sou · H8B336 · 2020-06-24 00:00:00 — Vetenskap- ligt sakkunniga finns etablerade inom enheten Vetenskapligt stöd. Operativt vetenskapliga ämnesexperter finns i stor utsträckning inom myndighetens olika verksamhetsområden; tillstånd, tillsyn och an- vändning. För att arbetet ska präglas av hög kvalitet och angelägen- het sker kvalitetssäkring i flera steg och på olika nivåer i myndig- hetens organisation. Myndighetens personal kombinerar djup sak- och metodkunskap samt erfarenhet av nationellt och internationellt arbete. Uppskatt- ningsvis berör uppföljningsverksamhet ur olika aspekter 275 med- arbetare som på olika sätt arbetar med uppföljningsaktiviteter av olika slag. Kompetenser som samverkar vid uppföljning är statisti- ker, farmaceuter, veterinärer, läkare, sjuksköterskor, toxikologer eller annan naturvetenskaplig kompetens. Drygt en femtedel av myndig- hetens samtliga medarbetare är disputerade. Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (Vårdanalys) Enligt myndighetsinstruktionen är Vårdanalys övergripande uppgift att ur ett patient-, brukar- och medborgarperspektiv följa upp och analysera verksamheter och förhållanden inom hälso- och sjuk- vården, tandvården och omsorgen. Myndigheten har förtydligat in- struktionen i sin strategiska plattform, där det anges att kärnan i myndighetens bidrag är att ta fram kunskapsunderlag om vårdens och omsorgens funktionssätt, det vill säga dess strukturer, processer och resultat. Själva arbetet bygger sedan på tre kompletterande delar: utvärderingar av reformer och satsningar, problembaserad analys och granskning samt strukturerade jämförelser. Myndigheten benäm- ner sig som oberoende, renodlade och fristående i den meningen att de inte har beslutande, reglerande eller implementerade roller i vård- och omsorgssystemet. Sammantaget arbetar myndigheten med att skapa en bred bild av både nuläget och utvecklingen i hälso- och sjukvården samt omsor- gen. Myndigheten följer dels upp och analyserar redan sjösatta reformer, satsningar och initiativ, dels underliggande utvecklings- behov och trender som kan ligga till grund för nya policyinitiativ. Nationell uppföljning och analys Utifrån Vårdanalys egeninitierade verksamhet bedriver myndig- heten ständig omvärldsbevakning. På detta område bidrar myndig- heten även till externa aktörer, t.ex. som experter eller med underlag till statliga utredningar, stöd till med kortare expertfrågor eller expertstöd, eller medverkan i internationella sam- arbeten. En central del i myndighetens uppdrag och i uppföljning generellt är att öka kunskapen om patientupplevd kvalitet och erfarenheter. I detta syfte arbetar Vårdanalys med att bygga upp en egen sam- tyckesbaserad webbpanel med patienter och brukare, vilket gör det möjligt att fånga dessa aspekter på ett både snabbt och kostnads- effektivt sätt. En sådan skulle enligt myndigheten också kunna vara av värde för sektorerna i stort. Myndigheten bedömer att webb- panelen därmed är en viktig investering framåt. Utifrån Vårdanalys tidigare regeringsuppdrag17, i vilket myndig- heten fick i uppdrag att lämna förslag på hur den nationella upp- följningen av hälso- och sjukvården kan utvecklas för att bättre kunna följa vårdens kvalitet och jämlikhet (se avsnitt 9.4.2), kommer myndigheten att via ett egeninitierat projekt genomföra uppföljningen på nytt samt också försöka utveckla den. De centrala delarna i den tidigare uppföljningen handlade om att identifiera omotiverade skillnader i vårdens strukturer, processer och resultat, och analysera vad dessa beror på. Det var också viktigt att upp- följningen innehöll både kliniska och patientrapporterade utfalls- och upplevelsemått (så kallade PROMs och PREMs). Myndigheten kommer även att arbeta vidare utifrån sitt tidigare framtagna uppföljningsramverk med fokus på ett patientperspektiv och välja ut 5–10 indikatorer som är av särskild vikt för jämlik vård ur ett patient- perspektiv. Ambitionen är att svara mot regeringens efterfrågan på en förstärkt