sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Utredningen föreslår att distansundervisning i sfi får användas efter önskemål från elev och om eleven av personliga skäl avseende avstånd till skola, arbete eller hälsa har behov av sådan undervisning samt om huvudmannen anser att eleven har förutsättningar att till- godogöra sig undervisningen. Detta betyder att hållningen till distans- undervisning i sfi blir mer restriktiv än när den är en del av kommunala vuxenutbildningens flexibilitet och individanpassning. Förslaget bottnar i uppfattningen att ett andraspråk utvecklas bäst i samspel med andra och att närundervisning på ett annat sätt än distans- undervisning möjliggör att eleverna utvecklas i enlighet med målen i alla de styrdokument som gäller för sfi-utbildningen. I och med regler- ingen omfattas eleverna av rätten till regelbunden direktkontakt med läraren vilket syftar till att gynna distanselevers progression. Distans- elevernas studieomfattning ska anges i verksamhetpoäng i linje med utredningens förslag om verksamhetspoäng. För att elever ska ha förutsättningar att vid behov tillgodogöra sig undervisning på distans är det viktigt att huvudmannen planerar för hur eleverna redan från start och i linje med styrdokumenten ska utveckla den egna digitala kompetensen. Utredningen gör bedömningen att rätten till regelbunden direkt- kontakt med lärare bör omfatta även komvux på grundläggande och gymnasial nivå. Skolinspektionen föreslås få i särskilt uppdrag att göra en kvalitets- granskning av distansutbildning i sfi. Enligt direktiven ska utredningen analysera skillnader mellan män och kvinnor i genomströmning i sfi. Vidare ska utredningen föreslå hur elever i sfi, särskilt kvinnor, ska motiveras och stöttas till fortsatta studier och etablering på arbetsmarknaden. Vi gör tolkningen att vad gäller ”fortsatta studier” rör utredningens uppdrag att nå målen i kurs sfi D, men även att framgångsrikt studera sfi i kombination med andra kurser på grundläggande och gymnasial nivå i komvux. Utredningen gör en tydlig ansats att ge en omfattande problembild för att tydliggöra vilka problem som kan lösas inom den kommunala vuxenutbildningen och vad som i stället handlar om starka struktu- rella hinder som ligger utanför utredningens uppdrag. Överlag har kvinnor som är födda utanför en svagare för- ankring på arbetsmarknaden och de utrikes födda kvinnorna som arbetar har i högre grad än andra otrygga anställningar även om de bott i landet. Trots de jämställdhetspolitiska målen är den svenska arbetsmarknaden fortsatt könssegregerad. arbets- marknad är högkvalificerad och har höga trösklar och en av de tydli- gaste skiljelinjerna på arbetsmarknaden går mellan de som saknar gymnasieutbildning och de som har gymnasieutbildning eller högre studier. Arbetsförmedlingen konstaterar att de kan göra mer för att öka kvinnors etablering på arbetsmarknaden. Kvinnor generellt, men även målgruppen utrikesfödda kvinnor, är mer benägna att studera och bland de studerande inom komvux är kvinnorna i majoritet. För sfi 2018 var andelen kvinnor och till 2019 har andelen ökat något. Kvinnor som studerar sfi har kortare utbildningsbakgrund än männen. Fler utrikes födda kvinnor än utrikes födda män läser vidare på grundläggande och gymnasial nivå. efter avslutad yrkes- utbildning i komvux har av både inrikes och utrikes födda kvinnor en etablerad ställning på arbetsmarknaden. av de utrikes födda männen har en etablerad ställning medan andelen eta- blerade inrikes födda män är . Kortsiktiga studiefinansier- ingslösningar utgör hinder för en framåtsyftande studieplanering för individerna. för nyanlända och andra utrikes födda, såväl män som kvinnor, som avser att påbörja studier inom vuxenutbildningen är av central betydelse. Förutom kvinnor med kort eller ingen formell utbildning som har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden finns det även en grupp män som återkommer både i arbetslöshetsstatistiken och i sfi-statistiken som kvar i utbild- ningen . Dessa män är utomeuropeiskt födda, har kort utbildning och flyktingstatus samt var vid ankomsten till . Utredningen kan utifrån egna erfarenheter av sfi-under- visning konstatera att ett inte försumbart antal manliga sfi-elever i den ovan beskrivna gruppen har svårt att känna sig hemma i en klass- rumssituation och förhåller sig bitvis passivt till undervisningen. Det kommunala språkansvaret KSA, blir den samlande kraften i kommunernas arbete med att identifiera kommuninvånarnas behov av sfi och ska därigenom bidra till att flexibla och individanpassade studieformer för sfi möter individernas behov oavsett kön. Tids- begränsningen av sfi till ska motivera både individ och