sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Bygga, bedöma, betygssätta – betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Regeringen beslutade att ge en särskild utredare i uppdrag att utreda och föreslå hur ämnesbetyg kan införas i gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan samt utreda och lämna förslag på juster- ingar i betygssystemet för alla skolformer (dir. 2018:32). förordnades som särskild utredare. Utredningen har antagit namnet (U 2018:03). Regeringen beslutade om tilläggsdirektiv till utredningen (dir. 2019:66). Genom tilläggsdirektivet tillkom upp- draget att beakta att de förslag som läggs inte ska leda till betygs- inflation och att analysera behovet av ytterligare insatser för att und- vika betygsinflation. Uppdraget förlängdes till . Regeringen beslutade om ytterligare ett tilläggs- direktiv till utredningen som innebar en förlängning av uppdraget till (dir. 2020:41). Som sakkunniga i utredningen förordnades från kanslirådet , , departe- mentssekreteraren , , departementssekreteraren , , departementssekreteraren , Utbildningsdepartemen- tet, kanslirådet , och rätts- sakkunnig , . Som experter i utredningen förordnades från enhetschefen , Universitets- och högskolerådet, senior rådgivare , och utredaren , Skolinspektionen. entledigades från och utredaren , Universitets- och högskolerådet, förordnades från . entledigades från och utredaren , Skolinspektionen, förordnades från . Som sekreterare i utredningen anställdes (huvud- sekreterare) från till . anställdes från till (föräldraledig 2019). anställdes från till , från till och från till . Som sekreterare i utredningen anställdes även från till , med uppdraget att utarbeta en kunskapsöversikt om betyg och betygssättning. Likaså anställdes som sekreterare i utredningen från till , med uppdraget att utarbeta en nordisk och inter- nationell översikt. Vidare anställdes som sekre- terare i utredningen på deltid från till , med uppdraget att sammanställa aktuell betygs- och elevstatistik för samtliga skolformer. Utredningen överlämnar härmed sitt betänkande Bygga, bedöma, betygssätta – betyg som bättre motsvarar elevernas kun- skaper (SOU 2020:43). Uppdraget är med detta slutfört. Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (2007:1157) om 1.4Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185)................................................................................ 1.5 Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)..................................... 1.6 Förslag till förordning om ändring i gymnasieförordningen (2010:2039)..................................... 1.7 Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ..................................... 1.8 Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ..................................... 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet ...................................... 1.10 Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall ...... 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall .............. Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskolan ....... Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan ...... Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan ...... 1.15Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2013:148) om läroplan för Bygga, bedöma och betygssätta elevers kunskaper ............ Vikten av rättvisande och likvärdiga betyg.......... Uppdraget enligt direktivet.................................................. Förslagen förstärker varandra .............................................. 3.1Att inhämta synpunkter har varit av stor vikt 3.2 Betänkandets disposition ..................................................... Betygssystemet – en historik..................................... Relativa betyg i ................................. Relativa betyg i gymnasieskolan ........................... Kritik mot de relativa betygen .............................. På väg mot ett nytt betygssystem......................... Mål- och kunskapsrelaterade betyg ..................................... 4.2.2Införandet av en godkäntgräns innebar en stor förändring i betygssättningen ............................... Utvärdering av kursbetygen 1999......................... möjliga utformningar av betygssystem ................ Ny betygsskala 2011.............................................. Efter Gy11 – ........................... Fördelar och nackdelar med olika system............ Två möjliga modeller för ämnesbetyg .................. Bestämmelser om betyg och betygssättning................ 