sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Man kan även få en tillsvidareanställning som lärare i komvux trots att man inte har legitimation om man ska undervisa i modersmål, ett yrkesämne på gymnasial nivå eller på individuella kurser eller orien- teringskurser. Det gäller under förutsättning att det inte finns andra sökande som har legitimation, den sökande har tillräcklig kompetens och är lämplig att undervisa. Den som undervisar i svenska som andraspråk i komvux kan i vissa fall10 få en anställning i högst även utan lärarlegitimation. Det är en tillfällig ändring i reglerna som gäller anställningar som påbörjas till och med . Detta gäller om huvud- mannen inte får tag på en legitimerad och behörig lärare, om den 7Förordning 2011:1108 om vuxenutbildning. 8Förordning (2018:754) om ändring i förordningen (2011:326) om behörighet och legitima- tion för lärare och förskollärare. 9Skollagen 2010:800 2 kap. 20 §. 10Förordningen (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. sökande har de ämneskunskaper som krävs för en behörighets- givande lärarexamen och om läraren under anställningen går en kom- pletterande pedagogisk utbildning (KPU). 11.2.3Andel med behörighet och legitimation På grundläggande nivå tjänstgjorde sammanlagt 1 377 lärare. Av dessa har 1 063 legitimation med behörighet för denna nivå och under- visningsämne. Andelen behöriga lärare är därmed . Av de 716 tjänstgörande lärarna i svenska som andraspråk hade pedagogisk högskoleexamen och hade legitimation.11 På gymnasial nivå tjänstgjorde sammanlagt 1 441 lärare. Av dessa hade 1 112 legitimation med behörighet för nivån och undervisnings- ämne. Andelen behöriga lärare är därmed även här . Av de 410 tjänstgörande lärarna i svenska som andraspråk hade pedagogisk högskoleexamen och hade legitimation.12, 13 Enligt svaren i utredningens kommunenkät (se 3.4) var andelen behö- riga sfi-lärare . Jämförelser mellan kommuner visar dock att variationen mellan kommuner är stor. Gruppen mindre stad/tätort i enkäten har högst andel behöriga sfi-lärare och lägst andel har gruppen pendlingskommun nära mindre stad/tätort med SCB och har för utredningen tagit fram data över tjänst- görande sfi-lärares legitimation och antal högskolepoäng i svenska som andraspråk. Data finns från läsåren 2014/15 till 2019/20. 11Statistik framtagen av för utredningen. 12Statistik framtagen av för utredningen. 13Skillnaden i antal lärare jämfört med tidigare avsnitt beror främst på att lärarkategorier där legitimation inte krävs, t.ex. yrkeslärare, inte är medräknade i detta underlag. Tabell 11.1 Tjänstgörande lärare efter antal sva-poäng, legitimation samt pedagogisk högskoleexamen, /20 med antal poäng i svenska som andraspråk med antal poäng i svenska som andraspråk Antal lärare, därav * Utbildningsuppgiften har ännu inte registrerats; lärarna har dock någon form av pedagogisk högskoleutbildningsbakgrund. I de två följande avsnitten jämförs läget /20 enligt tabellen ovan med de uppgifter som utredningen fått gällande läs- /15. Syftet är att visa förändringar som eventuellt skett . I tabellerna nedan förkortas högskolepoäng (hp) och svenska som andraspråk (sva). Tabell 11.2 Antal högskolepoäng i svenska som andraspråk Över hälften (53,, 574+1 510) av lärarna har inga hp i sva. av lärarna har minst 30 hp i sva (386+324+172+168+209+87=1346) Över hälften (53,) av lärarna hade inga hp i sva av lärarna hade minst 30 hp i sva. (172+87) av lärarna har minst 61 hp. av lärarna hade minst 61 hp. Sammanfattningsvis har läget vad gäller ämnesbehörighet inte för- bättrats vad gäller antalet hp i svenska som andraspråk. Tabell 11.3 Legitimation och lärarexamen (660+7) tjänstgör utan pedagogisk tjänstgör utan pedagogisk hög- högskoleexamen och utan några hp i sva. skoleexen och utan några hp i sva. (2 250) av lärarna har inte legitimation. av lärarna hade inte legitimation. (386+324+172=882) av lärarna är legitimerade och behöriga i sva (dvs. legitimerade och behöriga i sva (dvs. 30 