och fördjupad nationell uppföljning av hälso- och sjuk- vården. Myndigheten har inarbetade samarbeten och rutiner med såväl andra statliga aktörer som SKR och regioner vad gäller både analys- material och kvalitetssäkring av myndighetens arbete. Uppdrag om förbättrad nationell uppföljning av hälso- och sjukvården. Dnr S2018/03916/FS. Nationell uppföljning och analys Vårdanalys riktar sig till regeringen i tio av sina elva publicerade uppföljningsrapporter . Nio av rapporterna gjor- des på uppdrag av regeringen. Vårdanalys uppföljningar rör generellt sett statlig styrning och hur den påverkar eller bidrar, det kan ex- empelvisen handla om att följa en överenskommelse mellan reger- ingen och SKL eller en ny lag. Vårdanalys skriver i en kommentar att myndigheten har publicerat flera rapporter som skulle passa in under en vid definition av uppföljning. Myndigheten fortsätter med att skriva att de i sina svar i denna enkät har avgränsat [sig] till uppföljning av någon form av insats/satsning/ reform eller funktion samt undersökning om patienters erfarenhet av vården samt något ytterligare underlag som [de] tror kan vara värdefullt för utredningen att känna till. Verksamhetens organisering och medarbetare Myndigheten är organiserad kring sin kärnverksamhet – analysverk- samheten. För att denna ska präglas av hög kvalitet och angelägenhet är kvalitetssäkring i flera steg ledande i myndighetens organisation. Därtill är styrelsen ytterst ansvarig för att myndigheten upprätt- håller kvalitet och angelägenhet i sina projekt genom att de beslutar om publicering. Cirka 30–35 av myndighetens medarbetare arbetar direkt och på heltid med analysverksamheten. Myndighetens medarbetare kom- binerar djup sak- och metodkunskap utifrån en samhällsvetenskaplig kärna, dvs. såväl national- och hälsoekonomer, statsvetare, socio- loger/socialt arbete som statistiker m.fl. Cirka en femtedel av med- arbetare på analysavdelningen är disputerade. konstaterar i sitt enkätsvar att uppföljning och analys är tätt sammankopplade med begreppen kartläggning och utvär- dering. Myndigheten har valt att besvara frågorna utifrån alla dessa perspektiv/metoder. Myndigheten har enligt sin instruktion i uppdrag att följa, ana- lysera och rapportera om hälsa, hälso- och sjukvård, socialtjänst samt Nationell uppföljning och analys stöd och service till vissa personer med funktionsnedsättning genom statistikframställning, uppföljning, utvärdering och epidemiologiska studier. Exempel är uppdrag inom öppna jämförelser och indikator- baserade utvärderingar av följsamheten till nationella riktlinjer. Myndigheten ansvarar också för officiell statistik enligt förord- ningen om den officiella statistiken och hälsodataregister.18 Utöver de instruktionsenliga uppgifterna genomför Socialsty- relsen också ett stort antal regeringsuppdrag med uppföljnings- och analystema inom såväl hälso- och sjukvård och tandvård som social- tjänst. Exempel är uppdrag att följa upp regionernas och kommuner- nas arbete med förflyttningen mot en god och nära vård, uppföljning av tillgång och efterfrågan på hälso- och sjukvårdspersonal (natio- nella planeringsstödet), uppdrag att följa upp och analysera överens- kommelser mellan staten och SKR och uppdrag att följa utveckling av e-Hälsa och välfärdsteknik i kommunerna. Även andra typer av uppföljningar görs, t.ex. uppföljning och utvärdering av de stats- bidrag som myndigheten administrerar. Utveckling av uppföljningsverksamheten sker ständigt. Ett på- gående projekt avser automatisering av statistikframställning i hälso- dataregister med grund i indikatorer för att kunna publicera efter- frågade indikatorer mer frekvent och med ännu högre kvalitet. Ett annat projekt syftar till att få i drift ett visualiseringsverktyg för uppföljningsdata med större möjligheter för regioner, kommuner och andra användare att hämta ut skräddarsydd statistik på olika vis. Samarbete sker med andra statliga aktörer i olika sammanhang. Samarbete sker även med bl.a. SKR