sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — Utifrån siffrorna i tabell 13.2 antas att av dem som sysselsätts har en så svag förankring på arbetsmarknaden att det inte kommer innebära en press uppåt på lönerna då de sysselsätts. Särskild vikt vid denna bedömning läggs på andelen som är eller har varit inskrivna vid Arbetsförmedlingen, andelen utom- europeiskt födda, andelen nyanlända och andelen med endast för- gymnasial utbildning. Detta antagande innebär att utredningen antar att av ökningen i tvätteribranschen leder till att arbeten i andra branscher trängs undan på lång sikt. Som beskrivs i avsnitt 4.3 behöver även hänsyn tas till i vilken mån de nya arbetena tillfaller personer som redan innan sysselsätt- ningen är bosatta i . Det finns indikationer på att dagens rutavdrag i många fall lett till arbetstillfällen för personer som initialt inte var bosatta i . Som visas i Rickne (2019)32 (sammanfattas i avsnitt 4.4.2) är andelen sysselsatta kvinnor födda i övriga och utan flyktingbakgrund i dagens rutföretag mycket stor. I företag som är starkt rutnischade (hög subventionsgrad) är andelen kvinnor som är födda i övriga utan flyktingbakgrund t.o.m. större än 31Se rapporten ”Tvätt och textilservicebranschens samhällsvärde – och ” från Rickne (2019),”Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag”, SNS Analys nr 56, . andelen födda i . Andelen sysselsatta som är födda i övriga utan flyktingbakgrund sticker ut kraftigt vid en jämförelse med privat sektor i stort. I rutnischade företag är andelen mellan (uppskattat utifrån figur i rapporten) och i starkt rutnischade företag mellan , att jämföra med privat sektor i stort där motsvarande andel ligger mellan . Även kvinnor födda utanför utan flyktingbakgrund är kraftigt överrepresenterade. Andelen i de rutnischade företagen är uppskattningsvis mellan , jämfört med privat sektor i stort där andelen tycks vara mellan noll och . Det framgår inte av studien i vilken grad dessa kvinnor var bosatta i innan de började arbeta inom det rutnischade företaget, eller om de kom- mit hit till följd av ett jobberbjudande, men det är rimligt att anta att en förhållandevis stor andel tillhör den senare kategorin. I linje med siffrorna i Rickne (2019) visar siffrorna i tabell 4.11 att andelen EU/EES-medborgare och arbetskraftsinvandrare som arbetar inom lokalvård sammantaget är betydligt högre än i privat sektor i stort. Man kan även notera att det är en högre andel med- borgare inom övriga EU/EES och arbetskraftsinvandrare inom kon- sumenttvätt än i privat sektor i stort, se tabell 13.2. Noteras bör dock att det inte heller utifrån utredningens egna statistik går att säga huruvida EU/EES-medborgarna var bosatta i initialt (arbets- kraftsinvandrarna har däremot invandrat till följd av arbete). Att en stor andel av de utrikes födda som anställs för rutarbete förefaller utgöras av någon form av arbetskraftsinvandring är även något som lyfts fram av () i en skri- velse som lämnats in till utredningen.33 Det kan tyckas överraskande att näringsgrenar som förknippas med låga krav på kvalifikationer i jämförelsevis hög utsträckning tycks använda sig av arbetskraftsinvandring, mot bakgrund av att arbets- kraftsinvandring brukar förknippas med brist på arbetskraft och att det finns en uppfattning om att det råder ett arbetskraftsutbuds- överskott bland lågkvalificerade. Här bör noteras att nuvarande lag- stiftning kring arbetskraftsinvandring inte innebär några restrik- tioner till yrken där det råder arbetskraftsbrist utan företaget avgör själv behovet av arbetskraft.34 Det enda krav som ställs på arbets- givare är att jobbet först läggs ut på Arbetsförmedlingens platsbank under minst tio dagar.35 Enligt statistik beviljades 20 814 arbetstillstånd och av dessa utgjorde cirka en tredje- del (7 036) lågkvalificerad arbetskraft (kvalifikationsnivå 1 enligt SSYK-klassificeringen).36 Om även kvalifikationsnivå 2, som normalt kräver gymnasiekompetens enligt klassificeringen, inkluderas (där den stora merparten av yrkena inom konsumenttvätt ingår) är ande- len mer än hälften. Inom kategorin städare, hemtjänstpersonal m.fl. beviljades cirka 700 tillstånd. I detta sammanhang