sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — Nationellt stöd och styrning mersiell utbyggnad saknas. Ett annat exempel är möjligheten för en fiberförening på en mindre ort att till rättvisa och rimliga villkor få tillgång till kanalisation i enlighet med lagen (2016:534) om åtgärder för utbyggnad av bredbandsnät.14 Regeringens aktiviteter för att nå mål om höjd utbyggnadstakt är: •regeringens arbete med Bredbandsforum fortsätter •tydlighet och enklare regler som inriktning vid översyn av EU- direktiv15 •uppdrag om styrning av stadsnät och tillhandahållande av bred- band (till , PTS) •uppdrag om utvecklat arbete med bredbandskoordinatorer •information om nyttan av bredbandsinvestering. Bredbandsforum ska främja samverkan mellan olika aktörer i samhället för en effektiv utbyggnad av bredbandsinfrastruktur. Forumet har också i uppgift att se till att företag, myndigheter och andra organisa- tioner möts för att tillsammans identifiera hinder och hitta lösningar som främjar tillgången till bredband i hela landet. Bredbandsforum arbete leds av en styrgrupp. Statsrådet som ansvarar för digitaliserings- frågor i regeringen är styrgruppens ordförande och utser dess leda- möter. Styrgruppen består av nyckelaktörer som är viktiga för strate- gins genomförande. Bredbandsforums arbetsgrupp Infrastruktur för digitalisering har föreslagit åtgärder för ökad robusthet och tillförlitlighet i infrastrukturen för offentliga aktörers tjänster över bredbandsnät.16 Bredbandslyftet är Bredbandsforums program för vägledning till kommuner som vill se över strategiska vägval i bredbandsfrågor. Det ska erbjuda en effektiv vägledning till kommuner som står inför ut- maningar i arbetet med bredbandsutbyggnaden. I programmet kart- läggs också kommunens nuvarande situation och investeringsbehovet för den utbyggnad som återstår uppskattas. Bredbandslyftet riktas till kommunledningen och genomförs på plats i kommunen. Bred- bandsforums kansli genomförde Bredbandslyftet med några kom- muner 2018. erbjuds programmet till 30–50 kommuner. 14Näringsdepartementet (2016), s. 6 f. 15Jfr och rådets direktiv /61/EU av om åtgärder för att minska kostnaderna för utbyggnad av höghastighetsnät för elektronisk kommunikation. 16Bredbandsforum (2019). Nationellt stöd och styrning Bredbandsforum ansvarar även för att tillhandahålla ett nätverk för de särskilda bredbandskoordinatorer som regeringen har beslutat att införa i varje län. Koordinatorerna ska arbeta för bredbands- utbyggnad i det egna länet och länsöverskridande samarbeten 2015– 2020. De regionala bredbandskoordinatorerna kommer att samordna genomförandet av Bredbandslyftet i sin respektive region. Statliga medel för bredbandsutbyggnad har fördelats, i form av statsstöd, till allra största delen via landsbygdsprogrammet, men även via regionalfondsprogrammen i de nordliga delarna av landet. Pro- grammen sträcker sig till och med . Stödgivningen bygger på efterfrågan på lokal och regional nivå som genererar ansökningar om stöd via programmen. Modellen har genererat en mycket god utbygg- nad på landsbygden, men i takt med att utbyggnaden når allt längre ut och att de områden som framöver kommer att sakna tillgång till snabbt bredband är allt mer glest befolkade och spridda, behöver ut- formningen ses över, enligt bredbandsstrategin.17 I bredbandsstrategin anges att PTS bör få aktivt ansvar för stra- tegin. Syftet med att ge PTS det övergripande ansvaret trots att sak- ansvariga myndigheter fortsatt har ansvar för och följer upp sina områden, är enligt regeringen att det är viktigt att få en samlad bild av insatsernas effektivitet för att nå de mål som regeringen satt upp.18 Regeringen beslutade en digitaliseringsstrategi den 18 maj 2017.19 Det övergripande målet är det av beslutade målet att ska vara bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter.20 Del- målen i digitaliseringsstrategin är följande: –D-kompetens: i ska alla kunna utveckla och använda sin digitala kompetens. –D-trygghet: i ska det finnas de bästa förutsättningarna för alla att på ett säkert sätt ta del av, ta ansvar för samt ha tillit till det digitala samhället. 