5.1Övergripande bestämmelser om betyg 5.1.1Bestämmelser om betyg finns i lag, förordningar och föreskrifter................................ I vilka skolformer betyg sätts ............................... Betygsskalan och kunskapskraven........................ 5.2 Bestämmelser om betyg för respektive skolform ............... 5.2.1Betyg i och motsvarande 5.2.2Betyg i gymnasieskolan och Betyg i den kommunala vuxenutbildningen ........ 5.3Det nationella stödet för kunskapsbedömning och 5.3.2Resultatet på ett nationellt prov ska särskilt 5.4Behörighet och urval till nationella program 5.5 Behörighet och urval till högskolan .................................... 5.5.1Grundläggande högskolebehörighet – examen på gymnasial nivå................................................... 5.5.2Särskild behörighet – kurser från gymnasieskolan eller motsvarande ....................... Behörighet och urval till ........................... Behörighet i övrigt ................................................ Den kursutformade gymnasieskolan – historik Visioner om en kursutformad gymnasieskola .................... 6.1.1Den ämnesutformade gymnasieskolan ansågs svåröverskådlig och stelbent................................. Med sikte på en mer flexibel gymnasieskola ....... 6.1.3Försöks- och utvecklingsarbete för att stegvis 6.1.4Beslut om att göra gymnasieskolan 6.2 Den kursutformade gymnasieskolan infördes.................... Flexibilitet för eleverna......................................... Flexibilitet för skolor och kommuner ................. 6.2.3En mer kursutformad gymnasieskola var 6.3 Den kursutformade gymnasieskolan utvecklades vidare.... 251 6.3.1Första uppföljningen av den kursutformade 6.3.2Gy 2000 – en ny gemensam struktur i 6.3.3Fragmentisering och stress – kritik mot 6.3.4Ämnesplaner och ämnesbetyg för att främja sammanhang och helhetssyn................................. 6.4Gymnasiereformen 2011 (Gy 11) innebar en fastare struktur för gymnasieskolan ................................................ En reformerad gymnasieskola föreslogs .............. I Gy 11 betonades utbildningen som helhet........ En gymnasieutbildning för alla ............................. 6.5Problemen med kursutformningen och kursbetygen kvarstår även efter Gy 11...................................................... 6.5.1Kursutformningen och kursbetygen främjar inte helhet och djuplärande................................... Vissa elever i gymnasieskolan är stressade ........... Dagens utbildning på gymnasial nivå................................... Dagens vuxenutbildning på gymnasial nivå ......... Omfattning av utbildning och undervisning i gymnasieskolan – historik och nuläge ........................ 7.1Detaljerade timplaner hade stor betydelse i linjegymnasiet (Lgy70) ....................................................... Utgångspunkter för timplanerna i Lgy70 ............ 7.1.2Ett angivet antal veckotimmar angavs för varje 7.2 Minsta garanterade undervisningstid infördes .................... 7.2.1Förändringarna skulle bland annat åtgärda 7.3Gymnasiepoäng infördes och kopplades Timplaner som riktvärden .................................... 7.4Gy 2000 – timplanen togs bort och gymnasiepoäng angav omfattningen av en gymnasieutbildning................... Alla program skulle bestå av 2 500 poäng............ 7.4.2En total garanterad undervisningstid för 7.4.32 500 gymnasiepoäng gav förutsättningar för mer enhetliga programstrukturer ................... Regleringen med gymnasiepoäng behölls i Gy 11 .............. Begreppet heltidsstudier infördes ........................ Olika strukturer för yrkesprogram och högskoleförberedande program .................... Timplanen fanns kvar längre i gymnasiesärskolan.............. 7.7Problem att många elever inte får sin minsta garanterade undervisningstid i gymnasieskolan ................. Så regleras omfattningen av utbildningen .................. Bedömning och betygssättning i en svensk och Betygssättning är en form av bedömning ........................... Att bedöma giltigt och tillförlitligt ..................................... Validitet och reliabilitet ........................................ Det finns olika sätt att bedöma och betygssätta................. Holistisk och analytisk bedömning ..................... 8.3.2För– och nackdelar med olika har målrelaterad bedömning .................... Standardbaserade läroplaner och kunskapskrav .. 8.4Sveriges modell med analytisk och icke– kompensatorisk betygssättning har inbyggda problem ..... Tröskeleffekter skapar problem ........................... 