och regionerna. levererar exempelvis indikatorbaserade uppgifter till SKR för publi- cering i verktyget Vården i siffror och SKR har uppgifter i sina data- baser som behövs för genomförandet av uppdrag på . Av 39 uppföljningsrapporter publicerade 2017–2018 var 26 riktade till regeringen varav 22 utgick från regeringsuppdrag. har, i likhet med Vårdanalys, bl.a. fått regeringsuppdrag att följa upp överenskommelser mellan regeringen och SKR. Bland uppföljningarna från där regeringen är målgrupp 18Förordning (2001:100) om den officiella statistiken. Nationell uppföljning och analys finns också mer övergripande analyser såsom de årliga rapporterna om tillståndet i hälso- och sjukvården och Öppna jämförelser. De uppföljningar som inte riktas till regeringen rör exempelvis diagnos- relaterad grupp (DRG), utvärdering av ett specifikt område för riks- sjukvård och utvärdering av ett område i förhållande till nationella riktlinjer. skriver i en övrig kommentar att myndigheten arbetar med att få till en högre grad av regelbundenhet i utvärder- ingarna av nationella riktlinjer, att de arbetar med ett utvecklings- projekt som bl.a. innebär en större inriktning mot och nära vård samt att myndigheten också avser att arbeta med nya typer av uppföljningar i och med det uppdrag myndigheten har som värd- myndighet för systemet med nationell högspecialiserad vård. Verksamhetens organisering och medarbetare Vid finns avdelningen Analys med åtta olika enheter. Fyra enheter arbetar specifikt med hälso- och sjukvårds- och tandvårdsfrågor. Avdelningen har en rad olika upp- drag där uppföljning utgör en del. Andra delar av verksamheten utgörs bl.a. av hälso- och samhällsekonomiska analyser, konsekvens- analyser, prognoser, utvärderingar, systemanalyser, enkätundersök- ningar, epidemiologiska analyser och statistikframställning till en rad olika uppdrag. Vid myndigheten finns också en avdelning för register och statistik. Den ansvarar bl.a. för att utveckla och förvalta hälsodata- och socialtjänstregister samt den officiella statistiken om socialtjänst och hälso- och sjukvård. Vidare utvecklar och underhåller den enhetliga begrepp, termer och klassifikationer. Myndigheten har svårt att uppskatta antalet årsarbetskrafter som arbetar med uppföljning och analys. Avdelningen för analys består av över 100 personer, men då är även stabspersonal, administratörer och chefer inräknade. Därutöver arbetar cirka 100 personer med uppgifter rörande statistik, register m.m. vid avdelningen för register och statistik. På ett vis arbetar de flesta medarbetare på Socialsty- relsen med analysverksamhet då alla uppdrag innehåller analys- moment, riktlinjer såväl som föreskriftsarbeten. Nationell uppföljning och analys har en bred profil på medarbetarna som arbetar med uppföljning och analys. Både statistik-, epidemiologi- och en mängd olika samhällsvetenskapliga utbildningar finns represente- rade, liksom sakkunniga med olika vårdutbildningar. Det finns en bred kunskap om kvantitativ och kvalitativ metod och ett antal med- arbetare är disputerade. Ett flertal av medarbetarna arbetar som pro- jektledare i olika projekt. I några av analyserna används även projekt- anställd medicinsk eller annan expertis. Enligt TLV:s instruktion har myndigheten ansvar för att följa och/ eller göra analyser inom flera olika områden. TLV har i uppdrag att följa utvecklingen och analysera läkemedels-, apoteks- och tand- vårdsmarknaden. Myndigheten följer löpande upp läkemedelskost- naderna (kostnadsutvecklingen för förmånsberättigade läkemedel i öppenvården) och redovisar de kostnadseffekter som genereras genom myndighetens arbete med att utveckla prissättningen. Myndigheten följer även prisutvecklingen ur ett internationellt perspektiv. I myn- dighetens internationella prisjämförelserapport analyserar myndig- heten svenska läkemedelspriser i förhållande till europeiska läke- medelspriser. TLV följer även utvecklingen på apoteksmarknaden i en årlig uppföljningsrapport. Uppföljning av