hp eller mer). de hade 30 hp eller mer). Av de 1 613 legitimerade lärarna har Av de 884 legitimerade lärarna hade (574) inte någon hp i sva. inte någon hp i sva. Av samtliga lärare har (378+314+164 Av samtliga lärare hade ++113+129+30=1 128) en pedagogisk högskoleexamen och minst 30 hp i sva. och minst 30 hp i sva. dock inte legitimation. (1 579+1 280=2 859/3 863). Sammanfattningsvis har utifrån tabellerna ovan följande försämrats: En något större andel tjänstgör utan vare sig lärarexamen eller hp i svenska som andraspråk. Andelen som har 30 hp eller mer i ämnet har minskat något. Följande har förbättrats: Andelen legitimerade lärare har ökat. An- delen legitimerade med minst 30 hp i svenska som andraspråk har ökat, men utgör . En dryg tredjedel av samtliga legitimerade lärare har 0 högskolepoäng i svenska som andraspråk. Följande är i princip oförändrat: Andelen med pedagogisk hög- skoleexamen är nästan oförändrad. Andelen lärare som har en peda- gogisk högskoleexamen och minst 30 hp i svenska som andraspråk är ungefär densamma. Över hälften av de tjänstgörande lärarna har inte studerat svenska som andraspråk alls. Andelen lärare som har minst 61 hp är i det närmaste oförändrad. Jämförelse regi och övriga anordnare Ur ett likvärdighetsperspektiv är det intressant att jämföra uppgifter rörande lärares kompetens mellan olika utförare. Av de 3 863 tjänstgörande sfi-lärarna /20 hade 74 pro- cent en pedagogisk högskoleexamen. 3 019 av lärarna tjänstgjorde arbetade i regi och av dem hade pedagogisk högskoleexamen. 864 lärare tjänstgjorde hos annan anordnare och av dem hade pedagogisk högskolexamen. Andelen tjänst- görande män hade i avsevärt lägre grad pedagogisk högskoleexamen; totalt. Av tjänstgörande lärare /20 som var anställda i kom- munal regi hade legitimation. Motsvarande andel för anställda hos övriga anordnare var 30,4 procent.1 Ur ett likvärdighetsperspektiv är det också intressant att jämföra uppgifter rörande lärares kompetens mellan olika kommungrupper. Andelen tjänstgörande sfi-lärare med pedagogisk högskoleexamen varierar mellan (pendlingskommun nära mindre stad/tät- ort) och (mindre stad/tätort) under /20. I stor- städer, där flest antal lärare tjänstgjorde, var andelen . 1Statistik framtagen av för utredningen. /20 tjänstgjorde 260 rektorer i sfi och 302 i övriga kom- vux, totalt alltså 562 rektorer. /20 fanns det 5 725 rektorer totalt i hela skolväsen- det. Det innebär att av rektorerna arbetar åt- minstone delvis inom sfi och övriga vuxenutbildningen. har för utredningens räkning undersökt hur många rektorer som går/gått befattningsutbildningen och anger att deras verksamhet omfattar vuxenutbildning. ligger detta antal relativt ; mellan 82 och 106 lärare anger att de arbe- tar inom vuxenutbildning. , –2015, handlade det om 51–60 rektorer . har totalt 7 192 rektorer deltagit i be- fattningsutbildningen vid olika lärosäten. Av dessa anger 506 att deras verksamhet omfattar vuxenutbildning. Andelen blir då , dvs. lägre än den andel som rektorer inom vuxenutbildning utgör av totala antalet rektorer (). Det kan därmed finnas an- ledning att i än högre grad stödja rektorer i komvux att genomföra utbildningen. Rektorernas tidigare utbildningsbakgrund är ytterst varierad. Av de som angivit utbildningsbakgrund har allra flesta har en pedago- gisk examen alternativt en pedagogisk utbildning, oftast en lärar- examen (83,). Det finns dock också de som har en annan examen (, t.ex. beteendevetare, sjuksköterska, socionom) och de som inte har en högskoleexamen (t.ex. gymnasieutbildning, YH-utbildning). 