17Näringsdepartementet (2016), s. 28. 18Näringsdepartementet (2016), s. 34. 19Näringsdepartementet (2018) Hur blir bäst i världen på att använda digitaliseringens möjligheter – en skrivelse om politikens inriktning. 2018/18:47). 2011/12:1, utg. omr. 22, bet. 2011/12:TU1, rskr. 2011/12:87. Nationellt stöd och styrning –D-innovation: i ska det finnas de bästa förutsättningarna för att digitalt drivna innovationer ska utvecklas, spridas och an- vändas. –D-ledning: i ska relevant, målmedveten och rättssäker effektivisering och kvalitetsutveckling ske genom digitalisering. –D-infrastruktur: Hela bör ha tillgång till infrastruktur som medger snabbt bredband, stabila mobila tjänster och som stödjer digitalisering. I strategin framgår att digitalisering är beroende av en fungerande infrastruktur omfattande allt från fysiska ledningar till logiska system för trafikhantering. Hård infrastruktur är bland annat kablar, och basstationer, det vill säga det som transporterar data. Mjuk infra- struktur är bl.a. lagar, standarder, begreppsanvändning och internet- protokoll, dvs. det som gör att data kan utbytas.21 Bredbandsinfrastruktur är en förutsättning för att förbättra till- gången till digital samhällsservice i hela landet och därmed överbrygga klyftorna mellan stad och landsbygd. Bredbandsstrategin anger att hela ska ha tillgång till snabbt bredband . Gällande utvecklingen av den mjuka infrastrukturen anges bl.a. att digitalt informationsutbyte kräver gemensamma standarder och begreppsmodeller. Det är viktigt att tillförsäkra interoperabilitet. Regeringen ser fortsatta behov av att förstärka samordningen för att skapa goda förutsättningar för digital samverkan inom offentlig sektor. Tillgång till en nationell digital infrastruktur som möjliggör inter- operabilitet och samverkan är en förutsättning för digitalisering av offentlig sektor. Det behövs en stabil och säker bas för att kunna ge tillgänglig, likvärdig och effektiv digital service till människor och företag. Regeringen arbetar därför med att förtydliga styrningen och öka anslutningen till den digitala infrastrukturen. Den svenska för- valtningsmodellen bygger på att respektive myndighet i stor utsträck- ning själv väljer hur en uppgift ska utföras. kräver digitali- sering allt oftare gemensamma lösningar och investeringar. Offentlig sektor ska kunna utbyta information, samarbeta och öka sin effekti- vitet genom gemensamma lösningar. Samordningen och styrningen av den digitala nationella infrastrukturen behöver därför utvecklas. 21Skr 2017/18:47 s. 23. Nationellt stöd och styrning Vidare anges att regeringen skapar de grundläggande förutsätt- ningarna för att nå visionen om ett hållbart digitaliserat . Det handlar om nationell samordning, kompetensutveckling, ett ända- målsenligt regelverk, att undanröja hinder och bejaka utveckling samt att aktivt förhålla sig till uppsatta mål. Ett digitaliseringsråd med tillhörande kanslifunktion har inrättats för att stödja strategins genomförande. Rådets arbete samordnas inom , vilket bidrar till den horisontella organisation som är nödvändig för genomförandet av politiken då flera politikområden berörs. Samordningen innebär också en uppgift att se till att dubbel- arbete inte görs i funktioner som regeringen inrättat för att främja, genomföra eller utveckla aspekter av digitalisering.22 Standarder utgör grunden för teknisk och logisk infrastruktur för inter- net och annan elektronisk kommunikation, t.ex. mobilnät och tråd- lösa system som gör att dataöverföringar kan ske från utrustning som t.ex. mobiltelefoner och datorer.23 24 Standardisering bedrivs huvud- sakligen av ideella föreningar, s.k. standardiseringsorgan. () är en paraplyorganisation. Förbundet är samverkansorganisation för de tre svenska standardiseringsorganen (), Svensk Elstandard (SEK) och Svenska Informations- och