sou · H8B363d2 · 2020-11-12 00:00:00 — Enligt artikel 3.1 ska det i varje beslut som rör ett barn i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa, t.ex. i förfaranden som rör ansökningar om förmåner inom ramen för socialförsäkringen eller andra förmåner som bidrar till social trygghet för ett barn. I en bedömning av barnets bästa ska hänsyn tas till alla de rättig- heter som ett barn har enligt och som är relevanta i sammanhanget. Ett barn ska också ges möjlighet att uttrycka sin åsikt inför att ett beslut tas i enlighet med artikel 12. 9CRC/C/GC/14 p. 1 och 4. 10CRC/C/GC/14 p. 31, se även CRC/C/GC/12 p. Artikel 26 – social trygghet har understrukit att en bedömning av ett barns bästa ska ske med utgångspunkt i barnets specifika omständigheter. Fokus måste enligt kommittén ligga på att identifiera möjliga lös- ningar som ser till barnets bästa med full respekt för rättigheterna i konventionen och dess fakultativa protokoll.11 Vidare är det enligt kommittén av vikt att följa upp åtgärder och beslut, 12 dvs. ta reda på hur barnet upplevt insatserna och om de varit till barnets bästa. Vid alla åtgärder som rör barn, vare sig de vidtas av offentliga eller privata sociala välfärdsinstitutioner, domstolar, administrativa myn- digheter eller lagstiftande organ, ska i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (artikel 3.1). En åtgärd omfattar även själva förfarandet. Det innebär att förfaranden som rör ansökningar om förmåner inom ramen för socialförsäkringen eller andra förmå- ner som bidrar till social trygghet för ett barn omfattas. lyfter i en allmän kommentar fram att man måste införa och följa vissa barnanpassade förfaranden för att ett barns rätt att få sitt bästa bedömt och beaktat ska kunna förverk- ligas.13 I en annan kommentar betonar kommittén att förutsätt- ningarna för att ett barn ska kunna uttrycka sina åsikter är av bety- delse. Hänsyn bör tas till barnets individuella och sociala situation och miljön bör vara sådan att barnet känner sig tryggt och respek- terat. Vidare måste barnet informeras om vad saken gäller, vilka val- möjligheter som finns, vilka beslut som kan komma att fattas och vad de kan få för följder.14 Vägledning om barnanpassade förfaranden kan även hämtas från protokollet om försäljning av barn, barnprostitution och barnporno- grafi. Av protokollet, som främst rör brottsoffer och vittnen till brott, framgår bl.a. att processuella förfaranden ska anpassas till ett barns särskilda behov och att en stat ska tillhandahålla lämpligt stöd till barnet under hela rättsprocessen. Läs mer i kapitlet om artikel 34. En mer utvecklad beskrivning av barnanpassade förfaranden finns i kapitlet om artikel 3. 11CRC/C/GC/14 p. 12CRC/C/GC/12 p. 134 (i) och CRC/C/GC/14 p. 13CRC/C/GC/14 p. 14CRC/C/GC/12 p. 22–25. Artikel 26 – social trygghet 29.1.2Rätten att åtnjuta social trygghet (artikel 26.1) Enligt artikel 26.1 ska en stat erkänna rätten för varje barn att åtnjuta social trygghet, innefattande socialförsäkring. Som tidigare nämnts återfinns denna rättighet i den internationella konventionen om eko- nomiska, sociala och kulturella rättigheter (artikel 9), där det stadgas en rätt till social trygghet. Rätten att åtnjuta social trygghet innebär att det kan vara barnets förälder eller annan person med ansvar för barnets underhåll som formellt får del av förmånen, men som även barnet får nytta av. Detta skiljer sig från den mer uttryckliga rätten till social trygghet i den internationella konventionen om ekono- miska, sociala och kulturella rättigheter (artikel 9). Vad som är social trygghet definieras inte utöver att det innefattar socialförsäkring. har inte uttalat sig om vad som i övrigt innefattas i social trygghet, men för ekono- miska, sociala och kulturella rättigheter har utvecklat begreppet i en allmän kommentar till den internationella konventionen om ekono- miska, sociala och kulturella rättigheter. Enligt kommittén omfattar social trygghet både ekonomisk ersättning och andra stödinsatser. Även