11.2.4Behovet av lärare – prognoser Omfattning av och innehåll i utredningens förslag om kompetens- höjande insatser behöver också relateras till nuvarande och framtida behov av lärare inom sfi och svenska som andraspråk inom komvux. En sådan prognos är dock svår att göra, bland annat för att lärartill- gången i sfi och svenska som andraspråk inom komvux är beroende av tillgången av lärare i ämnet svenska som andraspråk i skolväsendet som helhet eftersom lärare som arbetat i och/eller är behöriga för grund- och gymnasieskolan kan arbeta inom vuxenutbildningen. Svårigheten att beräkna behovet beror också i stor utsträckning på händelser i omvärlden och politiska beslut om flyktingmottag- ning och invandring. Några försök att göra prognoser återges kort här nedan med syfte att visa hur prognoserna varierar och inte alltid tydligt klargör behovet av sfi-lärare i relation till lärare i svenska som andraspråk inom komvux och övriga skolformer (se vidare utred- ningens förslag 5.11.4). har i uppdrag att ta fram prognoser över behov av olika lärarkategorier. Enligt prognos behövde totalt drygt 2 750 lärare i svenska som andraspråk exami- neras 2015–2019 för att täcka behovet i årskurs 7–9, gymnasieskolan och sfi. beräknade kommuner och regioner (SKR, dåvarande SKL)3 att det utöver de drygt 3 000 lärarna som under- visade i sfi kunde behövas uppemot 2 000 ytterligare , dvs. att trenden med en kraftig utökning av antalet yrkesverk- samma lärare i sfi skulle komma att fortsätta. SKR menade då att bristen på lärare i sfi var akut och menar att svårigheten att rekrytera kvalificerade lärare har blivit allt större i kommunerna.4 I Lärarprognos 20175 beräknades att behovet av lärare uppgick till drygt 3 300 heltidstjänster. Beho- vet bedömdes öka starkt 2017 för att –2021 sjunka till ungefär nivå. Behovet av lärare inom grundläggande nivå beräknades öka från 800 till 1 100 heltidstjänster . Det motsvarade en ökning med . Behovet be- dömdes öka starkast för att därefter bli sva- gare. Ökningen beräknades bli relativt jämn . Lärarprognos 20196 utgår från lärarsituationen 2018 och sträcker sig och redovisas för tre femårsperioder: 2019–2023, 2024–2028 och 2029–2033. Behovet av sfi-lärare beräknas endast fram och ingår inte i värden i de flesta tabellerna i pro- gnosen. Man beräknar att behovet av sfi-lärare är 2 500 lärare Redovisning av uppdrag om prognos över behovet av olika lärarkategorier. 3SKR (2016) Åtgärdsförslag för att hantera lärarbristen inom sfi. Sfi – svenska för invandrare. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande prognoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier. Lärarprognos 2019 – uppdrag att ta fram återkommande prognoser över beho- vet av förskollärare och olika lärarkategorier. (heltidstjänster). /20 fanns dock 3 889 tjänstgörande lärare i sfi (heltidstjänster). Prognoser av lärarbehov per ämne görs enbart för årskurs 7–9 och gymnasieskolan. Behovet av t.ex. lärare i svenska som andraspråk och yrkeslärare redovisas alltså inte för komvux. Pro- gnosen anger dock att jämfört med lärarbehovet i alla skolformer är ökningen av lärarbehovet procentuellt sett störst i den kommunala vuxenutbildningen på grundläggande och gymnasial nivå samt inom årskurs 7–9. I prognosen påpekas också att behovet i den kommunala vuxenutbildningen är svårt att mäta eftersom kom- munerna inte behöver rapportera tjänstgöringsomfattningen för lärare hos de externa anordnarna. Därför skattas tjänstgöringsomfatt- ningen för dessa lärare utifrån hur övriga lärare arbetar. I rapport från UKÄ från 20197 framgår inte behovet av lärare inom komvux utan analyser rörande ämneslärarutbildningen handlar om behovet i årskurs 7–9 och gymnasieskolan, även om det påpekas att ”behovet av dessa lärare finns även inom exempelvis den kom- munala vuxenutbildningen”. I rapporten anges att även om andelen examinerade lärare med svenska som andraspråk ökat så ligger antalet examinerade klart under det prognosticerade behovet. Denna bedömning är alltså exklusive behovet inom sfi och övriga komvux. Lärares ålder är förstås relevant för prognoser. Medelåldern bland sfi-lärare är och inom övriga komvux . Lärare i komvux är genomsnittligt något äldre än lärarna i () och i gymnasieskolan (). Sfi och övriga komvux har dock en något högre andel äldre lärare: av lärarna i komvux är mel- lan 60 och och är . Motsvarande siffror inom gymnasiet är respektive 3 procent.8 Det är alltså viktigt att sfi-läraryrket upplevs som attraktivt för att nyutbil- dade lärare ska vilja börja arbeta där – eller att lärare byter till sfi från andra skolformer. Ämneslärare i årskurs 7–9 och gymnasiet: Ökande behov väntas i flera undervisnings- ämnen. 