sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — I texten nedan beskrivs de tre delarna och hur de hänger samman: Lärosätets ansats för att stimulera, stödja och kvalitetssäkra nyttiggörande: från vision till verksamhet Lärosätets ansats för att stimulera, stödja och kvalitetssäkra arbetet med att bidra till nyttiggörande och innovation innefattar utveckling av mål och strategier, processer och arbetssätt, rikt‐ linjer och föreskrifter, uppföljning och nyckeltal samt roller och kompetens. Ansatsen behöver också täcka in löpande arbete med kvalitetsutveckling. 1Notera att lärosätenas förmåga att bidra till nyttiggörande och innovation är väsensskild från dess samver‐ kansförmåga. Med samverkan avses ömsesidigt utbyte som förväntas gagna alla inblandade, om än på olika sätt. Universitets och högskolors samverkan är en metod för att uppnå något inom forskning, utbildning samt nyttiggörande och innovation. Samverkan är inte ett resultat i sig. Exempel på distinkta delar i ansatsen innefattar övergripande ansvar för nyttiggörande och innovat‐ ion i rektorsfunktionen, ansvar för nyttiggörande och innovation på olika chefsnivåer i linjehierarkin, långsiktig målbild för lärosätets bidrag till nyttiggörande och innovation, arbetsordning för forskande och undervisande personal, bisyssleföreskrift, prestationsmedel för nyttiggörande och innovation, strategier och handlingsplaner för nyttiggörande och innovation i akademiska miljöer, ansvariga per‐ soner i linjen, operativa planeringsprocesser för nyttiggörande och innovation i akademiska miljöer, etikpolicy, upphandlingsföreskrift, riktlinjer för näringslivssamverkan, och certifieringar. Arbetet med att utveckla ansatsen är omfattande och kräver dedikerade insatser . Avgörande för ett sådant arbete är etablerandet av en rektorsfunktion med tydligt ansvar och mandat för nyttiggöran‐ defrågorna. Ansatsen organiseras och dokumenteras så att den utgör en tydlig verksamhetsgrund för nyttiggö‐ rande och innovation och liknar mycket på så sätt lärosätets ansatser för forskning och för utbild‐ ning. Nedan ses ett litet urval av initiativ inom området: Lärosätets långsiktiga målbild med nyttiggörande En viktig komponent är etablerandet av lärosätets långsiktiga målbild för nyttiggörande. Detta stipu‐ lerar att: ska vara lärosätet som ger de erkänt starkaste bidragen till näringslivet och omställ‐ ningen till ett hållbart samhälle. Prestationsparametrar: För att stimulera nyttiggörande och innovation vid institutioner etablerade 2016 särskilda prestationsparametrar för nyttiggörande och innovation i syfte att premiera och synliggöra institutionernas insatser. följs institutionerna upp på följande parametrar: 1) Impact case, 2) Adjungerade professorer, docenter, lektorer och industridoktorander, 3)Samverkansprojekt med nyttiggörande‐ och innovationsinslag och 4) Samhällskommunikation kopplad till hållbarhetsmålen. fördelas motsvarande av basanslaget för forskning och forskarutbildning baserat på prestationsparametrarna. Samverkansskicklighet: För att stimulera individens förmåga att ta ansvar för nyttiggörande och inno‐ vation För att skapa incitament för anställda, har lyft fram samverkansskicklighet som en särskild meriteringsfaktor i lärosätets styrdokument ”Arbetsordning för forskande och lärande personal”. Samverkansskicklighet ses som ett komplement till vetenskaplig‐ och pedagogisk skicklig‐ het och ska appliceras vid rekrytering, befordran och i sammanhang kring karriärutveckling.2 Samtliga institutioner har tillsatt en viceprefekt med ansvar för nyttiggörande‐ och innovationsfrå‐ gor. Dessa individer möts på månatlig basis för att diskutera både strategiska och operativa frågor. Omfattning (år) Fördelning av fakultetsmedel (motsvarande X%) från bas‐ Premiering av forskare eller forskargrupper vars forskning lett till betydande genomslag i samhället 2Ett arbete pågår 2020 för att inrikta arbetsordningen tydligare mot nyttiggörande och innovation som merite‐ ringsfaktor. Samspel