8.4.2Lärare verkar tillämpa reglerna kring Betygen B och D.................................................... 8.5 Återkoppling vid underkänt betyg ...................................... Många elever får betyget F.................................... Återkoppling sker på olika sätt.................... 8.5.3Elevers motivation påverkas av bedömning Skriftlig information kan ge bättre återkoppling men medför dokumentation........... 8.5.5Flera underkända betygssteg kan nyansera återkopplingen till en elev som får ett 8.6Formativ bedömning ger en kontinuerlig återkoppling av kunskapsutveckling till elever.......................................... Definition av formativ bedömning....................... 8.6.2Lärarens kompetens spelar roll vid återkoppling till eleven .......................................... Formativ bedömning kan se olika ut.................... 8.6.4Problematiskt att använda betyg som formativ 8.6.5Matriser är en vanlig form av skriftlig 8.7En beskrivning av de nordiska ländernas system för bedömning och betygssättning ............................................ Betygs- och elevstatistik........................................... Betygen i ämnen ............................. Spridningen av kunnande per betygssteg ............. Eleverna i gymnasieskolan.................................... Genomströmning i gymnasieskolan .................... Betyg i gymnasieskolan......................................... 9.5.4Elevernas betygsutveckling mellan kurser vuxenutbildning (komvux) .............................. Eleverna i vuxenutbildning ................ på gymnasial nivå................................................... Kursbetyg i olika ämnen ....................................... Elever som tar gymnasieexamen från komvux .... Särskild utbildning för vuxna (särvux)................................ Resultatredovisning av studiebesök och möten............ Synpunkter om ämnesbetyg ................................................ Elevers synpunkter om ämnesbetyg .................... Lärares synpunkter om ämnesbetyg .................... Övriga skolaktörers synpunkter om Synpunkter om kompensatorisk betygssättning ................ 10.3.1Elevers synpunkter om kompensatorisk 10.3.2Lärares synpunkter om kompensatorisk 10.3.3Övriga skolaktörers synpunkter om 10.4 Synpunkter om betyget F .................................................... 10.4.1 Elevers synpunkter om betyget F ........................ 10.4.2 Lärares synpunkter om betyget F......................... 10.4.3 Övriga skolaktörers synpunkter om betyget F ... Synpunkter om all tillgänglig information om eleven vid 10.5.1 Elevers synpunkter om all tillgänglig 10.5.2 Lärares synpunkter om all tillgänglig 10.5.3 Övriga skolaktörers synpunkter om all 10.6.1 Resultat från utredningens intervjuer om betygsinflation och olikvärdig betygssättning..... 10.6.2 Synpunkter om betygsinflation ............................ Redovisning av utredningens utprövningar ........................ 10.7.1 Utprövning av modell för ämnesbetyg ................ 10.7.2 Utprövning av modell för kompensatorisk 10.7.3 Utprövning av modell med två underkända Synpunkter från den parlamentariskt sammansatta Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och gymnasiesärskola ........................... ska vara ämnesutformade...................................................... 11.1.1 Den kursutformade gymnasieskolan har varit 11.1.2 Ämnesutformning ger bättre förutsättningar för fördjupat lärande och lärande ........... 11.1.3 Ämnen och ämnesplaner behöver ses över .......... Ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan...... 11.2.1 Uppdraget är att föreslå en modell för 11.2.3Dagens gymnasiepoäng och gymnasiesärskolepoäng samt gymnasieexamen och gymnasiesärskolebevis behålls....................... 11.3 En modell för ämnesbetyg i gymnasieskolan 11.3.1 Modellens huvuddrag............................................ 11.3.2 Ämnen ska delas in i nivåer .................................. 11.3.3 Betyg i ämnet ska sättas efter varje nivå .............. 11.3.4Det ska finnas möjlighet till undantag från 11.4 Ämnen och ämnesplaner behöver ses över ......................... 11.4.1Utformning av ämnen och ämnesplaner för 11.5 Följder av modellen .............................................................. 11.5.1 Följder av modellen för 11.5.2 Fjärde tekniskt år, riksrekryterande utbildningar, lärlingsutbildning och APL............ 11.5.3 Elevens rätt till stöd .............................................. 