om det kan variera vad som omfattas av social trygghet anser kommittén att följande områden bidrar till social trygghet: hälso- och sjukvård, sjukförmåner, pensionsförmåner, arbetslöshetsförmåner, arbetsskadeförmåner, föräldraförmåner samt annat stöd till barn- familjer, personer med funktionsnedsättning, efterlevande och för- äldralösa. Dessa områden baseras på den områdesindelning som finns i konvention (nr 102) angående minimistandard för social trygghet.15 De flesta av dessa berör barn direkt eller indirekt på något sätt. Vidare anges i artikel 26.1 att en stat ska vidta nödvändiga åtgär- der för att till fullo förverkliga denna rätt i enlighet med nationell lag- stiftning. Det framgår inte av artikeln vilka åtgärder som är nöd- vändiga för ändamålet. Artikeln bör tolkas i relation till artikel 4 om att en stat ska vidta alla lämpliga lagstiftningsåtgärder, administrativa åtgärder och andra åtgärder för att genomföra rättigheterna i kon- ventionen. I fråga om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter ska en stat till fullo utnyttja sina tillgängliga resurser för att vidta sådana åtgärder. 15E/C.12/GC/19 p. 12–21. Jämför Detrick (1999) s. 449. Artikel 26 – social trygghet Åtgärderna ska vidtas i enlighet med nationell lagstiftning. Av för- arbetena till konventionen kan förstås att formuleringen syftade till att ge respektive stat utrymme att själva reglera de sociala förmånerna.16 29.1.3Beviljandet av förmåner (artikel 26.2) Av artikel 26.2 framgår att förmånerna ska, där så är lämpligt, be- viljas … i samband med en ansökan om en sådan förmån från barnet eller för dess räkning. Ansökan kan med andra ord göras av barnet självt eller av någon annan för dess räkning.17 Behovet av en ansökan från ett barn kan uppstå t.ex. om barnets föräldrar av någon anledning har mist rätten att ansöka, inte kan ansöka eller om kontakten mellan barnet och föräldrarna brutits.18 Förmånerna ska beviljas med hänsyn till de resurser som barnet och de som ansvarar för dess underhåll har. Artikeln bör också läsas i relation till artiklarna 5 och 18 om att det är föräldrarna eller andra vårdnadshavare som har huvudansvaret för ett barns uppfostran och utveckling samt att en stat ska ge lämpligt bistånd till dessa personer när de fullgör sitt ansvar. Av artikel 18 framgår också att barn till förvärvsarbetande föräldrar har rätt att åtnjuta den barnomsorg de är berättigade till. Vidare ska förmånerna beviljas med hänsyn till deras omstän- digheter i övrigt samt med hänsyn till varje annat förhållande som är av betydelse. Av artikeln framgår inte vilka omständigheter eller för- hållanden det kan röra sig om, utan det lämnas i viss mån till re- spektive stat att bedöma. Enligt artikel 3.1 ska vid alla åtgärder som rör ett barn i första hand beaktas vad som bedöms vara barnets bästa (se vidare under avsnittet om de grundläggande principerna). I detta avsnitt redogör vi för huvuddragen i det svenska socialförsäk- ringssystemet, i den mån det är relevant för barn. I viss mån berör vi ersättningar som inte är direkt kopplade till barn, men som kan vara relevanta för ett barns föräldrar. I övrigt kommer vi inte mer ingå- 16HR/PUB/07/1, artikel 26, E 1 p. 437 och 440–443. Jämför Detrick (1999) s. 448. 17Se även HR/PUB/07/1, artikel 26, C 6 p. 18Jämför (2007) s. 389 och 390. Artikel 26 – social trygghet ende redogöra för socialförsäkringssystemet. Försörjningsstöd och andra bistånd som inte omfattas av socialförsäkringen berättar vi om främst i kapitlet om artikel 27. Där redogör vi även för bestämmelser om skuldsanering. Förmåner i form av hälso- och sjukvård tas upp i kapitlet om artikel 24. Rätten till utbildning beskrivs i kapitlet om artikel 28. Vissa förmåner riktade till barn med funktionsnedsätt- ning och deras familjer beskrivs i kapitlet om artikel 23. Socialförsäkringen regleras huvudsakligen i socialförsäkringsbalken (2010:110, SFB) och är indelad i tre försäkringsgrenar: bosättnings- baserade, arbetsbaserade och övriga förmåner (4 