8Statistik framtagen av för utredningen. Komvux växer – och kombinationer växer I avsnittet ovan framkommer bland annat att bedömningen av beho- vet av sfi-lärare varierat mellan 2 500 och 5 000 – 2020. Det är självklart svårt att göra en prognos, men det finns ändå tecken på att sfi och komvux kommer att växa framöver. Som vi nämnde ovan finns i sfi och övriga komvux cirka 10 000 tjänstgörande pedagogisk personal (förutom komvux som sär- skild utbildning). Antalet har vuxit sedan exempelvis /11. Då tjänstgjorde 4 600 lärare och rektorer i komvux och 2 692 lärare och rektorer i sfi. Antalet elever inom komvux är större än i gymnasieskolan. Totalt 387 000 elever studerar inom vuxenutbildning (komvux) på grundläggande och gymnasial nivå samt i svenska för invandrare (sfi).9 Antalet elever som huvudsakligen läser på grundläggande nivå har nästan dubblerats (från 33 500 elever 2010 till 60 700 elever 2019). har antalet elever som huvudsakligen läser på gymnasial nivå ökat (från 160 000 till 200 000 elever). Antalet elever inom komvux på gymnasial nivå som läser yrkeskurser ökar. läste drygt 79 000 av eleverna yrkes- kurser medan 97 200 elever gjorde det 2019. Antalet elever som studerar sfi har ökat (från 96 000 till 153 000 elever 2019). Antalet elever har dock minskat något då ungefär 163 000 respektive 159 000 elever gick i sfi. En del av eleverna läser kurser på både grundläggande och gymna- sial nivå, eller kurser inom både sfi och grundläggande eller gymnasial nivå under ett och samma kalenderår. var det 30 000 elever () som studerade på grundläggande och gymnasial nivå inom komvux, och 26 800 elever () som läste sfi och kurser på grundläggande eller gymnasial nivå. Siffrorna är i stort sett oföränd- rade sedan föregående år. Elever inom vuxenutbildning på gymnasial nivå som läser yrkeskurser kan läsa olika kurser som sammansatt motsvarar de nationella programmen som eleverna läser inom gymnasieskolan. samlar inte in program inom komvux utan inriktningarna modelleras fram utifrån kurserna. Resultaten visar att 35 200 elever läste en yrkesinriktning på gymnasial nivå , vilket utgör Elever och studieresultat i vuxenutbildning. av det totala antalet elever på gymnasial nivå. Flest elever (15 000) läste inriktningen vård och omsorg, följt av barn och fritid vilket 7 600 elever läste. I utredningens kommunenkät (se 3.4) ingick en fråga om huvud- mannens utbud av yrkesutbildningar i kombination med sfi inom regionalt yrkesvux. Svaren visar att nästan hälften, , av de svarande kommunerna erbjöd 1–3 yrkesutbildningar i kombination med sfi. av kommunerna hade fler än 5 sådana utbild- ningar i sitt utbud. av kommunerna hade 4–5 sådana ut- bildningar och erbjöd inga yrkesutbildningar alls i kombination med sfi. Det finns anledning att anta att vuxenutbildningen kommer att fortsätta växa. De nya urvalsregler för studier inom komvux som börjar gälla kan innebära att fler söker och antas för stu- dier komvux, bland annat kan möjligen platserna i regionalt yrkesvux fyllas i högre grad. Även på grund av Corona-pandemin kan vi på både kort och kanske förvänta oss ett ökat behov av olika typer av utbild- ningsinsatser. Det är rimligt att anta att många individer med svenska som sitt andraspråk kan bli arbetslösa och därför behöver antingen påbörja eller fortsätta studier inom sfi/övriga komvux eller inom annan vuxenutbildning. Regeringen har genomfört och avise- rat ett stort antal satsningar, såväl rörande platser på regionalt yrkes- vux som för och lärosäten. Dessa individer som söker utbildning kan ha omfattande erfarenheter av såväl utländskt som svenskt arbetsliv, vilket som behöver tillvaratas inom sådana insatser, men de kan också ha behov