11.5.4 Hur betyg redovisas i slutliga 11.5.5 Prövning på nivå i ämnet ...................................... 11.5.6 Meritpoängssystemet kan behöva ses över.......... 11.5.7De nationella provens konstruktion kommer att behöva ses över ................................................ 11.6 Ämnesbetyg i kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå .................................................................. 11.6.1Det ska fortsatt vara smidiga övergångar mellan gymnasieskolan och 11.6.2Följder av ämnesutformning och ämnesbetyg Timplan i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan .............. 11.7.1 En timplan behövs inte för att stödja 11.7.2 Fokus på uppföljning av undervisningstiden inom ramen för det systematiska Förslag om kompensatorisk betygssättning ................. Betygsskalan ska ha en inbyggd kompensatorisk princip .. 12.1.1 Betygssystemet har inbyggda problem ................ 12.1.2 En kompensatorisk betygssättning kan ge mer 12.1.3 Skolformer som ska omfattas av Betygskriterier och kriterier för bedömning ska beskriva kunskapsnivåer ................................................. 12.2.1 Betygsstegen A, B, C, D, E och Fx ska ha 12.2.2 Verksamheter med en förenklad betygsskala ska ha nationella betygskriterier för 12.2.3 Kriterier för bedömning ska användas när betyg inte sätts ....................................................... Betyget E kan inte kompenseras .......................................... 12.3.1 Betyget E ska ha kriterier som ska uppfyllas i För betygen A, B, C och D gör läraren en sammantagen 12.4.1 Visade kunskaper på betygsstegen A, C och E kan kompenseras mot varandra och resultera i betyg på skalan A–D.............................................. 12.4.2 Professionella lärare kan hantera en betygsskala med en kompensatorisk princip ....... Godkäntgränsen i den obligatoriska skolan bör utredas .... 12.5.1 Ska det finnas en godkäntgräns i den Förslag om ytterligare ett underkänt betyg – Elevens kunskapsnivåer under betyget E ska synliggöras med ytterligare ett underkänt betyg ................ 13.1.1 Betyget F synliggör inte elevens kunskaper ........ 13.1.2 Ytterligare ett underkänt betygssteg kan nyansera och tydliggöra elevens kunskaper......... 13.1.3 Betygskriterier ska finnas för betyget Fx ............ 13.1.4 Betyget Fx ska motsvara poäng............................ 13.1.5 En betygsskala med sju betygssteg ...................... 13.1.6 Olika elever behöver olika insatser ...................... Förslag om att läraren ska göra en allsidig bedömning av elevens kunskaper ............................................... En allsidig bedömning utifrån och reliabla 14.1.1 Kartläggningen visar att riktlinjen skapar 14.1.2 Läraren ska göra en allsidig bedömning av 14.1.3 Det bör finnas rutiner för skolans 15.1.1 Införandet bör vara så samlat som möjligt .......... 15.1.2 Författningsändringar – det behövs två olika lagar om ändring i skollagen ................................. 15.2.1 Elever ska slutföra sin utbildning inom samma system men det ska finnas flexibilitet mellan Genomförande av förslagen................................................. 15.3.1 ska ansvara för genomförande och implementering av förslagen ......................... Konsekvenser av förslagen........................................ Problemen, förslag till lösningar och alternativa 16.1.1 Ämnesbetyg i gymnasieskolan och 16.1.3 Hur elevens kunskaper kan synliggöras och dokumenteras vid ett underkänt betyg ................. 16.1.4 Lärare ska göra en allsidig bedömning av 16.1.5 Vilka som berörs av förslagen............................... Konsekvenser för eleverna ................................................... 16.2.1 Längre sammanhållen tid för lärande kan öka genomströmningen i gymnasieskolan .................. 16.2.2 Betygen kan ge en mer rättvisande bild av 16.2.3 Det blir lättare att följa elevens kunskapsutveckling på den underkända nivån..... Konsekvenser för lärare ........................................................ 16.3.1 Lärares administrativa arbetsuppgifter kan 16.3.2 Lärares professionella kompetens tillvaratas ....... Konsekvenser för staten ....................................................... 16.4.1 Samlade ekonomiska konsekvenser och 16.4.2 Konsekvenser för ...................... 16.4.3 Konsekvenser för ............ 16.4.4 Konsekvenser för Universitets- och Konsekvenser för kommunerna........................................... Den kommunala självstyrelsen ............................. 16.5.2 Närmare om konsekvenser för Konsekvenser för företag ..................................................... 