Telekommunikationsstandardiseringen (ITS), vilka på uppdrag av regeringen representerar inom internationella standardiseringsorgan. Regeringens standardiseringsstrategi25 pekar ut ett antal prioriter- ingar. I strategin anges bl.a. följande. Standardisering driver digitaliser- ingens utveckling. Regeringen ska verka för att främja att standarder tas fram i syfte att främja interoperabilitet och marknadskonkurrens som rättssäkerhet upprätthålls, liksom stödja framtagandet av standarder som syftar till överensstämmelse med regelkrav för att främja marknadsbaserade och praktiska lösningar som gör att den digitala utvecklingen utvecklas på viktiga områden. 2017/18:47 s. 6. 23Femte generationens mobilnät, 5G, bygger liksom sina föregångare på standarder. Ett annat område är ”datormolnet”, som innebär att data kan hanteras och lagras mer effektivt och att tillämpningsprogram kan användas från en extern plats. Sakernas internet (Internet of Things, IOT) är också ett tillväxtområde där standarder bedöms vara avgörande. 24Utrikesdepartementet (2018). Regeringens strategi för standardisering. 25Utrikesdepartementet (2018). Se bilaga till regeringsbeslut UD2018/12345/HI . Nationellt stöd och styrning Regeringen ska särskilt verka för att främja standardisering inom socialtjänst och hälso- och sjukvård. Inom ramen för arbetet med Vision e-hälsa 2025 ska regeringen prioritera standardiseringsinsatser, bl.a. via ett nationellt forum för standardisering inom e-hälsa. En nationell strategi för life science Life science-sektorn omfattar de företag, universitet och högskolor samt offentliga aktörer på , regional och statlig nivå, som genom sin verksamhet bidrar till att främja människors hälsa. Sektorn innefattar forskning, högre utbildning och innovation, utveckling av läkemedel, medicintekniska produkter och behandlingar, samt preven- tion, implementering och uppföljning. presenterades den nationella life science- strategin.26 Strategin är framtagen i dialog med aktörer från hela sektorn. prioriteringar och målsättningar bygger på de behov och utmaningar som sektorns aktörer har pekat ut. För att strategin ska vara framgångsrik måste alla sektorns aktörer vara med och bidra. I strategin har regeringen satt upp 30 målsättningar som bedöms vara särskilt angelägna att uppnå. Strategin innebär att ska vara en ledande life science-nation. Life science bidrar till att förbättra hälsa och livskvalitet hos befolk- ningen, säkerställa ekonomiskt välstånd, utveckla landet vidare som en ledande kunskapsnation och förverkliga Agenda 2030. Välfärdsteknik ägnas ett kapitel i strategin för life science. Där an- ges bl.a. följande. För att öka kvaliteten och ge effektivare arbetssätt ser regeringen behov av att snabba på den digitala omställningen ge- nom bättre nyttjande av välfärdsteknik i omsorgen och för förebyg- gande insatser som skydd för den personliga integriteten, informationssäkerhet, robusthet och redundans måste genomsyra implementeringen. Välfärdstekniska lösningar behöver integreras i verksamheterna och i vissa fall kopplas till befintliga verksamhets- system i omsorgsverksamheterna för att uppnå mesta möjliga nytta. Regeringen har lanserat fyra samverkansprogram för mandatperio- den –2022, varav ett inom hälsa och life science. En samverkans- grupp med företrädare från bl.a. hälso- och sjukvård, universitet och 26Näringsdepartementet, & (2019). En nationell strategi för life science. Nationellt stöd och styrning högskolor, näringsliv, patienter och professioner är rådgivande till programmet och till Life science-kontoret. Samverkansprogrammet syftar till att genom tvärsektoriell kraftsamling möta de stora hälso- utmaningarna och stärka globala innovations- och konkur- renskraft. Nationella innovationsrådet, som leds av statsministern, arbetar nära samverkansprogrammen. Nationell inriktning för artificiell intelligens (AI) Regeringen har tagit fram en Nationell inriktning för artificiell intel- ligens.27 Dokumentet pekar