av en undervisning som stödjer såväl språkutveckling som kunskapsutveckling. Ett ökat utbild- ningsbehov i landet på grund av pandemin behöver alltså också tas med i beräkningen av nya och verksamma lärares kompetensbehov att undervisa vuxna både vad gäller svenska i sfi, svenska som andra- språk och övriga ämnen inom komvux. Utredningen vill betona vikten av att matcha antalet platser med möjligheter till kompetensutveckling för verksamma inom komvux för att bibehålla och utveckla kvaliteten i undervisningen. Frågan om vad sfi-lärare behöver kunna för att ha förutsättningar att undervisa den oerhört heterogena målgruppen elever och att ut- veckla sin undervisning är givetvis central för detta kapitel. Därför resonerar vi i det följande om vad relevanta och tillräckliga ämnesteoretiska och ämnesdidaktiska kunskaper bör omfatta. Begreppet didaktik rör lärares planering, genomförande och ut- värdering i ett ämne eller av ett specifikt ämnesinnehåll. Man kan tänka på detta som ett samspel mellan lärare, ämnesinnehåll och elev och som påverkas av regleringar och av organisatoriska och andra förutsättningar såsom samhällets förväntningar. Didaktisk forskning kan röra allmändidaktik (mer allmänt fokus på undervisningsprin- ciper och metoder samt elevers lärandemöjligheter) och ämnes- didaktik (fokus på elevers lärande av i ett specifikt ämne). I det följande rör vi oss främst inom ämnesdidaktikens område; närmare bestämt vuxnas lärande av och på svenska som andraspråk, dvs. här vuxna som lär sig andraspråket och huvudsakligen använder andraspråket (inte modersmålet) för att tillägna sig kunskaper inom ramen för studier inom komvux. Här nedan beskrivs några specifika förutsättningar för lärare i komvux och därefter följer ett ämnesdidaktiskt resonemang. Beskriv- ningarna fokuserar sfi-läraruppdraget, men är en stor del av basen för läraruppdraget i svenska som andraspråk på grundläggande nivå. I avsnitt 11.5.1 resonerar vi om att avsaknaden av en kunskapsbas försvårar eller omöjliggör en lärarkårs professionaliseringssträvanden. Specifika förutsättningar för vuxnas (andraspråks-)lärande Andra utredningar har ansett att den kompetens lärare i vuxen- utbildningen behöver i så hög grad liknar den som lärare i övriga skolformer behöver och att lärarstudenter därför kan ha samma ut- bildning (t.ex. SOU 1999:63). En annan utredning menar att den kompetens som behövs för undervisning av vuxna är så omfattande och varierad att det inte är möjligt att ha en lärarutbildning mot undervisning av vuxna (SOU 2008:109). tycks ut- redningar dock luta mot att olikheter motiverar en specifik utbild- ning (SOU 2017:51, SOU 2018:71). Det finns alltså olika uppfattningar rörande vuxenutbildningens sär- art, men utredningen instämmer i (SOU 2018:71) att det finns särskilda förutsättningar för att undervisa vuxna jämfört med att undervisa barn och ungdomar. Det behövs därför delvis olika kunskaper för att undervisa vuxna som i komvux lär sig ett andra- språk och lär på andraspråket jämfört med att undervisa barn och ungdomar. Några av de specifika förutsättningar som såväl lärarutbildning och kompetensutveckling som komvuxverksamheterna behöver be- akta är de följande (se även 11.6). Ett specifikt regelsystem och organisation Det finns särskilda regleringar för komvux, t.ex. läroplaner och kurs- planer. Ofta finns också olika mål på nivå för sfi som ibland upplevs som starkare och uppdraget kan påverkas starkt av förutsättningar som rör organisation, såsom t.ex. upphandling (se kapitel 5). Lärarna har att hantera att elevgrupperna inte är fasta utan stän- digt skiftar. Inom sfi tillämpas ofta s.k. kontinuerligt intag. Inom komvux kombinerar individen olika kurser för att nå sitt mål, och studerar också i olika omfattning. Många elever kombinerar studier med arbete eller läser på deltid av andra skäl. Detta innebär att elev- gruppen, till skillnad från i grund- och gymnasieskola, kan skifta från vecka till vecka. Undervisningen bedrivs även