bör även noteras att det enligt Arbetsförmedlingens bedömning rådde en viss brist på städare under 2019.37 Det finns sammantaget anledning att tro att en ökning av antalet arbetstillfällen inom tvätteribranschen till följd av ett rutavdrag till en icke försumbar del skulle tillfalla arbetskraftsinvandrare och med- borgare i andra EU/EES-länder som ej är bosatta i initialt. Det är därför högst relevant att beakta detta vid en uppskattning av de långsiktiga sysselsättningseffekterna. Antagande kring detta blir helt avgörande för resultatet och osäkerheten är betydande. Utred- ningen kommer därför att redovisa ett antal olika alternativa räkne- exempel. I det första alternativet tillfaller alla nya arbetstillfällen personer som initialt är bosatta i . I alternativ två blir andelen som inte är initialt bosatta i lika hög inom konsumenttvätt (den del som berättigar till rutavdrag) som andelen utrikes födda utan flyk- tingbakgrund bland etablerade kvinnliga anställda inom starkt rut- nischade företag i (2019) (uppskattningsvis ). 34Nya regler för arbetskraftsinvandring infördes med syftet att underlätta för arbetsgivare att rekrytera arbetskraft från tredje land, dvs. från länder utanför EU (Prop. 2007/08:147, s. 1). Detta åstadkoms i huvudsak genom att avskaffa den dåvarande ordningen för prövning av behov av att rekrytera från tredje land, den s.k. myndighetsbaserade arbets- marknadsprövningen. I stället ska arbetsgivarens bedömning av behovet av en sådan rekryte- ring vara utgångspunkten vid handläggningen av ärenden om uppehålls- och arbetstillstånd. 35Arbetsgivaren måste annonsera ut tjänsten så att personer bosatta i , EU/EES och kan söka jobbet. En annons ska läggas ut under minst på Arbets- förmedlingens platsbank och därmed automatiskt också i den europeiska platsbanken, EURES (). Se vidare Delegationen för Migrationsstudier Ju 2013:17. 36Standard för svensk yrkesklassificering, SSYK, är ett system för att gruppera individers yrken eller arbetsuppgifter. SSYK används inom arbetsmarknads- och individstatistiken. redovisas yrkesuppgifter i den officiella statistiken enligt SSYK 2012. 37Rapport från Arbetsförmedlingen ”Var finns jobben? Bedömning och ”. Detta alternativ kan möjligen ses som ett troligt övre tak för antalet som inte är bosatta i i utgångsläget.38 Det medför att cirka 1 000 av de 1 500 nya jobben tillfaller personer som inte är bosatta i initialt.39 I alternativ tre ges en mellanvariant, där 500 av de nya jobben tillfaller personer som inte är bosatta i i utgångs- läget. Alla beräkningar utgår från antagandet att ökningen av antalet sysselsatta i branschen är 1 500, baserat på räkneexemplet ovan. Utredningen antar vidare att de som var bosatta i och blir sysselsatta till följd av rutavdraget var arbetslösa . Som beskrivs ovan antas undanträngningen bland dem som initialt var bosatta i uppgå till (100–30). Resultatet av detta räkneexempel presenteras i tabell 13.3. Anm. I ej initialt bosatta i inkluderas arbetskraftsinvandring och personer som är medborgare i annat EU/EES land som ej var bosatta initialt i . Källa: Egna beräkningar. Utifrån siffrorna i tabell 13.3 kan två intressanta saker noteras. För det första blir effekten på arbetslöshet störst då alla nya jobb tillfaller personer som bodde i initialt. För det andra blir effekten på sysselsättning större ju fler som inte var bosatta i initialt. 38Notera att i kategorin utrikes födda utan flyktingbakgrund i SNS Analys nr 56 ingår andra personer än arbetskraftsinvandrare och personer från EU/EES som kommer hit för ett arbete. Ett exempel är anhöriginvandrare utan flyktingbakgrund. Det kan t.ex. handla om make/maka som invandrar från ett annat land. Utredningen har valt den definition inom studien där andelen utrikes födda utan flyktingbakgrund är som högst. Mot denna bakgrund kan detta alternativ ses som ett troligt övre tak för antalet av de nya arbetena som tillfaller arbetskraft som inte är bosatt i initialt. 