16.6.1 Konsekvenser för enskilda huvudmän ................. Konsekvenser för branscher ................................. 16.7 Andra konsekvenser ............................................................. 16.7.1Konsekvenser av förslagen i förhållande 16.7.2Konsekvenser för antagning till högre 16.7.4 Konsekvenser för jämställdheten mellan pojkar och flickor och kvinnor och män ............. 16.7.5 Konsekvenser för de integrationspolitiska 16.7.7 Konsekvenser för sysselsättning och service i olika delar av landet............................................... 16.7.8 Konsekvenser för medlemskap i den Insatser för att motverka betygsinflation och 17.1.1 Betygsinflation och olikvärdig betygssättning 17.1.2 Betygsinflation och olikvärdig betygssättning 17.1.3 De svenska målrelaterade betygen – en 17.1.4Möjliga förklaringar till varför betyg kan bli 17.1.5Nationella kunskapsmätningar kan utgöra verktyg för att mäta betygsinflation .................... 17.1.6Det finns behov av insatser för att motverka betygsinflation och olikvärdig betygssättning .... 17.2 Befintliga och planerade insatser samt möjliga nya insatser på kortare eller ...................................... 17.2.1Påbörjade och planerade insatser samt möjliga 17.3 Insatser kopplade till prov som kräver vidare utredning .... 611 17.3.1Ankring av betyg i de nationella proven i de 17.3.2Införa examensprov i gymnasieskolan som ytterligare antagningsmöjlighet till högskola 17.3.3Statistisk moderering av betyg med hjälp av 17.3.4Om inga insatser hjälper, behövs då ett nytt Förslag till ändringar i skollagen (2010:800)....................... Förslaget till ändringar i skollagen (2010:800).................... Förslaget till ändringar i lagen (2007:1157) Bilaga 4 Om betyg och betygssättning – Bilaga 5 Sammanställning av aktuellt kunskapsläge gällande betygsinflation och likvärdighet i betygssättningen... 747 överlämnade sina förslag till reger- ingen. Uppdraget var att utreda och föreslå en modell för hur ämnes- betyg kan införas i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan. I upp- draget ingick även att utreda och lämna förslag till justeringar i betygssystemet för alla skolformer. Syftet med utredningens upp- drag var att främja elevers kunskapsutveckling och att betygen bättre ska spegla elevers kunskaper. I vårt arbete har vi haft fokus på elever och lärare och vi har med våra förslag strävat efter att skapa system som ger bättre förut- sättningar för elevers lärande och bättre förutsättningar för lärares undervisning, bedömning och betygssättning. Förslagen ska ses som ett paket där de enskilda förslagen för- stärker varandra och helheten därmed ger större effekt än de enskilda delarna. Av denna anledning bör förslagen införas så samlat som möjligt. Ämnesbetyg i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och kommunernas vuxenutbildning •Ämnesbetyg ska ersätta kursbetygen och införas i en ämnes- utformad gymnasieskola och gymnasiesärskola. •Ämnen ska delas in i nivåer för att dels säkra likvärdigheten i utbild- ningens innehåll i landet, dels behålla möjligheten att ett ämne med en ämnesplan ska kunna läsas i olika omfattning på olika program och inom kommunernas vuxenutbildning på gymnasial nivå. •Modellen för ämnesbetyg innebär att det för varje ämne finns en uppsättning betygskriterier och att eleven efter en nivå får ett betyg i ämnet, vilket sedan ersätts när eleven efter nästa nivå får ett nytt betyg i ämnet. •Betyg i ämnet ska ges efter varje nivå för att ge eleven en regel- bunden och formell avstämning samt för att tydligt visa hur långt eleven har läst i ämnet om eleven byter lärare, program, skola, eller skolform. •I examensbeviset, gymnasiesärskolebeviset, studiebeviset eller gymnasieintyget redovisas elevens slutliga betyg i ämnet, till skillnad från det nuvarande kursutformade systemet där betyg på varje kurs i ett ämne redovisas. •Motsvarande modell för ämnesbetyg ska även införas inom kom- munal vuxenutbildning på gymnasial nivå och som särskild utbild- ning på gymnasial nivå. •Skolverket ska ges i uppdrag att se över nuvarande ämnen och ämnesplaner för att de ska fungera med ämnesbetyg. Den kursutformade gymnasieskolan har kritiserats för att vara fragmentiserad vilket bland annat har lett till att elever upplever att målet med utbildningen är att ”beta av” kurser snarare än lärande. Ett ständigt fokus på bedömning och betygssättning på grund av att varje betyg som sätts på en kurs har betydelse för elevens meritvärde har lett till stress hos både elever och lärare.