verksam- het att prioritera den tidiga andraspråksinlärningen och öka möjlig- heterna att studera sfi i kombination med annan utbildning eller aktivitet. Utredningen gör bedömningen att valideringen av kompetens inom kvinnodominerade yrken behöver utvecklas så att kompetens förvärvad både inom yrket och i andra mer informella sammanhang synliggörs. Det kan ske i Arbetsförmedlingens regi men även i an- slutning till yrkesutbildning inom komvux. Detta gagnar såväl inrikes som utrikes födda kvinnor. Utredningen anser att Länsstyrelserna bör ges i uppdrag att följa upp befintliga verksamheter och projekt på regional och nivå som riktar sig till kortutbildade kvinnor och män och tillgodo- ser deras behov av meningsfulla och framåtsyftande aktiviteter utan- för reguljär utbildning och arbetsmarknad. Uppföljningen ska göras med syfte att identifiera verksamheter som håller en sådan kvalitet att de är värda att sprida kunskapen om och möjliga att permanenta. Utredningen anser att Arbetsförmedlingen, och kommuner och regioner ur ett individperspektiv ska följa upp de in- satser av olika slag som de utrikes födda kvinnorna och männen i målgruppen tar del av. I detta kan Arbetsförmedlingens etablerings- insatser, utbildning inom vuxenutbildning och andra akti- viteter på vägen mot etablering i samhälls- och arbetsliv ingå. Syftet med en sådan uppföljning är att berörda parter ska få ökad kunskap om målgruppens upplevelser och därigenom kunna utveckla och an- passa verksamheten. Utredningen redogör för uppfattningen att Arbetsförmedlingen eller den myndighet som regeringen bedömer är bäst lämpad, bör ut- reda hur etableringstiden skulle kunna individualiseras för att bättre anpassas efter individers olika behov, inte minst kortutbildade kvinnor. Även studieekonomiska förutsättningar i anslutning till etablerings- tiden bör ses över. Utredningen lägger ett paket av förslag för ökad kompetens för under- visning inom sfi och sfi i kombination med annan utbildning. Det finns mycket stora behov av kompetensutveckling. Över hälf- ten av tjänstgörande sfi-lärare har inga högskolepoäng (hp) i svenska som andraspråk. Endast av de tjänstgörande sfi- lärarna har en pedagogisk högskoleexamen och minst 30 hp i svenska som andraspråk. Av de legitimerade lärarna har inga hp i svenska som andraspråk. Situationen har i princip inte förbätt- rats över . En genomgång av tillgängliga generella kompetensutvecklande insatser tyder dock på att det inte finns många sådana och på att de som faktiskt finns inte alltid är direkt relevanta för sfi-lärare. Utifrån en analys av orsaker till denna situation lägger utredningen förslag som avser olika former av lätt tillgänglig och för vuxenundervisningen relevant kompetensutveckling och poänggivande utbildningar. Samtliga förslag ryms inom tre prioriterade utvecklingsområden (systematisk verksamhetsutveckling, undervisning i sfi och sfi kom- binerat med ämne/yrke samt kartläggning och bedömning för under- visning). Syftet med ett sådant fokus är att samtliga aktörer, främst sfi-verksamheter, lärosäten och , ska rikta och samla sina resurser mot prioriterade områden i stället för att splittra dem på en mängd olika behovsområden. ska ge lämpliga lärosäten i uppdrag att utforma och erbjuda högskolekurser för rektorer och lärare, bland annat för be- hörighet i sfi, språk- och yrkeskunskapsutvecklande arbetssätt samt kartläggning och bedömning för undervisning. Ersättning för delta- gande ska kunna utgå. Utredningen föreslår framtagande av ett material som stödjer och konkret synliggör elevers språkliga progression inom sfi, i svenska som andraspråk på grundläggande nivå samt inom sfi i kombination med yrkesutbildningar inom komvux. Materialet som ska relateras till det befintliga material Bygga svenska, ska utgå från en konkret beskrivning av vuxna elevers andraspråksutveckling ska bland annat bidra till lärares samsyn och till ett gemensamt språk kring olika steg i andraspråksutvecklingen och kring vilken stöttning och undervis- ning som är relevant i olika faser av utvecklingen. Utredningen instämmer i förslag om att ska utforma ett nationellt skolutvecklingsprogram med ett innehåll som syftar till ökad kvalitet i undervisningen av elever med svenska som andraspråk inom komvux. Vi redogör vidare för ett tänkt relevant innehåll i programmet. ges i uppdrag att genomföra särskilda riktade regionalt utformade insatser med fokus på elever med svenska som andra- språk, särskilt i sfi och sfi i kombination med annan utbildning. In- satserna baseras i de regionalt utvalda huvudmännens behov och förutsättningar och sker i samverkan med processtödjare och regio- nala samordnare. En regional samverkan är en förutsättning