sou · H8B350 · 2020-09-02 00:00:00 — Det innebär att det är tillskott under innevarande beskatt- ningsår som ska beaktas. Som en följd av förslaget om en kongruent behandling av skattefordringar och skatteskulder ska den obeskattade delen av expansionsfonden inte längre minska kapitalunderlaget. Förslagen behandlas i avsnitt 6.2.1, 6.2.5, 6.2.6 och 6.2.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om vilka avsättningar som ska räknas som skulder vid beräkningen av kapitalunderlaget för ränte- fördelning. Paragrafen ändras redaktionellt genom att strecksatserna utgår och bestämmelserna i stället delas upp på två separata stycken. Därutöver görs följande justeringar. I första stycket behandlas vissa skulder. Avsättning för framtida utgifter ska räknas som skuld till den del avdrag för avsättningen har gjorts vid beskattningen. Avsättningar till periodiseringsfonder och ersättningsfonder ska dock inte räknas som skulder. I andra stycket anges att medel på skogskonto, skogsskadekonto och upphovsmannakonto i sin helhet ska räknas som tillgångar vid beräkningen. Sådana kontomedel har tidigare bara räknats med till hälften, vilket följde av den äldre lydelsen av 12 § andra stycket. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.7. I paragrafen finns bestämmelser om beräkning av särskild post. Bestämmelserna i första stycket om beräkningen av högsta storleken på den särskilda posten ändras på grund av att 12 § upphör att gälla. Innebörden av hänvisningen till 12 § uttrycks i stället i ord. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.7. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av kapitalunder- laget för räntefördelning för fysiska personer som är delägare i handelsbolag. Med kapitalunderlaget avses den justerade anskaffningsutgiften för andelen i handelsbolaget beräknad enligt 50 kap. vid beskattnings- årets utgång. Tidpunkten för värderingen flyttas fram från utgången av det föregående beskattningsåret till utgången av det innevarande beskattningsåret. Vissa poster som ska öka kapitalunderlaget slopas. Det gäller justeringarna för kvarstående sparat fördelningsbelopp och över- gångspost. Två nya poster som ska öka kapitalunderlaget införs. Som en följd av förslaget om en kongruent behandling av skattefordringar och skatteskulder ska den skattekomponent som ingår i en avsättning till expansionsfond inte längre påverka beräkningen av kapitalunder- laget. Den beskattade delen av expansionsfonden ingår enligt 50 kap. 5 § i den justerade anskaffningsutgiften. Dessa delar neutraliseras genom de nya posterna. Kapitalunderlaget ska minskas med sådana tillskott under beskatt- ningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verk- samheten. Det innebär att det är tillskott under innevarande beskatt- ningsår som ska beaktas. Kapitalunderlaget ska också minskas med lån från bolaget till delägaren eller någon närstående till delägaren under beskattningsåret, om räntan på lånet inte är marknadsmässig. Även denna justering avser händelser under innevarande beskatt- ningsår. Preciseringen i lagtexten bedöms dock – med hänsyn till att tidpunkten i den tidigare strecksatsen ändras – inte längre som nöd- vändig. Kapitalunderlaget ska också minskas med de poster avseende expansionsfonden som har ökat den justerade anskaffningsutgiften. Ändringarna i andra stycket är av följdändringskaraktär och inne- bär att även tidpunkten för värderingen av andelar som är lagertill- gångar ändras till det innevarande beskattningsårets utgång. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.1, 6.2.5, 6.2.6 och 6.2.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkningen av det för expan- sionsfond justerade resultatet. Ändringarna är föranledda av att ränte- fördelningen flyttas sist av de skattemässiga justeringarna. Avdrag för positiv räntefördelning ska därför öka resultatet och belopp som tagits upp på grund av negativ räntefördelning ska minska resultatet. Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av kapitalunder- laget för expansionsfond. I första stycket preciseras att det är det skattemässiga värdet på tillgångarna och skulderna som ska användas vid beräkningen. Änd- ringen är föranledd av att 33 kap. 12 § upphör att gälla. Skillnaden mellan tillgångarna och skulderna ska ökas med ett antal poster. Enligt den första strecksatsen ska underskott av näringsverksamheten läggas till. Det som avses är underskott från föregående beskattnings- år som inte har dragits av. Formuleringen av strecksatsen ändras för att överensstämma med motsvarande bestämmelse i 33 kap. 8 §. Över- gångsposten slopas vilket får till följd att den andra strecksatsen tas bort. I andra stycket ändras hänvisningarna till paragraferna i 33 kap. angående vilka tillgångar och skulder som ska räknas samt hur dessa ska värderas. Hänvisningen till reglerna om övergångsposten tas bort. Förslagen behandlas i avsnitt 6.2.6 och 6.2.7. Paragrafen innehåller bestämmelser om beräkningen av kapital- underlaget för expansionsfond för fysiska personer som är delägare i handelsbolag. I första stycket ska övergångsposten inte längre öka kapitalunder- laget. Den strecksatsen slopas därför. Det införs två nya poster som ska öka kapitalunderlaget. Som en följd av förslaget om en kongruent behandling av skattefordringar och skatteskulder ska den skattekom- ponent som ingår i en avsättning till expansionsfond inte längre påverka beräkningen av kapitalunderlaget. Den beskattade delen av expansionsfonden ingår enligt 50 kap. 5 § i den justerade anskaff- ningsutgiften. Dessa delar neutraliseras genom de nya posterna. Av samma anledning som ovan görs det tillägg av två nya poster som ska minska kapitalunderlaget. De innebär att underlaget ska minskas med de poster avseende expansionsfonden som har ökat den justerade anskaffningsutgiften. Fjärde stycket utgår som en följd av att reglerna om övergångspost upphör att gälla. Förslagen behandlas i avsnitt 6.2.6 och 6.2.7. Lagändringarna träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . För beskattningsår som börjar före gäller fort- farande bestämmelserna i dess tidigare lydelse. 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet ifritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård –ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsätt- ningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighets- skydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2. En ny social- tjänstlag. Del 1 och 2. 48.Skatt på engångsartiklar. 49.Enhetlig och effektiv marknads- kontroll. 50.Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förut- sättningarna. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En gemensam angelägenhet. 1 och 2. Skatt på engångsartiklar. Enklare skatteregler för enskilda närings- idkare. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En ny socialtjänstlag. Del 1 och 2. En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritids- hem och pedagogisk omsorg. En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper. Enhetlig och effektiv marknadskontroll.