kap. 2 § SFB). Bosättningsbaserade förmåner ges till personer som är bosatta i samt uppfyller de övriga krav som ställs på respektive förmån. Som huvudregel anses en person vara bosatt i om han eller hon har sitt hemvist i landet. Den som kommer till och kan antas komma att vistas här ska också anses vara bosatt här i landet, om det inte föreligger synnerliga skäl. Undantag från denna huvudregel gäller bl.a. för personer som kommer hit för att studera och för personer som arbetar här på uppdrag av en annan stat. Undantaget gäller även dessa personers familjemedlemmar. (Se 4 kap. 2 och 3 §§ samt 5 kap. 2–8 §§ SFB.) Arbetsbaserade förmåner ges till den som förvärvsarbetar i landet. Övriga förmåner kan vara statligt personskydd, krigsskadeersätt- ning till sjömän och smittbärarersättning (7 kap. 1 § SFB). gör inte närmre för dessa förmåner. Under avsnittet om utlänningar framgår att det finns krav på uppe- hålls- och arbetstillstånd för vissa förmåner. Den som är bosatt i har rätt till föräldrapenning, barnbidrag, underhållsstöd, adoptionsbidrag och omvårdnadsbidrag, om förut- sättningarna är uppfyllda. Den som arbetar i kan ha rätt till högre föräldrapenning (sjukpenningnivå), tillfällig föräldrapenning och graviditetspenning. (Se 5 kap. 9 § och 6 kap. 6 § SFB.) Artikel 26 – social trygghet Graviditetspenning ges till den som på grund av graviditet har nedsatt arbetsförmåga eller är förbjuden att utföra sitt förvärvsarbete. (Se 8 kap. 2 § och 10 kap. Föräldrapenningsförmåner är hänförliga till ett barns födelse, en adoption av ett barn och andra särskilda situationer när en förälder vårdar barn eller när ett barn har avlidit. Förutom föräldrar gäller det förälders make (som bor med föräldern) eller sambo, särskilt för- ordnade vårdnadshavare och blivande adoptivföräldrar. När det gäller tillfällig föräldrapenning omfattas även familjehemsföräldrar av för- månen. En förälder får överlåta sin rätt till tillfällig föräldrapenning till en annan försäkrad person, som avstår från förvärvsarbete för att vårda barnet. Föräldrapenning utbetalas även när barnet inte var bo- satt i vid födseln men senare bosätter sig här (med ett redu- cerat antal dagar i förhållande till barnets ålder vid bosättningen). Föräldrapenning med anledning av ett barns födelse lämnas under sammanlagt för föräldrarna och som längst till dess barnet har fyllt eller barnet avslutat sitt femte skolår i grund- skolan, om det sker . Tillfällig föräldrapenning lämnas som huvudregel upp till dess ett barn fyllt men kan i vissa fall lämnas upp till barnet fyllt 16 och, om barnet är allvarligt sjukt, till det är . För ett barn som omfattas av 1 § LSS kan till- fällig föräldrapenning lämnas upp till att barnet fyllt och i vissa fall längre. (Se 8 kap. 2 §, 11 kap. 2, 4 och 5 §§, 12 kap. 12 och 13 §§ och 13 kap. 8, 16, 22, 26, 27 och 30 §§ SFB.) Barnbidrag är ett generellt bidrag för barn. Det lämnas från och med månaden efter barnets födelse till och med det kvartal då barnet fyller . Om barnet fortfarande går i skolan på grundskolenivå19 eller i gymnasiesärskolan ges det förlängt barnbidrag. Bidraget betalas till barnet självt, om det är myndigt eller gift20, annars till barnets vårdnadshavare21. För den som får barnbidrag för flera barn ges även ett flerbarnstillägg. (Se 8 kap. 2 §, 15 kap. 3–12 §§ och 16 kap. 3–9 §§ SFB.) 19Grundskolan, grundsärskolan, sameskolan, internationell skola på grundskolenivå, special- skolan eller skola utomlands på grundskolenivå om svenskt statsbidrag betalas till skolan. 20Ett barn kan normalt inte vara gift, se bl.a. 2 kap. 1 § och kapitlet om artikel 24.3. 