för ökad stabilitet, likvärdighet och kvalitet . De mycket lågt ställda kraven för ämnesbehörighet om 30 hp rym- mer inte den kompetens som sfi-lärare måste ha för sitt uppdrag. De låga kraven har bidragit till att cementera otillräckliga förut- sättningar för komvuxverksamheter att utföra sitt uppdrag. Reger- ingen ska därför ge lämpliga aktörer i uppdrag att utforma en plan över hur högre behörighetskrav ska införas för behörighet i sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå inom komvux. I upp- draget ingår att planera för hur validering av reell kompetens ska genomföras för att behörighet och legitimation ska kunna ges samt hur övergångsbestämmelser ska utformas. En specifik lärarutbildning för arbete inom vuxenutbildning har aldrig funnits. Det finns tecken på att den befintliga ämneslärar- utbildningen inte i tillräckligt hög grad förbereder lärarstudenter för arbete i sfi och övriga komvux. Utredningen föreslår därför att lämp- liga lärosäten ska tilldelas medel för utformande av profilering av kurser i svenska som andraspråk mot vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk inom komvux. Verksamhetsförlagd utbildning, VFU, ska då göras inom komvux. Vid vissa lärosäten kommer då ämnes- studierna att vara direkt relevanta för undervisning i komvux. Pro- fileringen kan utformas över 1–90 hp vilket innebär att även studier på högre nivåer, som innebär behörighet till forskarstudier, blir direkt relevanta för vuxenundervisning. Endast en mycket liten del av den omfattande forskning som be- drivs rörande utbildning och lärande handlar om vuxnas lärande. Än mindre bedrivs och sprids om vuxnas lärande av och på svenska om andraspråk. Utredningen menar att en övergripande ambitionshöj- ning behövs för att ge en gedigen kunskapsbas för verksamheten, för lärarutbildning och för vidare kompetensutveckling. Därför ska utlysa en nationell forskarskola mot doktorsexamen. Forskarskolan ska ha ett praktiknära och ämnes- didaktiskt fokus rörande vuxnas lärande av och på svenska som andra- språk. Av Skolforskningsinstitutets finansieringsbidrag till praktiknära skolforskning ska minst 6 miljoner avsättas för praktiknära och didaktiskt inriktade forskningsprojekt rörande vuxnas lärande av och på andraspråket svenska. Genom att utredningens förslag involverar verksamma lärare och rektorer, lärarutbildare/forskare och skolmyndigheter kommer den ämnesdidaktiska och ämnesteoretiska kunskapsbasen att öka och spridas, vilket i sin tur kan leda till ändamålsenliga beslut och åtgärder så att elevernas möjligheter till studieframgång ökar. 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) dels att 3 kap. 12 j §, 20 kap. 1 §, 8 §, 9 §, 28 §, 29 § och 31 §, 22 kap. 1–2 §§ samt 28 kap. 12 § ska ha följande lydelse, dels det i lagen ska införas tre nya paragrafer, 20 kap. 33 a–b §§ och 22 kap. 8 a § samt att det närmast före 20 kap. 29 §, 33 a §, 20 kap. 33 b § och 22 kap. 8 a § ska införas fyra nya rubriker av följande lydelse. När en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, special- skolan, sameskolan, gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan över- går från skolformen till en annan av de angivna skolformerna ska den skolenhet som eleven lämnar, utöver vad som följer av 4 b §, till den mottagande skolenheten överlämna sådana uppgifter om eleven som behövs för att underlätta övergången för eleven. Detsamma gäller om eleven byter skolenhet inom skolformen. När en elev byter skolform från eller grundsärskolan till gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan, ska den mottagande skol- enheten skyndsamt informera den överlämnande skolenheten om att skolenheten har tagit emot eleven, om det inte är obehövligt. 1Senaste lydelse 2018:1098. När en elev i utbildning i svenska för invandrare efter av- brott, som avses i 31 § fjärde stycket, påbörjar utbildning hos ny huvudman ska den individuella studieplan som upprättats enligt 20 kap. 8 § över- lämnas från den skolenhet som eleven tidigare tillhörde till den mottagande skolenheten. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på grundläggande nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på grund- läggande nivå (10–15 §§), –bestämmelser om vuxenutbildning på gymnasial nivå och vuxenutbildning som särskild utbildning på gymnasial nivå (16–23 §§), – bestämmelser om kommu- – bestämmelser om kommu- nal vuxenutbildning i svenska för nal vuxenutbildning i svenska för invandrare (24–33 §§), invandrare (24–33 b §§), –bestämmelser om betyg (34–41 §§), –bestämmelser om validering (42 och 43 §§), och –bestämmelser om intyg (44 och 45 §§). 