inom innovationsekosystemet för stärkt idéflöde och gott samarbete I omedelbar närhet till många svenska lärosäten finns ett innovationsekosystem i form av organisat‐ ioner som arbetar fokuserat med utvalda former av nyttiggörande och innovation. För är dess innovationsekosystem miljön där forskares och studenters idéer växer för att ställa om till ett hållbart samhälle. Förmågan till samspel inom innovationsekosystemet, där som lärosäte ofta är en del, kan stärka idéflödet genom att externa perspektiv berikar synen på hur forskningsre‐ sultat och kunskap kan nyttiggöras. Det är lika naturligt och viktigt att samverka med externa aktörer inom nyttiggörande och innovation som det är inom forskning och utbildning. Förmågan till samspel kan möjliggöra ett gott samarbete mellan personer i lärosätet och i externa organisationer. Fakulteten och andra personer i lärosätet såsom innovationsrådgivare kan bilda ar‐ betsgrupper med externa personer som besitter kompletterande kompetenser och andra resurser som behövs för nyttiggörande och innovation. På så sätt utgör innovationsekosystemet ett nyttiggö‐ randestöd för lärosätet som avlastar fakulteten. Innovationskontorets särskilda ansvar i Nyttiggörande‐ och innovationstriangeln är en integrerad del av universi‐ tetsförvaltningen, på benämnt Verksamhetsstödet. Innovationskontorets personalresurs fördelas över de tre de‐ larna av Nyttiggörande‐ och innovationstriangeln enligt bild till höger. Innovationskontorets verksamhet knyter an till behov som finns i kärnverksamheten och i organisationerna i innovat‐ ionsekosystemet. Det är en styrka att innovationsrådgivarna har ett helhetsperspektiv på möjligheter till värdeskapande samhällsnytta. Som en viktig del i ansats ökar innovationskontoret lärosätets förmåga att kvalitetssäkra arbetet med att bidra till nyttiggörande och innovation. Innovationsrådgivarna ökar medvetenheten om risker och hante‐ ringen av dem. Följden blir dels högre kvalitet i arbetet och dels att fakultetens förmåga och ansvars‐ tagande för att bidra till nyttiggörande och innovation ökar. Arbetet för att säkerställa stärkt idéflöde och gott samarbete Innovationskontoret fungerar som en växelstation vidare ut i innovationsekosystemet där samspelet sker primärt med (Helägt dotterbolag till högskolan för att skapa företag) och industriteknik (styrd av , institut som kompletterar Chal‐ mers forskning på högre TRL‐nivåer). Representanter för organisationerna möts kontinuerligt för att utveckla arbetssätt för stärkt idéflöde och effektivisera samarbetet, bl.a genom deltagande i Nyttig‐ görandets styrgrupp och medverkan i en särskild insats kring stärkt idéflöde & paketering av eko‐ systemsövergripande erbjudanden. Däremellan sker avstämningar mellan cheferna för respektive organisation och särskilda möten för behandling av gemensamma frågor, t.ex. idéflöde mellan Chal‐ mers innovationskontor och medarbetare. Omfattning (år) Validering för tillämpning (VFT) , till och tillhörande partnerlärosäten Komplement till VFT‐medel. Årliga driftsmedel från interna medel Årliga driftsmedel från interna medel Årliga driftsmedel från interna medel Årliga driftsmedel från interna medel Årliga driftsmedel från interna medel Fakultetens och studenters förmåga att bidra till och ta ansvar för nyttiggörande och innovat‐ ion Genom utbildningen bygger förmågor i fakulteten och hos studenter att bidra till och ta an‐ svar för nyttiggörande. har arbetat med att bygga en entreprenöriell kultur vid lärosätet och utveckla den entreprenöriella förmågan hos både studenter Detta handlar ytterst om ett värdeskapande för andra, idéutveckling och kreativa pro‐ cesser där förmåga och mod genomsyrar mycket av verksamheten. Att utveckla en sådan kultur tar och går olika snabbt i olika delar av lärosätets verksamhet. Särskilda insatser rörande entreprenöriella erfarenheter i grundutbildningen strategi för entreprenöriellt lärande innebär ett helhetsgrepp för grundutbildningen. Det ska därmed finnas