tandvårdsmarkanden genomförs via kartläggning och analys av tandvårdens fem dimensioner (tandvårdskonsumtion, statligt tandvårdsstöd, patienter, priser och tandvårdsföretag) i egeninitierade rapporter. Dessutom genomför TLV andra egenini- tierade analysprojekt för att utvärdera utvecklingen på tandvårds- marknaden. Av instruktionen framgår även att TLV ska följa upp och ut- värdera myndighetens beslut samt ha tillsyn över efterlevnaden av lagen om läkemedelsförmåner m.m. TLV har också regeringsupp- drag om uppföljning av cancerläkemedel och andra läkemedel via alternativa datakällor och utvecklad datauppföljning med hjälp av nationella tjänsteplattformen.19 19Nationella tjänsteplattformen är en teknisk plattform som förenklar, säkrar och effektivi- serar informationsutbytet mellan olika it-system inom vård och omsorg. (hämtad 20.05.10). Nationell uppföljning och analys TLV publicerade tio rapporter –2018, där de flesta var regeringsuppdrag. Rapporterna om läkemedelskostnader eller läke- medelsanvändning hade fokus på den offentliga användningen. Myn- digheten publicerade också rapporter om apoteksmarknadens utveck- ling, vilka hade ett bredare fokus. Verksamhetens organisering och medarbetare Arbete med uppföljning och analys sker organisatoriskt på många ställen vid myndigheten. När det gäller läkemedels- och apoteks- frågor sker analys och uppföljning framför allt på enheten för analys och samordning samt på enheten för marknadsanalys (som tillhör avdelningen för analys, marknad och tandvård). Cirka 13 årsarbets- krafter arbetar med uppföljning och analys på dessa enheter. Där- utöver arbetar ytterligare ett antal personer på avdelningen för värde- baserad prissättning och avdelningen för prisreglering och tillsyn med analys, uppföljning och utvärdering. När det gäller att följa och analysera utvecklingen på tandvårdsområdet sker det arbetet på tandvårdsenheten (som även den tillhör avdelningen för analys, marknad och tandvård). När det gäller analys och uppföljning inom tandvårdsområdet är det cirka fyra årsarbetskrafter. Medarbetarna är nationalekonomer, medi- cinska och odontologiska utredare, hälsoekonomer, statistiker m.m. 9.4Utveckling av nationell uppföljning 9.4.1Regeringen vill utveckla den nationella uppföljningen I budgetpropositionen för 202020 skriver regeringen i avsnittet om politikens inriktning för hälso- och sjukvården att uppföljning är en förutsättning för utvecklingen av svensk hälso- och sjukvård. Rege- ringen ser behov av att utveckla den nationella uppföljningen av hälso- och sjukvården för att det ska vara möjligt att bl.a. följa de stora strukturreformer som pågår t.ex. gällande omställningen av den nära vården och den högspecialiserade vården. 2019/20:1 Budgetproposition , utgiftsområde 9. Hälso- och sjukvårdspolitik. Nationell uppföljning och analys behöver kunna identifiera var behoven är som störst i vårdens struk- turer, processer och resultat, för att stödja en jämlik, jämställd och resurseffektiv hälso- och sjukvård. Utveckling av mer ändamålsenlig uppföljning i överenskommelser mellan regeringen och SKR I de överenskommelser som regeringen slöt med SKR inom hälso- och sjukvårdsområdet skriver regeringen att i det fortsatta arbetet ser regeringen behov av att analysera hur de olika reformerna på hälso- och sjukvårdsområdet bör utformas, där bl.a. en del är en analys av hur en ändamålsenlig uppföljning och utvär- dering av den svenska hälso- och sjukvårdens resultat kan utvecklas och hur relevant data kan samlas in och bidra till att öka kvaliteten och effektiviteten i hälso- och vården. Vidare framgår det av överens- kommelserna att analysen behöver göras i dialog med berörda parter och bygga på en samlad bild av de största utmaningarna är för hälso- och sjukvården framöver. Det ingår också att analysera hur de riktade statsbidragen bör utformas på ett sätt som underlättar upp- följning och effektutvärdering som den administrativa bördan för mottagarna begränsas. I överenskommelserna betonas bl.a. att för att följa utvecklingen av den svenska hälso- och sjukvården och de satsningar som görs genom bl.a. överenskommelserna behöver relevant data kunna samlas in och analyseras för att ge stöd till ökad kvalitet och effektivitet. Regeringen avser att utveckla arbetssättet för att uppnå ökad samordning när det gäller de styrsignaler som ges till kom- muner och regioner. Uppföljningen ska i högre grad fokusera på resultat och måluppfyllelse, mindre på process. 