2Senaste lydelse 2020:446. att det upprättas en individuell att det upprättas en individuell studieplan för varje elev. studieplan för varje elev. ska innehålla uppgifter om den ska innehålla uppgifter om den enskildes utbildningsmål och plane- enskildes utbildningsmål, plane- rad omfattning av studierna. rad omfattning av studierna samt avseende utbildning i svenska för invandrare det datum då eleven första gången tagits emot till utbild- ningen enligt 31 § fjärde stycket. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer med- delar föreskrifter om den individuella studieplanen. Den som har antagits till en kurs har rätt att fullfölja kursen. Huvudmannen får dock besluta att utbildningen på kursen ska upp- höra, om eleven saknar förutsättningar att tillgodogöra sig utbild- ningen eller annars inte gör tillfredsställande framsteg. Den vars utbildning på grundläggande nivå eller särskilda utbild- ning på grundläggande nivå har upphört enligt andra stycket ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. Den vars utbildning på gymnasial nivå eller särskilda utbildning på gymnasial nivå har upphört enligt andra stycket får på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. 3Senaste lydelse 2015:482. 4Senaste lydelse 2020:446. Den vars utbildning i svenska Den vars utbildning i svenska för invandrare har upphört enligt för invandrare har upphört enligt andra stycket eller som frivilligt andra stycket, eller som frivilligt avbrutit sådan utbildning ska på avbrutit utbildningen och inte om- nytt beredas sådan utbildning, om fattas av rätten till utbildningen en- det finns särskilda skäl för det. ligt 31 § fjärde stycket, ska på nytt beredas sådan utbildning, om det finns särskilda skäl för det. som frivilligt avbrutit utbildningen och omfattas av rätten till utbild- ning enligt 31 § fjärde stycket ska efter önskemål på nytt beredas så- Utbildningen får avbrytas även enligt bestämmelserna i 5 kap. 17–20 §§. Hemkommunen är skyldig att se till att utbildning i svenska för invandrare erbjuds dem som enligt 31 § första stycket har rätt att delta i utbildningen. När det gäller den som enligt 31 § andra stycket har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare är det den kommun där han eller hon stadigvarande arbetar som är skyldig att se till att utbildningen erbjuds honom eller henne. Av 31 § tredje stycket följer att en elev i vissa fall har rätt att delta i utbildning i svenska för invand- rare i en annan kommun än hem- kommunen. 5Senaste lydelse 2015:482. Varje kommun ska aktivt verka för att nå dem i kommunen som har rätt till utbildningen och för att motivera dem att delta i utbildningen. Utbildningen ska finnas tillgänglig efter det att en rätt till utbildning i svenska för invandrare inträtt. Om det inte finns särskilda skäl ska utbildningen kunna påbörjas . Varje kommun ska aktivt verka för att en nyanländ som omfattas av lagen (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa ny- anlända invandrare kan påbörja utbildningen inom en månad från det att den nyanlände anmält sig till utbildning i svenska för invandrare hos kommunen. Hemkommunen ska erbjuda lämpliga individuella insatser till de som har rätt till utbildning en- ligt 31 § fjärde stycket i syfte att de som är inskrivna i utbildningen och har behov av att fullfölja ut- bildningen ska fullfölja sin utbild- ning i enlighet med den indivi- duella studieplan som ska upprättas enligt 8 §. Kommunen ska doku- mentera sina insatser på lämpligt sätt. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om kommu- nens skyldigheter enligt första och fjärde stycket och den behandling av personuppgifter som är nödvän- dig för att kommunen ska kunna fullgöra sina skyldigheter enligt fjärde stycket. 6Senaste lydelse 2017:595. En person har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare det år han eller hon fyller , om han eller hon 1.är bosatt i landet, och 2.saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge. En finländsk medborgare som stadigvarande arbetar i en svensk kommun, men är bosatt i nära gränsen till och saknar sådana grundläggande kunskaper i svenska språket som utbildningen syftar till att ge, har det år han eller hon fyller också rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare. En elev har rätt att bli mot- tagen i utbildning i svenska som invandrare som anordnas av en annan kommun än den som annars ska svara för elevens utbildning, om eleven med hänsyn till sina personliga förhållanden har sär- skilda skäl att få delta i utbildning i den kommunen. Rätten till utbildning i svenska för invandrare gäller från det datum eleven tagits emot till sådan utbildning. Föreligger särskilda skäl med hän- syn till elevens personliga förhål- landen ska huvudmannen besluta att förlänga utbildningen upp till i taget. Rätten till utbildning innebär ingen inskränkning i huvudmannens möjlighet att en- ligt 9 § andra stycket besluta att utbildningen ska upphöra. 