på kvällstid och . är kraven på en flexibel och individanpassad ut- bildning och undervisning än större inom komvux än inom grund- och gymnasieskola. Målgruppen är mycket bred: allt från vuxna personer (sfi) och och uppåt (övriga komvux) till äldre personer. Samtliga elever i sfi är födda utomlands, och över hälften av eleverna i övriga komvux är födda utomlands. Detta är en större andel än i grund- och gymnasieskolan. Elevernas utbildningsbakgrund varierar också kraf- tigt, från ingen tidigare formell bakgrund till mångåriga akademiska studier. Likaså varierar yrkeserfarenheten kraftigt. Elevernas studiesociala situation kan påverkas av t.ex. traumarela- terade upplevelser och av den press det innebär att snabbt behöva lära språket, försörja sig själv och den eventuella familjen och stödja övriga familjemedlemmar. Eleverna har högst varierande mål – och det är bråttom Elevernas mål med studierna varierar stort. För vissa är målet vidare studier, för andra handlar det om att snabbt kunna börja arbeta för att försörja sig själv eller sin familj. Undervisningen ska förbereda individen för fler sammanhang än för studier, nämligen delaktighet i samhälls- och arbetsliv. För de allra flesta är det också bråttom att klara sfi-studierna – eller övriga studier – för att nå sina mål vilket sätter stor press på såväl elever som lärare. Även omvärlden ställer mycket stora krav på att sfi-studierna ska gå snabbt. För att stödja eleverna att nå så långt som möjligt har lärare och elever ytterst sällan tillgång till något gemensamt språk och sällan tillgång till studiehandledare eller modersmålslärare. Vuxna har mer omfattande kunskaper och erfarenheter Vuxnas kognitiva utveckling skiljer sig från barns och ungdomars, varför undervisningen behöver utformas delvis annorlunda. Eleverna har också en bredare och djupare tidigare erfarenhet som det därmed blir än viktigare att undervisningen utnyttjar. Till exempel är det inte samma sak att lära en vuxen elev att läsa och skriva som att lära ett barn. Lärares samlade kunskaper baseras till stor del på insikter och er- farenheter som de utvecklat genom sitt eget och andras arbete, inklu- sive forskning. Detta utgör lärares kunskapsbas. Skolverket10 delar in kunskapsbasen i flera delar; förtrogenhetskunskap, kollektiv kun- Att ställa frågor och söka svar. skap, innehållslig kunskap och teoretisk kunskap. Utredningen väl- jer dock för att föra samman dessa och använda begreppet ämnes- didaktisk kunskapsbas som innefattar ämnesteoretiska grunder. Avsnittet här behandlar inte de generella lärarkunskaper som ingår i den s.k. utbildningsvetenskapliga kärnan (UVK) som ingår i utbildning för alla blivande lärare. Kärnan utgörs av 60 högskole- poäng som enligt examensförordningen omfattar skolväsendets historia, organisation och villkor samt skolans värdegrund innefat- tande de grundläggande demokratiska rättigheterna och de mänsk- liga rättigheterna; läroplansteori och didaktik; vetenskapsteori och forskningsmetodik; utveckling, lärande och specialpedagogik; sociala relationer, konflikthantering och ledarskap; bedömning och betyg- sättning samt utvärdering och utvecklingsarbete. En ämnesdidaktisk kunskapsbas handlar här i stället om en gemen- sam grund för undervisning av vuxna som lär sig ett andraspråk, ämnen och yrken inom sfi och på grundläggande nivå inom komvux. fick dåvarande Myndigheten för skolutveckling (MSU) ett regeringsuppdrag11 att i samråd med universitet och högskolor utveckla en pågående kompetensutvecklingsinsats för sfi-lärare –2010. Avsikten var att ”Utbildningen skall genomföras på så sätt att verksamma sfi-lärare som saknar ämneskompetens ges möjlighet att få sina kunskaper prövade eller validerade och att komplettera sin utbildning”12. Myndigheten gav Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) vid i upp- drag att göra en analys och bedömning av vilka kunskaper och vilken kompetens inom ämnet svenska som andraspråk som kunde anses nödvändiga för sfi-lärare.