 vp () kurs 1C – 300 vp () kurs 1D – 300 vp (). Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi , kurs B–D – ger 1 200 vp vilket motsvarar (vid behov kan delar av läs- och skrivundervisningen (300 vp) kopp- las till kurser i studieväg 2). kurs 2B – 600 vp () kurs 2C – 600 vp () kurs 2D – 300 vp (). , kurs C–D ger 600 vp vilket motsvarar . kurs 3C – 300 vp () kurs 3D – 300 vp (). Genom alternativ B kan verksamhetspoängen fördelas friare per studieväg utifrån individens behov men det förutsätter att den indi- viduella studieplanen, ISP, är ett nationellt dokument som kan följas upp i den nationella statistiken. Alternativ B med det friare sättet att fördela verksamhetspoäng kan sägas motsvara det system som användes för svenska som andra- språk på grundläggande nivå innan delkurserna infördes . Då bestod kursen av två delar med totalt 1 000 vp som kommunerna kunde fördela fritt utifrån lokalt fastställda kursplaner. Detta gyn- nade inte likvärdigheten i landet och därför ser utredningen detta som ett sämre alternativ men vill visa på att en sådan möjlighet finns. •Studieväg 1 ger 1 500 vp motsvarande + 300 vp läs- och skrivinlärning. •Studieväg 2 ger 1 200 vp motsvarande . •Studieväg 3 ger 600 vp motsvarande . Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi 8.2Sammanfattande problembild när det gäller kurstid, undervisning och statistik Nedan sammanfattar vi problem som vi identifierat när det gäller kurstid, garanterad undervisningstid och osäkerhetsfaktorer som på- verkar den nationella statistikens tillförlitlighet och därmed även be- dömningen av dessa som underlag för resultatanalys. •Det finns inget nationellt mått för kurstiden i sfi och således ingen bedömning av hur omfattande innehållet i en kurs ska vara, relate- rat till vad som kan vara en rimlig genomsnittlig tid för genom- förandet. Detta leder till bristande likvärdighet då kommuner gör olika bedömningar av kurstiden. Det förekommer allt från ingen fastställd kurstid alls till kommunalt fastställda schabloner i tim- mar per kurs. Schablonerna baseras bland annat på kommunernas egen statistik över närvarotimmar per kurs. Även kriterier för kommunernas bedömningar av eventuella tillägg av timmar för elever som behöver det varierar. •Elevens tid i sfi mäts i närvarotimmar medan all övrig utbildning i komvux beräknas med verksamhetspoäng. Detta gör att det blir svårt att beräkna studiernas omfattning och studietakt för sfi när sfi kombineras med andra kurser i komvux eller andra aktiviteter. •Den garanterade undervisningstiden om följs inte upp på nationell nivå och minskningen från omfattningen om blir allt vanligare i takt med att kombinationsutbildningar ökar. •Den statistik för sfi som samlas in baseras på inrapporterade när- varotimmar. För distansstudier rapporteras inga närvarotimmar överhuvudtaget och inte heller något genomsnittligt antal när- varotimmar för elever som går kvar i kurserna respektive år. År- ligen redovisas det genomsnittliga antalet närvarotimmar per kurs för elever som slutfört med betyg. För dessa elever redovisas även genomsnittligt antal studieveckor från kursstart till slutfört med betyg. Vid en jämförelse av dessa mått före- faller eleverna ha varit närvarande i genomsnitt från inskrivning på sfi till betyg. Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi •Den statistik som redovisas för genomströmning och studieresul- tat är inte tillförlitlig och ger osäkra analysunderlag. På nationell nivå redovisas elever som slutfört med betyg eller gjort av avbrott samt de elever som förmodas fortsätta sina studier då ingen notering om betyg eller avbrott gjorts för det aktuella året. •Betyget F och framöver IG1 är ett betyg förknippat med stor osäkerhet. När en kurs inte har en fastställd kurstid med ett spe- cifikt datum för kursslut tenderar elever att avbrottsregistreras snarare än att betygssättas som ej godkända. Det finns kommuner där