en baskompetens i ett entreprenöriellt förhållningssätt som uppnås genom inte‐ grerade moment i obligatoriska kurser (för alla); för ytterligare fördjupning inom entreprenörskap ska det ska finnas valbara kurser (för många) och spetskompetens inom entreprenörskap ska erbju‐ das genom fördjupande program som innefattar att starta nya företag och/eller bana väg för radi‐ kala lösningsförslag (för några). Som en del av detta långsiktiga arbete, genomförs den 10‐åriga utbildningssatsningen ”Tracks” som bygger på ett arbetssätt som utvecklar studenternas kunskaper och färdigheter i lagarbete, etik, kommunikation och entreprenörskap – så kallade professionella färdigheter – utan att kompromissa med de mer djupgående ämneskunskaperna. Genom spetsutbildningen , etableras ett partnerskap mellan entreprenö‐ riellt drivna studenter, en idébärare och en Chalmers‐kopplad inkubator, läggs en grund för att en innovativ idé tas flera steg närmre kommersiellt nyttiggörande, oftast i form av ett nytt uppstartsbo‐ lag. Därtill är spetsutbildningen en viktig förutsättning för att integrera det entreprenöriella perspek‐ tivet brett i lärosätets utbildningar. Genom Professional Education (Helägt dotterbolag till högskolan för att bedriva uppdrags‐ utbildning) byggs förmågor hos både fakultet och anställda i näringslivet tack vare ömsesidig kun‐ skapsförmedling och erfarenhetsutbyte. Utgångpunkten för verksamheten är att det inte enbart ska vara en förmedling av kunskap, utan att utbildningarna ska ge reell effekt i näringslivet och sam‐ hället. Som exempel kan nämnas utbildningen i ”energy” där deltagande företag efteråt kunde sänka sin energikostnad per enhet. Även utbildningssatsningen Tracks bidrar till ett livslångt lärande genom att kurserna öppnas upp för Chalmersalumner, i mån av kursplats. Omfattning (år) 2016–2019 totalt 2009–2019 ca /år tjänst finansierat från ordi‐ 2019–2029 totalt ca Sammantaget verkar därmed Nyttiggörande‐ och innovationstriangels delar till att bygga förmåga att bidra till nyttiggörande och innovation i sin helhet. Nyttiggörande av kunskap vid Målsättningen med högskolans innovationsstöjande verksamhet är att underlätta resan från idé till innovation/nyttiggörande/faktura för högskolans personal och studenter. Den viktigaste motorn i MDHs innovationsstöd är Idélab, även om flera arenor finns att tillgå. Målet med Idélabs verksamhet är att främja entreprenörskap och möjliggöra nyttiggörandet av kunskap. Alla inom högskolan som vill utveckla sina entreprenöriella förmågor, eller nyttiggöra sin kunskap genom idé‐ och affärsutveckling ska kunna komma till Idélab för stöd att förverkliga sina mål. Andra arenor som finns att tillgå är Automation Region, Robotdalen, Samhällskontraktet, och Sörmlandskontraktet. Idélab grundades och är organiserat under Akademin för Ekonomi, Samhälle och Teknik. Idélab är välkänt av studenter och medarbetare på högskolan och är oftast den första kontakten för individer som vill kommersialisera idéer och resultat. Inom Idélab bedrivs arbetet i tre fokusområden: 1.Nyttiggörande och kommersialisering av forskningsresultat: Idélab arbetar för att inspirera, skapa processer och underlätta forskningskommersialisering. Idélab ska även skapa möjligheter till kommersialisering och nyttiggörande även via andra vägar, till exempel i samarbete med centrumbildningar. 2.Innovationsstöd och rådgivning: Idélab arbetar med vedertagna verktyg och modeller för att stödja idébäraren i tidig idé‐ och affärsutveckling. 