ut en övergripande färdriktning för AI- arbetet och utgör grund för kommande prioriteringar. Målsättningen är att ska vara ledande i att ta tillvara möjligheterna som an- vändning av AI kan ge, med syftet att stärka både den svenska välfär- den och den svenska konkurrenskraften. Målsättningen knyter an till det digitaliseringsmål som antagit och utgör ett komplement till digitaliseringsstrategin. Enligt regeringen kan ett aktivt främjande av AI-applikationer i offentlig verksamhet ha stor betydelse för hur det offentliga klarar av att möta de stora samhällsutmaningarna i fram- tiden. Offentliga aktörer bör därför aktivt stödja AI-applikationer genom att, med hänsyn tagen till säkerhet och integritet, tillgänglig- göra relevanta data och utveckla en nationell digital infrastruktur, anför regeringen. Regeringens bedömning är bl.a. att behöver utveckla regler, standarder, normer och etiska principer i syfte att vägleda etisk och hållbar AI och användning av AI. behöver också verka för svenska och internationella standarder och regelverk som främjar an- vändning av AI och förebygger risker, liksom kontinuerligt se över behovet av digital infrastruktur för att tillvarata möjligheterna som AI kan ge. Vidare behöver fortsätta arbetet med att tillgäng- liggöra data som kan utgöra en samlad infrastruktur för att använda AI på områden där det tillför nytta. 27Näringsdepartementet (2018). Nationell inriktning för artificiell intelligens. Nationellt stöd och styrning 6.2.4Stimulansbidrag på området välfärdsteknik Regeringen gav i uppdrag att fördela, administrera och följa upp till investeringar i välfärdsteknik inom hälso- och sjukvård samt social omsorg.28 Stimulansmedlen syftade till att möjliggöra för kommunerna att öka investeringstakten av välfärdsteknik i hälso- och sjukvård och social omsorg. Samtliga kommuner rekvire- rade medel. Det var dock 66 kommuner som inte förbrukade hela det rekvirerade beloppet.29 Förklaringarna till varför kommunerna inte hade förbrukat alla medel handlade till stor del om att tiden var för knapp för att kunna omsätta medlen i investeringar. Det finns endast svaga tecken på att bidraget påverkade den utveckling som syns uppföljning av användningen av välfärdsteknik i kommu- nerna.30 De områden som flest kommuner hade använt pengarna till var läsplattor och smarta telefoner (), installation av Wi-Fi och internet på särskilda boenden (), mobil journalföring () och kompetensutveckling för personalen (). De inköpta läsplattorna och smarta telefonerna används för verk- samhetsplanering och för att läsa och dokumentera mobilt. Utveck- lingen av förekomsten av Wi-Fi på särskilda boenden och mobil journalföring tog ett steg framåt 2019 jämfört med resultaten av undersökning . Det går dock inte att av- göra i vilken omfattning statsbidraget bidragit till utvecklingen.31 konstaterar att satsningen var vällovlig men den givna tidsramen gjorde att satsningen inte gav optimal effekt. För en långsiktig och målmedveten utveckling av verksam- heter med stöd av välfärdsteknik och annan teknik är det inte tillfäl- liga satsningar utan koppling till andra insatser som behövs utan en genomtänkt och samordnad strategi som löper över flera år.32 28Socialdepartementet (2018). Uppdrag fördela medel. (S2018/03799/FST). 29Totalt uppgår oförbrukade medel till , vilket är av det fördelade beloppet. 30Socialstyrelsen (2019c). E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna 2019 Uppföljning av utveck- lingen inom e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. 31Socialstyrelsen (2019c), s. 56. 32Socialstyrelsen (2019c), s. 66. Nationellt stöd och styrning 6.3Statliga myndigheters uppgifter och roll Figur 6.1 Offentliga aktörer med anknytning till välfärdsteknik gjorde regeringen en översyn33 av formerna för styrningen av och inriktningen på verksamheten på det dåvarande , som tidigare hade haft ett nationellt ansvar för provning av hjälpmedel och för central upphandling.34 Översynen resulterade i en samlad organisation på det funktionshinderspolitiska området och avvecklandet av , som inte var en myndig- het. De delar som bedömdes vara ett statligt åtagande inordnades i 33Socialdepartementet (2013). En samlad organisation på det funktionshinderspolitiska området. 