21Om barnet bara bor hos en förälder betalas bidraget till boendeföräldern, om han eller hon gjort anmälan härom. Artikel 26 – social trygghet Underhållsstöd kan ges till ett barn vars föräldrar inte bor till- sammans. Det utbetalas till boföräldern, om inte den andra föräldern betalar underhållsbidrag. (Se 8 kap. 2 § samt 18 kap. 2 och 9 §§ SFB.) Därutöver finns det särskilda familjeförmåner vid vissa fall av adop- tion eller när ett barn lider av sjukdom eller har en funktionsnedsätt- ning, se nedan. (Se 8 kap. 2 § samt 20–22 kap. 29.2.3Förmåner hänförliga till personer med en funktionsnedsättning En särskild familjeförmån är omvårdnadsbidrag. En försäkrad för- älder har rätt till omvårdnadsbidrag för ett försäkrat barn, om barnet har mer än måttliga behov av omvårdnad och tillsyn på grund av funktionsnedsättning . Vid bedömningen av barnets behov ska det bortses från de behov som en vårdnads- havare normalt ska tillgodose enligt med hänsyn till barnets ålder, utveckling och övriga omständigheter samt vad som tillgodoses genom annat samhällsstöd. Förmånen kan under vissa omständigheter gälla även andra som har vård om barnet, t.ex. en förälders make eller sambo eller en särskilt förordnad vårdnadshavare. (Se 22 kap. 2–5 §§ SFB.) Det finns också särskilda socialförsäkringsförmåner vid funk- tionsnedsättning. Dessa är merkostnadsersättning till en person med nedsatt funktionsförmåga eller till en förälder som har ett barn med nedsatt funktionsförmåga, assistansersättning till en person som be- höver personlig assistans för sina grundläggande behov samt bilstöd till personer med en funktionsnedsättning. (Se 48–52 kap. Enligt lagen (2018:222) om bostadsanpassningsbidrag kan en kom- mun ge bidrag till anpassning av bostäder i syfte att ge personer med funktionsnedsättning möjlighet till ett självständigt liv i eget boende. utövar tillsyn över tillämpningen av lagen (1 § förordningen, 2018:224, om bostadsanpassningsbidrag). När det gäller stöd och service enligt LSS, läs mer i kapitlet om artikel 23. Artikel 26 – social trygghet Socialförsäkringsbalken innehåller en mängd förmåner inom social- försäkringen. En av förmånerna, som främst indirekt berör barn, är sjukpenning, som lämnas till en försäkrad med nedsatt arbetsför- måga på grund av sjukdom (se bl.a. 24 kap. 2 § SFB). Det finns också bestämmelser om rehabilitering i syfte att den som drabbats av sjuk- dom ska återfå sin arbetsförmåga (t.ex. 29 kap. 2 § SFB). Vidare finns det bestämmelser om bl.a. sjukersättning, aktivitetsersättning, för- måner vid arbetsskada, ålderspension, bostadsstöd, t.ex. bostadsbidrag till barnfamiljer, samt efterlevandeförmåner, bl.a. i form av barnpen- sion, barnlivränta och efterlevandestöd som garantiförmån till barn. Till en utlänning som behöver ha uppehållstillstånd i får bosättningsbaserade förmåner lämnas tidigast från och med den dag då ett sådant tillstånd börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillståndet beviljades. Om det finns synner- liga skäl, får förmåner lämnas även om uppehållstillstånd inte har beviljats. Vid tidsbegränsade uppehållstillstånd får bosättningsbase- rade förmåner under vissa förutsättningar lämnas även efter tillståndet gått ut, om ny ansökan om uppehållstillstånd har gjorts, dock som längst till den dag då tidsfristen för frivillig avresa löpt ut (eller när beslutet vunnit laga kraft, om det inte finns angivet någon tidsfrist). (Se 5 kap. 12 § SFB.) Utlänningar som behöver ha arbetstillstånd i eller ett uppehållstillstånd med motsvarande verkan har inte rätt till arbets- baserade förmåner förrän ett sådant tillstånd har beviljats. Ersättning får lämnas tidigast från och med den dag då tillståndet börjar gälla men inte tillbaka än före det att tillståndet beviljades. Detta gäller dock inte arbetsskadeersättning. (Se 6 kap. 14 § SFB.) Inom EU regleras de sociala trygghetssystemen bl.a. av förord- ningen om samordning av de sociala trygghetssystemen22. I förord- ningen finns bl.a. bestämmelser om vad som ska gälla om en person är försäkrad i ett unionsland men bosatt i ett annat. 22Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av om sam- ordning av de sociala trygghetssystemen. Artikel 26 – social trygghet vad som gäller om rätt till förmåner och för samma person föreligger enligt flera medlemsstaters lagstiftning. Isocialförsäkringsbalken förtydligas att om en person enligt förord- ningen omfattas av lagstiftningen i en annan stat är den personen inte försäkrad i för förmåner som motsvarar dem som avses i förordningen (4 kap. 5 § SFB). har emellertid ansett att ett barn som bodde i tillsammans med sin mor skulle beviljas kompletterande barnbidrag i form av skillna- den mellan det svenska barnbidraget och det motsvarande bidrag som utbetalades enligt lettisk rätt.23 Dagersättning till asylsökande m.fl. Som framgår ovan krävs det i princip att en utlänning har uppe- hållstillstånd för att kunna ta del av socialförsäkringen. För dem som har ansökt om uppehållstillstånd i som flykting eller alter- nativt skyddsbehövande (gemensamt asylsökande) gäller i stället i första hand lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. (LMA), som innehåller regel om sysselsättning och bistånd till vissa utlänningar. Lagen gäller även personer som har beviljats uppehålls- tillstånd med eller efter tillfälligt skydd samt personer som ansökt om uppehållstillstånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här medan ansökan prövas. Lagen gäller inte ett barn som sak- nar uppehållstillstånd och som inte vistas på en förläggning, om bar- net bor hos en vårdnadshavare med uppehållstillstånd. (Se 1 och 1 a §§ LMA samt 5 kap. 12 § SFB.) ska i lämplig omfattning ge sysselsättning åt asylsökande och personer som fått uppehållstillstånd med eller efter tillfälligt skydd. Sysselsättningen utgörs av att de får tillfälle att delta i svenskundervisning, skötsel av förläggningar och annan verksam- het som bidrar till att göra vistelsen meningsfull (4 § LMA). De ut- länningar som omfattas av lagen har rätt till bistånd i form av logi, bostadsersättning, dagersättning och särskilt bidrag, om förutsätt- ningarna är uppfyllda. Dagersättning ges till dem som saknar egna medel för sin dagliga livsföring. Ersättningen bestäms enligt tabell men kan i vissa fall sättas ner för vuxna, t.ex. om de utan giltigt skäl vägrar delta i sådan sysselsättning som nämns ovan eller försvårar 23Rättsfallet HFD 2014 ref. 64. Artikel 26 – social trygghet utredningen om uppehållstillstånd på vissa sätt. (Se 8–10 a och 13– 18 §§ LMA samt 6 § förordningen, 1994:361, om mottagande av asyl- sökande m.fl.) När det gäller personer som ansökt om uppehållstill- stånd i och av särskilda skäl medgetts rätt att vistas här kan de ta del av förmånerna dagersättning och särskilt bidrag, om förut- sättningarna är uppfyllda (9 § LMA). har i sina senaste rekommendationer till påtalat att den del av dagersättningen för asylsökande som är hänförlig till barn minskar efter familjens andra barn, till skillnad från det allmänna barnbidraget. Kommittén har rekommenderat att ändra detta.24 Den bestämmelse som barnrättskommittén avser är 6 § förordningen (1994:361) om mottagande av asylsökande m.fl. Av den framgår att hel dagersättning endast lämnas för de två äldsta barnen och att halv dagersättning lämnas för varje ytterligare barn. Kommittén har också uttryckt oro över att dagersättningens storlek är låg och inte har ändrats sedan år 1994.25 Även har påpekat att asylsökande barn kan uppleva att de har en begränsad ekonomi.26 Personer som befinner sig i utan tillstånd Personer som befinner sig i utan tillstånd omfattas varken av socialförsäkringen enligt socialförsäkringsbalken eller av rätten till bistånd enligt LMA. Som framgår av kapitlet om artikel 27 har dessa personer emellertid rätt till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänst- lagen (2001:453), om förutsättningarna är uppfyllda. Ett barn som befinner sig i landet utan tillstånd har också rätt till utbildning och ska erbjudas hälso- och sjukvård i samma omfattning som personer som är bosatta i , om barnets vistelse här inte endast är tillfällig. Även för den som fyllt ska viss vård erbjudas, t.ex. mödravård. (Se 7 kap. 2 § tredje stycket skollagen, 2010:800, samt 6 och 7 §§ lagen, 2013:407, om hälso- och sjukvård till vissa utlänningar som vistas i utan nödvändiga tillstånd). Läs mer i kapitlen om artik- larna 24 och 28. Den som i och för sig omfattas av LMA men håller sig undan så att ett beslut om avvisning eller utvisning inte kan verkställas har inte 24CRC/C/SWE/CO/5 p. 47 och 48. 