3.Främja entreprenöriella kunskaper: ”Dagens mötesplatser mellan studenter och arbetsgivare ska utvecklas för att öka kompetensen inom entreprenörskap och stärka studenternas och medarbetarnas förmåga att utveckla och kommersialisera idéer” (MDH:s forsknings‐ och utbildningsstrategi 2017‐ 2020). Idélab arbetar för att vara denna kreativa mötesplats som ska främja entreprenörskap och erbjuder en trygg miljö där idébärare kan testa sina idéer. Utöver detta så bygger och förvaltar Idélab nätverk med relevanta aktörer, främst inom innovationsstöd‐ systemen i och , för att kunna erbjuda ett så bra stöd som möjligt till sina klienter men också för att stödja andra aktörers verksamhet inom ramen för Idélabs uppdrag. arbetades det fram en strategisk 5‐årsplan för Idélab med visionen ”Tydlig, självständig och hållbar enhet vid MDH”. Planen hade sju fokusområden: tydlig roll på MDH; holdingbolag; lokalisering (lokalbehov); marknad – varumärke, målgrupp och erbjudande; internationalisering; finansiering; och Idélab jubileum i 2019. Förutom Idélab finns också de väl etablerade centrumbildningarna Automation Region (AR), Robotdalen (Rd) och Samhällskontraktet (SK), samt samverkansplattformar som () och Sörmlandskontraktet (SöK). Inom dessa plattformar bedrivs innovationsfrämjande verksamhet som syftar till att öka innovation i och mellan företag och akademi (AR och MITC) stötta innovationer inom robotik till kommersialisering (Rd) samt främja innovationsverksamhet inom offentlig sektor (SK och SöK). Dessa plattformar fungerar på olika sätt men alla har gemensamt att de är viktiga arenor för att sprida resultat av forskning och skapa förutsättningar för nya innovationer. Några exempel på aktiviteter inom centrumbildningarna: ∙Forsknings och innovationsgruppen inom Automation Region syftar till att öka den innovativa förmågan hos medlemmarna i Automation Region (ca 120 medlemmar, i huvudsak företag men även offentliga organisationer och akademi). Gruppen fokuserar på rollen som innovationskatalysator och att hitta metoder och verktyg som stimulerar innovationer. I arbetet ingår det att arrangera informationsträffar för finansiering, högklassiga föreläsningar och ge stöd till medlemmarnas arbete med innovationsstrategier. ∙Robotdalen hjälper entreprenörer, innovatörer och företag att utveckla och kommersialisera innovationer inom robotik och välfärdsteknik. Rd har kompetens inom teknisk och kommersiell verifiering, produktutveckling, konceptualisering, simulering, affärsutveckling och marknadsutveckling. Rd‐teamet stöttar kommersiell utveckling av innovationer genom verifiering i små steg i kombination med att skapa flexibla team. Genom samarbetspartners och nätverk kan företag och individer få tillgång till finansiering, prototypbyggare, akademisk kompetens, tidiga kunder, inkubatorer, kommersialiseringsaktörer med flera. Ett stort antal innovationer har faciliterats via Robotdalens kanaler och finns på en kommersiell marknad. ∙Samhällskontraktets vision är: "I satsar akademi och samhälle aktivt på kunskapsutveckling för välfärd och tillväxt". De övergripande målen handlar om att höja kompetensnivån i regionen; stärka forskning och utbildning vid MDH; utveckla verksamheter och medarbetare inom offentlig sektor; samt att skapa goda relationer i samverkan mellan högskolan och aktörer i offentlig sektor. Detta genomförs på olika sätt och har i flera fall resulterat i innovationer som implementeras i offentlig verksamhet (exempelvis läromedel i matematik men även metoder och modeller för hållbart arbetsliv) Idélab redovisar sitt arbete och resultat i högskolans årsredovisning samt till Innovationskontoret på KTH enligt gällande riktlinjer, där antalet idéer delas i fyra kategorier: Nya idéer, Idéer vidare till verifiering, Idéer vidare till inkubation, samt Startade bolag. I årsredovisningen är kategorin Idéer vidare till inkubation uppdelad i två delar för att bättre matcha Idélabs interna process. Dessa delar är Affärsutveckling och , där det i ingått att idébärarna startat sina företag. Verksamheten inom Idélab följs upp internt vid akademins årliga verksamhetsdialog med rektor. I den översyn som görs av innovations, forsknings och samverkansstödet ingår även att se över kvalitetshöjande åtgärder för uppföljning. pågår ett högskoleövergripande utvecklingsarbete i form av en översyn av verksamhet och organisation för forsknings‐, innovations‐, och samverkansstödet. Rektor har tillsatt en arbetsgrupp med uppdrag att