39Utredningen antar att det är 500 som arbetar i branschen . Av dessa är (utifrån tabell 13.2) antingen arbetskraftsinvandrare eller medborgare i annat EU/EES-land, dvs. För att de 2 000 (500 + 1 500) till ska utgöras av personer som flyttar till för arbete, ska denna grupp utgöra 1 080 personer. Av dessa fanns 35 där från början. Ökningen blir således cirka 1 000 personer (avrundat till jämnt hundratal). senare kan tyckas överraskande. Anledningen till detta är att vid arbetskraftsinvandring, eller då EU/EES medborgare kommer till , ökar arbetsutbudet i samma utsträckning som sysselsätt- ningen, vilket leder till att ingen undanträngning sker av sysselsätt- ning i andra branscher (ökat arbetsutbud förväntas leda till en lika stor ökning av sysselsättningen även på lång sikt, se vidare av - snitt 4.3). påverkas inte arbetslösheten i av perso- ner som inte var bosatta här i utgångsläget. I utredningens direktiv framgår att utredaren särskilt ska belysa förslagens potential att möjliggöra fler arbetstillfällen för personer med svagare anknytning till arbetsmarknaden och därmed bidra till ökad sysselsättning. Det är oklart om man avser all sysselsättning eller endast sysselsättning som leder till att fler som är bosatta i sysselsätts. Det senare motsvaras av effekten på sysselsättning bland initialt bosatta i . En bedömning av arbetsutbudseffekterna för köparna kan göras utifrån SCB:s tidsanvändningsdata och resultaten i Halldén och (2015).40 Enligt statistiken i tabell 4.10 lägger kvinnor i genomsnitt och på tvättning och strykning . Motsvarande siffra för män är . Uppräknat motsvarar det för kvinnor och för män cirka 27 tim- mar. Baserat på en rapport från uppskattas en timmes ruttjänst motsvara hemarbete (företagen utför tjänsterna mer effektivt).41 Om hela individens tvättande skulle köpas in uppgår då antalet inköpta ruttimmar till cirka 40 för den genomsnittliga kvinnan och 13 för den genomsnittliga mannen. Resul- taten i Halldén och (2015)42 indikerar positiva arbetsut- budseffekter (för gifta kvinnor) för ruttjänster som omfattar minst . För den genomsnittliga kvinnan som börjar köpa in hela sitt egna tvättandet bör vi således förvänta oss vissa positiva arbetsutbudseffekter. Det är även möjligt att sjukfrånvaron till följd Halldén och , A. (2015), ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk debatt nr 2. 41Se ”Om och och och ”, Rapport , SKV 2011:1, s. 76–77. Halldén och , A. (2015), ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk debatt nr 2. av stressrelaterad psykisk ohälsa kan minska om mer hemarbete byts ut mot marknadsarbete. Sammanfattningsvis är det rimligt att för- vänta sig vissa positiva arbetsutbudseffekter för köparna, och då i synnerhet bland gifta kvinnor, men effekterna har för utredningen inte varit möjliga att kvantifiera. I möbleringstjänsten ingår framför allt möblering och montering av möbler. Arbete med montering förväntas växa i en icke försumbar utsträckning, varför vissa sysselsättningseffekter i branschen kan för- väntas. För att kunna göra en bedömning av sysselsättningseffekterna i ekonomin i sin helhet behöver utredningen, som beskrivs ovan, göra en bedömning av vilka som kan tänkas utföra dessa tjänster. Avseende möblering är det rimligt att anta att det är ungefär samma personer som utför dessa tjänster som utför flytt- tjänster. Utifrån tabell 4.11 kan man konstatera att inom flyttjänster tycks det vara en överrepresentation av personer med svagare anknytning till arbetsmarknaden. Detta indikeras samstämmigt av arbetslöshetshistoria, härkomst och utbildningsnivå. För montering av möbler finns det ingen riktigt relevant statistik att tillgå. Statistik kan tas fram för en yrkeskategori (enligt SSYK 2012) som inkluderar både möbel- och fönstermonterare men dessa bedöms inte vara helt jämförbara med det som efterfrågas här. Det som avses här är enkel montering som kan utföras av hushållen själva, medan det som ingår inom den nämnda yrkeskategorin är montering på fabriker som bör kräva en högre kompetens. Utifrån att de enskilda hushållen förväntas klara av den montering som avses här bedöms arbetet som lågkvalificerat och att man därför kan för- vänta sig att personer med en svag anknytning till arbetsmarknaden kan utföra dessa tjänster i stor utsträckning. Att båda typerna av tjänster förväntas kunna utföras av personer med svag förankring på arbetsmarknaden förväntas