andelen godkända elever år är vilket är ett resultat av att betyget F inte används. •Nationella prov i sfi ska enligt förordningen om vuxenutbildning göras i slutet av kurs B, C och D. När eleven inte har ett fastställt kursslut uppstår en pedagogiskt komplicerad diskussion kring när en elev ska skriva provet och om en elev som läraren vet inte kommer att klara provet ska skriva det. Det är sannolikt gynn- samt för uppföljning och utveckling av sfi att funktionen hos nationella prov liknar de i övriga delar av komvux. •En stor andel elever läser sfi . följer upp sfi-elever från det år eleven registrerades på sfi, t.ex. startår och status 2018. Vid jämförelse av dessa uppföljningar för i följd blir det tydligt att andelen elever som för- modas fortsätta sina sfi-studier följande år genomgående ligger på av den aktuella kohorten. I denna statistik kan man inte heller se om eleven studerat sfi eller om eleven gjort avbrott. (Orsaker till avbrott i sfi följs inte upp på grund av bristande tillförlitlighet i inrapporteringen.) •Att beräkna studietid i närvarotimmar skapar också osäkerhet när det handlar om statistiska beräkningar för kostnader i sfi. 425 tim- mar är det mått som SCB använder vid beräkningen av års- kostnaden för en elev i sfi och på vilket kommunernas kostnads- redovisning baseras. Måttet har enligt Skolverket2 funnits men det råder viss oklarhet kring hur måttet tagits fram. Räknar man att eleven ska ha fått per har eleven endast studerat . •Fler timmar ger inte per automatik fler godkända elever. 1Ny betygsskala för sfi införs 2022. 2Skolverket, Heltidsdefinition i sfi internt dokument, . Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi Utbildningen i sfi har fyra kurser A–D, och tre studievägar som ut- går från att eleverna har olika studiebakgrund och förutsättningar att studera. Inom alla tre studievägarna ska eleverna kunna nå målen i kurs D. omfattade studieväg 1 endast kurs A och B, studieväg 2 kurs B och C samt studie- väg 3 kurs C och D. För att nå slutmålen i kurs D var eleven tvungen att byta studieväg. Grundläggande läs- och skrivundervisning för den elev som behöver det, ska också erbjudas inom sfi-utbildningen. Kursplanen i sfi (SKOLFS 2017:91) skiljer sig från övriga kurs- planer genom att inte ha något centralt innehåll. Anledningen till detta är att kursens innehåll ska kunna individanpassas maximalt. Utbildningens syfte beskrivs enligt kursplanen: Utbildningen ska rikta sig till personer som har olika erfarenheter, livs- situation, kunskaper och studiemål. Undervisningen ska planeras och utformas tillsammans med eleven och anpassas till elevens intressen, er- farenheter, allsidiga kunskaper och långsiktiga mål. Utbildningen ska, med utgångspunkt från individens behov, kunna kombineras med för- värvsarbete eller andra aktiviteter, till exempel arbetslivs- och samhälls- orientering, validering, praktik eller annan utbildning. Undervisningen måste därför utformas så flexibelt som möjligt när det gäller tid, plats, innehåll och arbetsformer. I 20 kap. 25–27 §§ i skollagen regleras huvudmannens ansvar för sam- verkan med arbetslivet. Huvudmannen ska tillsammans med verka för att sfi-elever ges möjligheten att öva svenska i arbetslivet och att sfi-utbildningen ska kunna kombineras på de sätt som beskrivs i stycket ovan. Flexibilitet och individanpassning samt möjligheten att kombi- nera studier med andra aktiviteter är en central utgångspunkt i all vuxenutbildning. När det gäller sfi regleras detta särskilt i skollagen men det tål att påpekas att flexibilitet och individanpassning gäller i lika hög grad för komvux såväl på grundläggande som gymnasial nivå utan motsvarande detaljreglering i styrdokumenten. Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi 8.4Verksamhetspoäng som mått på studier i komvux förutom sfi Samtliga kurser på grundläggande och gymnasial nivå, såväl nationella kurser som orienteringskurser mäts i verksamhetspoäng (vp). På gymnasial nivå motsvarar verksamhetspoängen kursernas gymnasie- poäng som i sin tur relaterar till hur omfattande kursernas innehåll är. På grundläggande nivå är verksamhetspoängen framräknade med utgångspunkt i timplaner och hur omfattande inne- hållet i respektive kurs kan förväntas vara. Verksamhetspoäng anger inte hur många timmar undervisning som ska ges men vid utlägg av undervisningstid relateras tiden bland annat till individens behov, gruppstorlek och antalet verksamhetspoäng. Verksamhetspoängen används för att beräkna en elevs studietakt och heltidsstudier mot- svarar 20 vp. I utredningens PM utgick vi från att av verksamhetspoängen lades ut för kurser på grundläggande nivå, vilket då motsvarar för elever som läser halvtid (10 vp ). Elevers studietakt i verksamhetspoäng är ett vikt- igt mått för , . (Detta berör inte sfi eftersom dessa elever/studier inte är studiestödsberättigade.) Verksamhetspoäng utgör även mått vid beräkning av helårsplatser (800 vp) på grundläggande och gymnasial nivå och används vid redo- visning av statistik för kurser, elever och kostnader. Vid beräkning av statsbidrag används verksamhetspoäng som beräkningsunderlag. 8.5Osäkra mått för studier i sfi 8.5.1Garanterad undervisningstid för sfi Inom komvux är det endast inom sfi som det finns en garanterad undervisningstid och den regleras i 20 kap. skollagen: 24 § Utbildning i svenska för invandrare ska i genomsnitt under en fyra- veckorsperiod omfatta minst 15 timmars undervisning . Under- visningens omfattning får dock minskas om eleven begär det och huvud- mannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte. Huvudmannen ska verka för att undervisningen erbjuds på tider som är anpassade efter elevens behov. Lag (2015:482). Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi Den garanterade undervisningstiden infördes i skollagen och stipulerar ett minsta antal undervisningstimmar som huvudmännen ska erbjuda sfi-eleverna under hela sfi-tiden. Den garan- terade undervisningstiden är alltså inte på annat sätt knuten till någon särskild kurs. Den grundläggande läs- och skrivundervisningen ska dock enligt kursplanen ligga utöver de . Ut- redningens arbete visar att det trots detta vanligtvis erbjuds läs- och skrivundervisning inom ramen för de . Den garanterade undervisningstiden ska erbjudas som ett genomsnitt . Detta för att skapa flexibilitet och ge möjlighet till kombinationer med andra studier eller aktiviteter med varierat antal timmar utan att den garanterade under- visningstiden äventyras. Utredningen har dock inte funnit någon uppföljning av flexibel undervisningstid där eleven ”får tillbaka” timmar om hen inte haft undervisning . I utred- ningens enkätundersökning anger dock ett par kommuner att vid kvällsundervisning får eleven färre timmar men utsträckt tid i veckor som kompensation. Vi har inte heller funnit någon natio- nell uppföljning av hur många timmar/vecka som kommunerna er- bjuder sfi-undervisning. I figur 8.1 redovisas utredningens jämförelse mellan genomsnitt- ligt antal närvarotimmar och antal studieveckor för elever som slut- fört kurs med betyg –2019. förefaller eleverna ha varit närvarande endast i genomsnitt från inskrivning på sfi till betyg. Av denna undersökning går det inte att utläsa om eleverna varit frånvarande eller om eleverna inte erbjudits fler timmar. Fastställd kurstid och verksamhetspoäng i sfi Figur 8.1 Genomsnittligt antal närvarotimmar/studievecka för elever som slutfört sfi 2010–2019 Genomsnittligt antal närvarotimmar/studievecka och kurs Källa: statistik, Jämförelsetal 2010–2019. Det är alltså inte fastställt vad de garanterade undervisningstiden om minst motsvarar i studietakt i förhållande till andra studier i komvux. Kommuner gör olika tolkningar. I vissa kommuner tolkas de som heltid medan andra ser dem som deltid. Bedömningen om deltidens omfattning varierar också.