7Senaste lydelse 2015:482. Bedömning av en elevs kunskaper När en nyanländ tas emot till utbildning i svenska för invand- rare ska elevens kunskaper bedö- mas, om en sådan bedömning inte är uppenbart onödig. Bedömningen ska göras skyndsamt. Resultatet av bedömningen ska ligga till grund för den individuella studieplanen. Vad som avses med nyanländ fram- går av 3 kap. 12 a §. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om underlag för sådana bedömningar. Om en elev tas emot i utbild- ning i svenska för invandrare med stöd av 31 § tredje stycket har den mottagande kommunen rätt till ersättning för sina kostnader för elevens utbildning från elevens hem- kommun. I detta kapitel finns bestämmelser om –allmänna förutsättningar för distansundervisning i vissa skol- former (2–4 §§), –när distansundervisning får användas i vissa obligatoriska skol- former (5 och 6 §§), –när distansundervisning får användas i gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan (7 och 8 §§), –när distansundervisning får användas i vuxen- utbildning (8 a §), –utförare av distansundervisning (9 §), –krav på distansundervisning (10 och 11 §§), –resor och boende (12 §), –särskilda bestämmelser om utbildning i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan där distansundervisning får användas för hela ut- bildningen (13–22 §§), och –bemyndigande (23 §). vändas i , grundsär- vändas i , grundsär- skolan, specialskolan, sameskolan, skolan, specialskolan, sameskolan, särskolan endast under de förut- sättningar och med de begräns- ning endast under de förutsätt- ningar som följer av detta kapitel ningar och med de begränsningar och föreskrifter som har med- som följer av detta kapitel och delats i anslutning till kapitlet. föreskrifter som har meddelats i Distansundervisning får inte an- anslutning till kapitlet. vändas i förskolan och förskole- undervisning får inte användas i förskolan och förskoleklassen. I utbildning där distansundervisning används får även andra former av undervisning användas. 8Senaste lydelse 2020:605. 9Senaste lydelse 2020:605. När distansundervisning får användas i vuxenutbildning Distansundervisning får an- vändas vid utbildning i svenska för invandrare inom vuxenutbildning efter önskemål från elev, om eleven av personliga skäl avseende avstånd till skola, arbete eller hälsa har behov av sådan undervisning samt huvud- mannen anser eleven har förut- sättningar att tillgodogöra sig så- dan undervisning. Distansundervisning får även användas inom vuxen- utbildning på grundläggande och gymnasial nivå. Vid distansundervisning inom vuxenutbildning ska inte 9–10 samt 12 §§ gälla. Rektorn beslutar om distans- undervisning inom vuxenutbildning. Beslut av en kommun eller en region får överklagas till Skolväsen- dets överklagandenämnd i fråga om 1.barns mottagande i grundsärskolan enligt 7 kap. 5 § eller till- hörighet till grundsärskolans målgrupp enligt 7 kap. 5 b §, 2.uppskjuten skolplikt enligt 7 kap. 10 § andra stycket, 3.skolpliktens förlängning enligt 7 kap. 13 § eller skolpliktens upphörande enligt 7 kap. 14 §, 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 10Senaste lydelse 2020:605. 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6.placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavare önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 29 § andra stycket, 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utfor- mats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 §, mottagande iförsta hand enligt 19 kap. 29 § första stycket eller mottagande en- ligt 22 kap. 14 §, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 5 eller 7 §, 9. mottagande till 9. mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. vuxenutbildning enligt 20 kap. §, 14 § andra stycket, 22 eller 13 §, 14 § andra stycket, 22, 31 § tredje stycket eller 33 §, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxen- utbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje eller fjärde stycket, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som av- ses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. 1.Denna lag träder i kraft och ska tillämpas på utbildning . 2.Bestämmelserna i 3 kap. 12 j §, 20 kap. 8 §, 29 §, 31 § och 33 a § ska tillämpas för de elever som första gången tas emot i utbildning i svenska för invandrare från . 1.2Förordning om ändring i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2011:1108) om vuxen- utbildning att 2 kap. 1 §, 2 §, 16 § och 17 § ska ha följande lydelse. i denna förordning ett mått på