leda till långsiktiga effekter på syssel- sättningen i ekonomin i sin helhet. Sammantaget bedöms förslaget leda till en ökning av syssel- sättningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt. Detta mot bakgrund av att omfattningen på mon- teringstjänsten bedöms bli betydande (se den långsiktiga offentligfinansiella kostnaden) och att arbetet, som beskrivs ovan, till en betydande del förväntas utföras av personer med svag förank- ring på arbetsmarknaden. Eftersom det inte finns några uppgifter på hur många som är sysselsatta med montering är det dock inte möjligt att ta fram ett räkneexempel för att illustrera effekterna. Effekten på arbetslösheten bedöms som mindre än effekten på sysselsättningen och är helt beroende av i vilken mån de nya jobb- tillfällena tillfaller personer som var bosatta i i utgångsläget, dvs. Arbetsutbudseffekterna bland köparna bedöms vara försumbara. Baserat på resultaten i Halldén och (2015)43 krävs att tjänster köps in om minst för att positiva arbetsutbuds- effekter ska uppstå. De här aktuella tjänsterna bedöms inte köpas in i denna omfattning. Detta gäller även bland de köpare som utnyttjar de nya tjänsterna i högst utsträckning. bör noteras att den sammanlagda ökningen av inköpta tjänster för alla förslag i ut- redningen kan vara så stor för vissa individer att vi kan förvänta oss vissa effekter på arbetsutbudet, även om de olika förslagen var för sig inte hade gjort det. Men effekten förväntas bli marginell även då hänsyn tas till detta. Transporttjänster kan till viss del tänkas utföras av personer med svag förankring på arbetsmarknaden. För att kunna utföra denna typ av tjänster behövs dock, i de fall då transporten inte sker med cykel med lastmöjlighet, körkort som är giltigt för aktuellt transport- fordon. Det medför att arbetet blir mer kvalificerat än arbeten utan sådana krav. Som beskrivs ovan förväntas omfattningen av rutberät- tigade transporttjänster bli begränsat. Den långsiktiga effekten på Halldén och , A. (2015), ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk debatt nr 2. sysselsättningen i ekonomin i sin helhet bedöms därför bli försum- bar. Av samma anledning bedöms effekterna på arbetsutbudet vara försumbara. 13.3.4Trygghetstjänster – tillsyn av bostad Tillsynstjänsterna kan sägas bestå av två olika delar som sannolikt kommer att sysselsätta olika grupper av individer. Den första delen rör sysslor så som t.ex. att vattna trädgård samt krukväxter, ta emot leveranser och att ta in post. Denna typ av sysslor bör ses som låg- kvalificerade och bör i hög grad kunna utföras av personer med svag förankring på arbetsmarknaden. Som beskrivs ovan är det troligt att vissa städföretag börjar erbjuda denna tjänst till de kunder som de utför hushållsstädning hos. I det fallet kan man förvänta sig att det är samma personal som utför tillsynen som utför städningen. Denna typ av sysslor kan komma att efterfrågas till permanentbostaden vid kortare bortavaro men även delvis till fritidshus där bortavaron nor- malt sett är längre. Den andra delen rör tjänster så som att stänga av eller sätta på vatten eller värme, eller att kontrollera att skador på bygganden inte uppstått. Dessa sysslor är något mer kvalificerade men bör i stor ut- sträckning kunna utföras utan formell utbildning. Även dessa syss- lor kan utföras både i permanentbostaden och i fritidsbostaden, även om omfattningen bedöms bli större i det senare fallet. Detta efter- som bortavaron är längre och behoven troligen normalt sett är större för fritidshus. I fritidshus bör det även, i synnerhet under lågsäsong, finnas färre grannar att tillfråga. Den senare typen av sysslor kan till viss del likställas med vaktmästeri. Av denna anledning presenteras statistik för två yrkeskategorier som till stor del utgör yrket vakt- mästare. Sysslorna kan även angränsa till bevakningstjänster men det har inte varit möjligt att inom ramen för uppdraget närmare studera denna bransch. Vilka arbetar som vaktmästare? I denna del kommer statistik för personer inom SSYK 2012, koderna 9622 och 5152 att presenteras. SSYK 9622 inkluderar bl.a. vaktmästare på sjukhus och kontor. SSYK 5152 inkluderar bl.a. vaktmästare på