9.4.2Rapporter för utveckling av nationell uppföljning Baserat på förslag om en utvecklad nationell uppföljning gav regeringen respektive Vårdanalys i uppdrag att var och en av myndigheterna skulle lämna förslag på hur nationell uppföljning av hälso- och sjuk- vården skulle kunna utvecklas för att ge regeringen bättre möjlighet att löpande följa vårdens kvalitet och jämlikhet. Nationell uppföljning och analys verades av att den nationella uppföljningen behöver förbättras så att den tydligare kan visa på omotiverade skillnader i vårdens strukturer, processer och resultat, samt ge förutsättningar för att analysera vad dessa beror på.21 Båda myndigheterna fick likartade uppdrag, men Vårdanalys skulle ha fokus på patientperspektivet. redo- visade myndigheterna sina förslag, vilka sammanfattas nedan. Rapport från om utveckling av nationell uppföljning lämnade sitt svar på uppdraget i form av rapporten nationell uppföljning av hälso- och sjukvården.22 tar i sina förslag och bedömningar ut- gångspunkt i att myndigheten har ett brett uppdrag som kan bidra till utvecklingen av kunskapsstyrningen och den nationella uppfölj- ningen på flera sätt och långsiktigt. skriver att deras förslag består av delområden som anknyter till myndighetens befintliga uppdrag, med pågående utvecklingsarbete eller utvecklingsbehov i varierande grad. Inom flera områden bedöms utvecklingen ske successivt. läm- nade följande förslag för att möta den nya inriktningen med att utveckla den nationella uppföljningen: •Anpassa och vidareutveckla rapporteringen av den nationella upp- följningen för olika mottagares behov ifråga om innehåll och periodicitet. Rapporteringen ska spegla olika delar av hälso- och sjukvårdsystemet. •Samlad och samordnad rapportering till regeringen från myndig- heter. Uppföljning av den svenska hälso- och sjukvården ska även relateras till det internationella perspektivet. •Bidra till strukturerad dialog med huvudmännen på flera nivåer. •Vidareutveckla och stärka samarbetet med andra myndigheter samt med nationella aktörer inom ramen för regionernas kun- skapsstyrningsstruktur och det etablerade partnerskapen. Uppdrag om förbättrad nationell uppföljning av hälso- och sjukvården. Dnr S2018/03916/FS. Utvecklad nationell uppföljning av hälso- och sjukvården. Nationell uppföljning och analys •Utveckla befintliga samarbeten med syfte att långsiktigt förbättra förutsättningarna för nationell uppföljning genom enhetlig be- greppsanvändning och struktur m.m. •Ta fram eller vidareutveckla arbetssätt och modeller som beskri- ver befolkningens behov av hälso- och sjukvård. •Vidareutveckla användning av metoder som kan beskriva och belägga variation ifråga om hälso- och sjukvårdens resultat för befolkningen och olika grupper i befolkningen. •Utveckla metoder, instrument eller konsensusmodeller för att analysera och bestämma vilka skillnader som är omotiverade/ motiverade. •Utveckla uppföljningen av kostnads- och effektivitetsaspekter på hälso- och sjukvården. •Utveckla beskrivning och uppföljning av hälso- och sjukvård. •Utveckla den digitala tillgången till data och visualisering av data och statistik. •Utveckla en modell för förvaltning av nationella indikatorer och värden. •Utveckla nationella register och andra datakällor. tog, i enlighet med uppdraget, även fram förslag på indikatorer som de bedömer kan vara av särskild vikt för att följa jämlik vård på en nationell nivå, utifrån befintliga datakällor och tillgängliga analyser. Rapport från Myndigheten för vård- och