utreda och lämna ett förslag på verksamhetsinnehåll för en struktur som ska ge forsknings‐ och innovationsstöd för högskolans personal och studenter. Arbetsgruppen ska även lämna ett förslag på lösning för organisation, kommunikation och lokalisation för denna struktur. Förslaget ska även beskriva vilken styrning strukturen ska ha och vilka processer som måste komma på plats för strukturens funktionalitet. Arbetsgruppen ska slutrapportera senast 2020‐04‐01. Tanken med utredning är att Idélab och Avdelningen för forskningsstöd samt flera andra delar av högskolan bättre ska kunna samarbeta och dra nytta av varandra. Förhoppningen är att resultatet av detta arbete även ska öka både relevansen och effektiviteten i innovationsstödet. Idélab arbetar även med att förnya sina processer, dels för att vara relevanta mot studenterna och deras intressen och även för att öka effektiviteten i gruppen då resurserna inom affärsutveckling är väldigt begränsade. Som ett exempel på detta testar Idélab ett nytt arbetssätt i form av ett startup‐ program, ett så kallat Freelance program, som riktar sig till studenterna på de kreativa programmen. Studenterna har visat ett stort intresse för detta och första omgången är redan fullbokad. Målet är att öka tillgängligheten på Idélab, som ska vara till för alla studenter, forskare och anställda. Genom att köra program kan vi hjälpa och stödja flera idéer på effektivt sätt. Dessutom kan idébärare lära från varandra. Genom att förbättra och förtydliga Idélabs processer blir det också lättare att kommunicera ut dem och nå flera potentiella idébärare. Idélab försöker även jobba nära utbildningsprogrammen för att fånga upp behov som finns och erbjuda den kompetens som finns inom verksamheten. högskolas vision är ”Ett starkt MDH – den samproducerande högskolan”. I utvärderingar /2016 av lärosätenas strategier för samverkan och hur de används i verksamheten fick MDH högsta betyg i båda utvärderingarna, dvs för strategi för och införande av samverkan, samt för samverkansaktiviteter och resultat. Trots detta ser högskolan ytterligare potential i att kunna tillvarata alla värden som uppstår i verksamhet i samband med forskningsprojekt med offentliga och privata aktörer, och en förutsättning för att uppnå detta är ett holdingbolag. Den starkt industriella omvärlden kring ger kontinuerligt upphov till nya samarbeten och nya företag väljer att etablera sig i regionen, såsom Northvolt och Amazon WS. Vi har tidigare nämnt våra etablerade samverkansarenor men när behov av förnyelse finns uppstår nya initiativ för samproduktion. Det senaste, Collaboration Center, är en fysisk mötesplats där mindre företag samverkar med studenter och forskare i vardagen. För att vara fortsatt konkurrenskraftiga som region och som akademi krävs ett professionellt och fungerande innovationsstöd, vilket saknar det viktiga holdingbolaget. Övergripande målsättning med ett holdingbolag är att: ∙tillsammans med företag, organisationer, kommuner och regioner utveckla kunskaper och former för att nyttiggöra forskningsresultat – vilket på lång sikt förväntas leda till ökad sysselsättning och tillväxt; ∙inspirera och påverka attityden till innovation hos forskare och studenter – vilket på lång sikt ökar forskningens kvalitet och kvantitet; ∙utnyttja potentialen i att nyttiggöra forskning genom att tillgängliggöra resultat, skapa samarbeten och nätverk, patentera och licensiera utvecklade idéer och starta företag med forskningsresultat som bas; ∙skapa förutsättningar för att delta i EUs utlysningar med krav på innovation. Forskningskommersialisering är en utmaning. Idélab har arbetat fokuserat med detta och historiskt haft framgångar, men har det saknats relevant kompetens inom området. Rekryteringen av den nuvarande verksamhetschefen hade fokus på att göra ett omtag av Idélab och utveckla arbetet med forskningskommersialisering. Det finns möjligheter att jobba närmare forskningsstödet i denna fråga och skapa en process tillsammans för att bättre