34Se också (2017), s. 92 f. Nationellt stöd och styrning Myndigheten för handikappolitisk samordning (Handisam), som sedan bytte namn till Myndigheten för delaktighet (MFD). MFD startade sin verksamhet . MFD har till uppgift att främja respekten för och medvetenheten om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt att ur ett rättighets-, mångfalds-, jämställdhets- och medborgarperspektiv verka för full delaktighet i samhällslivet för personer med funktions- nedsättning i alla åldrar och för jämlikhet i levnadsvillkor. Myndigheten ska bidra till kunskapsutveckling i frågor som rör delaktighet, tillgänglighet, universell utformning, välfärdsteknologi, miljö, levnadsvillkor och rättigheter för personer med funktionsned- sättning. Myndigheten ska arbeta tvärsektoriellt och sprida kunskap, utbildning, erfarenheter, initiera utvecklingsarbete, följa forskning samt främja innovationer (3 § i myndighetens instruktion). Vidare har MFD i uppgift att utveckla kunskap om bl.a. hur sam- spelet mellan generella välfärdsteknologiska lösningar och person- ligt utformade hjälpmedel fungerar för den enskilde (4 § punkt 6). Myndigheten ska vidare följa och vid behov medverka i strategiskt viktig nationell och internationell standardisering inom välfärds- teknologi och tillgänglighet (4 § punkt 7). Här noteras att i 2 § i myndighetens instruktion finns en definition av välfärdsteknologi som avviker från den som har: ”kunskapen om och användandet av teknik som kan bidra till ökad trygghet, aktivitet, delaktighet och självständighet för personer med funktionsnedsätt- ning i alla åldrar och deras anhöriga”. Statskontoret redovisade en analys av MFD med ett an- tal rekommendationer och åtgärdsförslag.36 Ett förbättringsområde var myndighetens arbete med välfärdsteknologi. Överlappningarna på området ansågs stora genom att MFD:s verksamhet inte var tydligt avgränsad mot den verksamhet som bedrevs av andra myndigheter. har MFD en strategisk plan för myndighetens långsiktiga arbete med välfärdsteknologi.37 hade arbetet främst be- drivits med utgångspunkt i regeringsuppdrag. Av planen framgår att MFD vill se välfärdsteknik som ett verktyg för att bidra till att uppfylla och förverkliga de mänskliga rättig- heterna. Myndighetens arbete med välfärdsteknologi ska vara tydligt 351 § förordning (2014:134) med instruktion för Myndigheten för delaktighet. 36Statskontoret (2016). Myndighetsanalys av Myndigheten för delaktighet 2016:18. 37Myndigheten för delaktighet (2017b). Strategisk plan för arbetet med välfärdsteknologi på Myndigheten för delaktighet. Nationellt stöd och styrning kopplat till områdena innovation, standardisering, tillgänglighet och universell utformning. Mer konkret har myndigheten för avsikt att: •kartlägga behov och identifiera kunskapsluckor inom området, •identifiera forskning och innovationer som kan bidra till utveck- ling av området samt behov av ytterligare insatser, •stödja implementering och utveckling av välfärdsteknik utifrån identifierade behov hos användare och verksamheter inom vård- och omsorgsområdet, men även inom andra områden som arbete, utbildning och byggd miljö, •belysa skillnader gällande tillgång till tekniken, både ur ett jäm- ställdhets- och jämlikhetsperspektiv, och •upprätta samverkansformer med andra berörda myndigheter, aktörer och sektorer som har viktiga strategiska roller i arbetet med välfärdsteknologi. I planen framgår att MFD avser att prioritera vissa målgrupper i arbetet med välfärdsteknologi. Prioriteringarna ska baseras på myn- dighetens styrmodell, behovsanalyser samt omvärldsbevakning.38 Vidare framgår att myndigheten bör arbeta sektorsövergripande och strategiskt men även på en mer operativ nivå, exempelvis