omsorgsanalys om utveckling av nationell uppföljning Vårdanalys lämnade sitt svar på uppdraget i form av rapporten Med örat mot marken.23 Myndigheten skriver att målet med det förslag de lämnar är att det ska ge regeringen en överskådlig, systematisk och regelbundet återkommande uppfölj- 23Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Med örat mot marken. Nationell uppföljning och analys ning av hälso- och sjukvårdens kvalitet och jämlikhet. Myndigheten ger förslag på ett uppföljningsramverk och ett urval indikatorer, samt tolkning och analys av dessa. Förslaget är en datadriven och indikatorbaserad uppföljning och analys, som lägger särskild vikt vid uppföljning av kvalitetsområden som är viktiga ur patienternas perspektiv och som främst tar sikte på regeringens behov av upp- följning. Myndigheten skriver vidare att uppdraget är ett viktigt första steg i utvecklandet av en ändamålsenlig och förbättrad nationell upp- följning. Förslaget ska inte ses som en slutlig modell, utan det behö- ver diskuteras, förankras och eventuellt omprövas. Myndigheten bedömer att regeringens uppföljning bör vara av övergripande karaktär, snarare än att ta fasta på uppföljning av en- skilda diagnos- och patientgrupper. Detta i linje med tankesättet att regeringen bör undvika att detaljstyra hälso- och sjukvården och i stället utveckla en mer strategisk styrning som präglas av tillit och förtroende. Kvalitetsområden som är viktiga ur patienters och befolk- ningens perspektiv har vidare en framträdande roll i myndighetens förslag. Myndigheten har identifierat tre huvudsakliga kvalitets- områden som de ser bör ingå i en nationell uppföljning av vården utifrån ett patient- och befolkningsperspektiv. Dessa har också stark förankring i hälso- och sjukvårdslagstiftningen. De tre är gott hälso- utfall av vården, personcentrerad hälso- och sjukvård – att man blir sedd, respekterad och inkluderad – samt tillgänglig hälso- och sjuk- vård. Utöver kvalitetsområden som patienter och befolkning särskilt värdesätter, finns det enligt myndigheten andra områden som behöver ingå för att regeringen ska få en mer balanserad och heltäckande bild av hälso- och sjukvården. 9.5En tillbakablick på tidigare rapporter om nationell uppföljning Vårdanalys presenterade 2014 i rapporten dialog för ökad ut- vecklingskraft, ett förslag på ett uppföljningsverktyg som kunde ligga till grund för en konstruktiv dialog mellan regeringen och sjuk- vårdshuvudmännen.24 I rapporten konstaterades att styrningen av 24Myndigheten för vård- och omsorgsanalys. Stärkt dialog för ökad utvecklingskraft Förslag om en utvecklad hälso- och sjukvårdsdialog mellan och landstingen. Nationell uppföljning och analys hälso- och sjukvården blivit mer komplex i takt med att staten exem- pelvis ingår överenskommelser om vården med dåvarande SKL, till skillnad från förut när staten framför allt styrde med lagar och förordningar. Myndigheten konstaterade att det saknades ett forum för den mer övergripande och strategiska prioriteringen bland en bredd av angelägna frågor och utvecklingsområden. En sådan sam- verkan på strategisk nivå menade skulle bygga på förtro- ende och dialog mellan parter och ge alla involverade en gemensam nulägesbild. Detta skulle kunna ske bl.a. genom användning av kvalitetsregister, hälsodataregister och Öppna jämförelser som skulle kunna vara en del i en analysstruktur för att analysera hälso- och sjukvårdens resultat för att skapa en lägesbild av hälso- och sjukvårdens resultat och utveckling. Genom denna struktur skulle regeringen också kunna få återkoppling från landstingen vad gäller hur väl statens insatser möter vårdens behov. Analys- och utvärderingsutredningen skriver i sitt betänkande Analyser och utvärderingar för effektiv styrning om analysmyndig- heternas roll. 25 Utredningens arbete hade alltså inte enbart fokus på hälso- och sjukvården, utan presenterar analyser kring frågor som rör stöd för regeringens policyarbete och myndigheters roll, varav en är Vårdanalys.