25CRC/C/SWE/CO/5 p. 26Barnombudsmannens årsrapport Vi lämnade allting och kom hit (2017) s. 57 och 61. Artikel 26 – social trygghet heller rätt till socialförsäkring enligt socialförsäkringsbalken eller bistånd enligt LMA (12 § LMA). Som framgår i kapitlet om artikel 27 har dessa personer inte heller rätt till ekonomiskt bistånd enligt 4 kap. 1 § socialtjänstlagen, för förmåner motsvarande dem i LMA (till skillnad från personer som undanhåller sig verkställighet men inte omfattas av LMA). Däremot kan kommunen likväl ha ett ansvar för att ge dessa personer den hjälp de behöver.27 Artikel 26 i stadgar en skyldighet för en konven- tionsstat att vidta nödvändiga åtgärder för att förverkliga ett barns rätt till social trygghet enligt nationell lagstiftning. har en omfattande socialförsäkring som bl.a. innefattar sjukpenning, föräldrapenning, barnbidrag, bostadsbidrag och olika förmåner för personer med en funktionsnedsättning. En del av för- månerna är behovsstyrda medan andra är tillgängliga oavsett t.ex. in- komst. Socialförsäkringen gäller främst personer som är bosatta eller arbetar i . Det krävs normalt också att personen är medbor- gare eller har uppehållstillstånd i . Asylsökande och andra som lagligen befinner sig i landet utan uppehållstillstånd har inte full tillgång till socialförsäkringen. De har i stället rätt till förmåner som är särskilt anpassade för dessa per- soners behov och situation. Förmånerna kan vara i form av t.ex. bo- ende vid en förläggning och dagersättning. Dessa förmåner är i prin- cip behovsstyrda. Som framgår i kapitlet om artikel 27 finns det också en rätt till försörjningsstöd, i den mån stödet inte motsvarar något stöd som ges enligt LMA. Därutöver omfattas dessa barn av rätten till utbildning och ska erbjudas hälso- och sjukvård som om de var bosatta i landet (se kapitlen om artiklarna 24 och 28). När det gäller personer som befinner sig i landet utan tillstånd är deras tillgång till socialförsäkringen begränsad. De har däremot till- gång till ekonomiskt bistånd enligt socialtjänstlagen, skola samt hälso- och sjukvård. Enligt artikel 2 i konventionen ska varje barn inom en stats juris- diktion tillförsäkras rättigheterna i konventionen utan åtskillnad 27Rättsfallet HFD 2017 ref. 33. Jämför rättsfallet HFD 2014 ref. 37, som avsåg en person som inte omfattades av LMA. Artikel 26 – social trygghet (without discrimination/sans distinction) av något slag. Det betyder emellertid inte att alla barn nödvändigtvis måste få sina rättigheter uppfyllda på samma sätt, eftersom förutsättningarna kan vara olika (jämför främst den engelska versionen). Som framgår i kapitlet om artikel 2 kan det till och med vara nödvändigt att behandla två barn olika för att de ska ges samma möjligheter att åtnjuta en rättighet. När det först gäller asylsökande och andra som omfattas av LMA kan vi konstatera att förmånerna är behovsstyrda och rätten till bi- stånd enligt den lagen gäller personer som inte har uppehållstillstånd eller arbetstillstånd. Som framhålls i förarbetena till LMA kan det vara motiverat med en skillnad i biståndsnivå, eftersom stödet enligt LMA rör personer som vistas i landet och som då inte har samma utgifter som personer som är bosatta här (t.ex. behöver en person som bor på en förläggning inte ha några kostnader för möbler och hemutrustning).28 Dessa personer uppfyller inte de krav som gäller många av förmånerna i socialförsäkringsbalken. Där- till har de, om och när de beviljas uppehållstillstånd, samma tillgång till socialförsäkringen som andra; statusen som t.ex. asylsökande är per definition endast tillfällig. Det kan knappast ha varit avsikten att skulle ålägga konventionsstaterna att ge full åt- komst till landets trygghetssystem även till dem som ännu inte fått tillstånd att uppehålla sig i landet.