med att ge stöd till berörda aktörer för att underlätta implementering av tekni- ken. Myndighetens arbete med välfärdsteknologi bör tydligare utgå från kunskapsbaserade metoder, både genom att strukturerat samla in kunskap, att utvärdera befintlig kunskap, att bidra till kunskaps- utveckling på området samt spridning av kunskap. Det anses väsent- ligt att de insatser som genomförs utgår från en tydlig behovsanalys, baserat på användarnas och verksamheternas behov i relation till deras uppdrag och användarnas förutsättningar. Föreslagna insatser bör föregås av behovsanalys och prioritering. MFD:s funktion som kunskapsnav för välfärdsteknologiområdet ska fortsatt utvecklas, både kunskapsöverföringen och den långsik- tiga förvaltningen av kunskap. MFD ska omvärldsbevaka och följa kunskapsutvecklingen om välfärdsteknik och bidra till att offentliga och andra aktörer kan ta del av kunskapen på bästa sätt. Det stöd som MFD tar fram om välfärdsteknik ska baseras på bästa möjliga 38Myndigheten för delaktighet (2017b), s. 27 f. Nationellt stöd och styrning kunskap och vara transparent, oavsett utformning. MFD ska kon- tinuerligt arbeta med att kartlägga behov och identifiera kunskaps- luckor inom välfärdsteknologiområdet samt identifiera forskning och innovationer som kan bidra till utveckling av området. Vidare ska det arbete som MFD bedriver tydligare samordnas med arbete som rör välfärdsteknik och hjälpmedel. MFD ska också fortsätta begreppsdiskussionen om definitionen av välfärdsteknik och den inriktning myndigheten har. Myndigheten bör arbeta med att identifiera kopplingar mellan andra områden för att driva ett utvecklingsarbete som tar tillvara på synergieffekter och som inte fastnar i stuprör.39 MFD ska följaktligen upprätta samver- kansformer med andra berörda myndigheter, aktörer och sektorer som har viktiga strategiska roller i arbetet med välfärdsteknologi, lik- som utveckla stöd, processer och samverkan med ansvariga, berörda och kunniga parter för innovationsarbetet och för kunskapsutveck- ling lokalt med fokus på välfärdsteknik/digital teknik. MFD har sedan myndigheten bildades haft flera regeringsuppdrag om digital teknik och välfärdsteknik. Uppdragen har för- ändrats till sin inriktning. Inledningsvis handlade uppdragen främst om att stödja kommunerna i att bygga grundläggande kapacitet och kompetens vad gäller användning av digitala välfärdstjänster inom , med särskilt tonvikt på trygghetstjänster. Enligt MFD har tyngdpunkten för myndighetens arbete inom ramen för sina olika regeringsuppdrag till stor del legat på att operativt stödja kommunerna i digitaliseringen och särskilt frågor om trygghetslarm men även annan digital teknik. Bakgrunden till detta har varit regeringens mål om digitala trygghetslarm samt att det är inom det området som ut- vecklingen av digital teknik varit störst, och således behovet av stöd till huvudmännen varit störst.40 har regerings- uppdragen handlat mer om möjligheterna med digital teknik ur ett bredare perspektiv och med tydligt syfte att främja individens rättig- 39Myndigheten för delaktighet (2017b), s. 30. 40MFD (2017b), s. 12. Nationellt stöd och styrning heter och öka förutsättningarna för delaktighet för personer med funktionsnedsättning.41 redovisade MFD ett uppdrag om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård 2015.42 Syftet var bl.a. att ta fram och sprida information till kommunerna om användning och implementering av digital teknik samt digitala trygghets- och service- tjänster inom bl.a. socialtjänst. Avsikten var att prioritera införande av digitala trygghetslarm i kommunerna, bygga upp en nationell plattform för information, kunskap och kompetensstöd riktad till kommuner, inventera behov och stödja införande, användning och implementering av välfärdsteknik. I regleringsbrevet fick MFD i uppdrag att lämna förslag hur en nationell samordning för utveckling av de tekniska förutsätt- ningarna för digitala trygghetstjänster långsiktigt ska utformas.