fånga upp projekt med potential för kommersialisering. Det finns också behov av processer för att möjliggöra kommersialisering genom andra kanaler till exempel genom att sälja IP vidare till existerande företag eller genom att undersöka möjligheter till kommersialisering med hjälp av studentprojekt. Det pågår också flera samarbeten på högskolan där forskare och studenter samarbetar med företag i regionen, där det med hjälp av Idélab kan skapas bättre processer och förutsättningar för kommersialisering. MDH erbjuder utbildning som leder till jobb där entreprenörskap är en alternativ karriärväg. Idélab bidrar genom att delta i ordinarie kursverksamhet inom högskolans samtliga akademier, anordna workshops, arrangera idétävlingar samt erbjuda individuellt stöd för att utveckla entreprenöriell kompetens och skapande av affärsplaner kring kompetenser och idéer. Allt detta sker i nära samarbete med det övriga innovationsstödsystemet i både och . Högskolan, representerad av Idélab, har ett samarbetsavtal med innovationskontoret som drivs av . Inom ramen för samarbetet utvecklas nya metoder och arbetssätt för att stödja studenter och forskare som vill kommersialisera sina idéer och forskningsresultat. En central del av verksamheten är att, med hjälp av stöd från program Verifiering för tillväxt, verifiera affärsnyttan av dessa idéer samt att erbjuda rådgivning relaterad till affärsutveckling. Idélab arbetar enligt välkända och vedertagna metoder och verktyg i processerna för idéutveckling och affärsutveckling. Idélab erbjuder även olika program inom affärsutveckling för klienter som driver vidare sina idéer. Dessa program omfattar genomgångar av både praktiska aspekter kopplade till att starta bolag samt ämnen inom affärsutveckling som till exempel prissättning, avtalshantering och marknadsföring. Klienter kan också ta hjälp av och inspireras av varandra. Idélab erbjuder även individutveckling i form av karriärcoachning och personlig utveckling, något som är viktigt för att forma morgondagens entreprenörer Idélab har ett starkt varumärke i de både och . Idélab ses som en självklar aktör i innovationsstödsystemen i båda regionerna. Idélabs syfte kan också ses i detta större perspektiv, där entreprenöriella kunskaper och erfarenheter ökar möjligheterna till positiv regional utveckling i ett längre perspektiv. Det tar att utveckla en idé till en affärspotential och sedan kommersialisera det. Kommuner, regioner och företag ser också Idélab som ett möjligt nav till studentsamarbete. Detta kan vidareutvecklas, som tidigare nämnts, genom de olika samverkansarenorna. anser även att formen för dagens holdingbolag kan behöva ses över. Flera goda insikter finns i rapporten från Tillväxtanalys 2016:02 ”Holdingbolagens roll när universitet kommersialiserar intellektuell egendom”. Exempelvis framgår att flera länder ser nyttiggörande av kunskap (innovation) som allt mer viktigt vid fördelning av forskningsanslag, att resultat går att mäta men bör göras på ett sätt som premierar kvalitet och långsiktiga samhällsvinster, snarare än kortsiktiga vinster. Det finns även intressanta modeller där nationella grepp tas för att underlätta samarbetet och de enskilda lärosätenas möjlighet att arbeta med strategier till exempel guider för hantering av IP, avtalsmallar () och modeller för finansiering. MDH gör bedömningen att finansieringsmodeller där incitament finns för alla inblandade parter är lyckosamma. I finns en modell där en tredjedel av intäkter från försäljning av ägarandelar i ett holdingbolag tillfaller vardera forskare, institution och holdingbolag. MDH ser möjligheter att även inkludera offentlig och privat sektor för långsiktigt värdeskapande. Det är också viktigt att identifiera kommersialisering som inte är vinstdrivande, för att lösa utmaningar i till exempel skola och vård. äger staten holdingbolagen och uppdraget är att generera vinst till staten. I syfte att nyttiggöra forskningsresultat behöver incitamenten för ägandet ses över.