skola och sporthall men även besiktningsman i lägenhet och tillsyns- man. Dessa två yrkeskategorier bedöms vara relevanta för tjänsten tillsyn av bostad.44 Yrken inom SSYK 9622 klassificeras som att till- höra kvalifikationsnivå 1 medan 5152 har kvalifikationsnivå 2. Kvali- fikationsnivå 1 innebär att det normalt krävs inga eller små krav på utbildning och kvalifikationsnivå 2 att det normalt krävs gymnasie- kompetens. På samma sätt som tidigare används mikrodatabasen från SCB. Utredningen studerar även här bakgrundsfaktorer för personer som är anställda eller enmansföretagare inom de aktuella yrkena. Som enmansföretagare räknas den som arbetar i enskild firma, handelsbolag eller i eget fåmansbolag utan andra anställda. Även offentligt anställda inkluderas, eftersom utredningen nu inte studerar en bransch utan ett yrke. I tabell 13.4 presenteras ett antal egenskaper för anställda och enmansföretagare inom yrkeskategorierna SSYK 5152 och 9622. I jämförande syfte redovisa även siffror för privat sektor totalt sett (samtliga yrken och näringsgrenar). 44Vaktmästare förekommer även i andra yrkeskoder. De som inte inkluderats är orkester- vaktmästare (3433), krematorievaktmästare (5161) och kyrkogårdsvaktmästare (6113). Källa: Egna beräkningar baserat på databasen från . Utifrån tabell 13.4 kan konstateras att överlag är skillnaden mellan de två yrkeskategorierna inom vaktmästeri liten. Per definition har alla inom 9622 ett lågkvalificerat yrke (kvalifikationsnivå 1) och ingen När man studerar bakgrundsfaktorerna bland dem som arbetar inom dessa två yrkeskategorier ser man dock att deras bak- grundsfaktorer är mycket snarlika. I jämförelse med hela privata sektorn kan ett antalskillnader av betydelse konstateras. För det första är utbildningsnivån lägre inom båda de studerade yrkeskategorierna. Större andel har förgymnasial eller gymnasial utbildning, och färre har eftergymnasial inom de stude- rade yrkeskategorierna. Den största andelen har gymnasial utbild- ning. För de olika arbetsmarknadsvariablerna är skillnaderna stora. Bland vaktmästare m.fl. är andelen som varit inskrivna på Arbetsför- medlingen , medan motsvarande andel i hela privata sektorn är . Avseende öppet arbetslösa och i arbetsmarknadspolitiska åtgärder är andelen något större medan andelen är mycket större för arbete med stöd (subventio- nerade anställningar). inom de två yrkes- kategorierna har haft en subventionerad anställning, att jämföra i hela den privata sektorn. Andelen är således omkring 6 gånger så stor. Föregående års arbetsmarknadsvariabler ger en liknande bild. Sysselsättning på lång sikt i ekonomin i sin helhet Utifrån tabell 13.4 kan man konstatera att inom de två yrkeskate- gorierna som representerar vaktmästare m.fl. tycks anknytningen till arbetsmarknaden, mätt utifrån arbetslöshetsvariablerna, vara klart sämre än för privat sektor i stort. Baserat på statistiken tycks anknyt- ningen bland vaktmästare m.fl. vara ungefär lika stark som inom lokalvård och eventuellt något starkare än inom konsumenttvätt. En skillnad jämfört med övriga analyserade förslag är att vaktmästeri inte tycks sysselsätta en högre andel utrikes födda än i privat sektor i stort. Utbildningsnivån är även högre än inom lokalvård och kon- sumenttvätt. Som beskrivs ovan utgör de arbetsuppgifter inom till- synstjänsten som kan likställas med vaktmästeri endast en del av den föreslagna tjänsten. De andra arbetsuppgifterna bedöms, som sägs ovan, var mer lågkvalificerade. Sammantaget indikerar detta att personer med svag anknytning till arbetsmarknaden kan komma att sysselsättas till följd av en ut- vidgning av rutavdraget till att innefatta tillsynstjänster. Detta indi- kerar ökad sysselsättning i ekonomin i sin helhet även på lång sikt. I vilken mån även arbetslösheten sjunker beror på, som diskuterats tidigare, i vilken mån personer som är initialt bosatta i (och arbetslösa) sysselsätts med de nya tjänsterna. Utredningen gör bedömningen att denna typ av tjänster kan komma att öka i en inte försumbar omfattning till följd av ett in- förande av rutavdrag. I den offentligfinansiella beräkningen bedöms kostnaden på lång sikt uppgå till . Denna kost- nad är dock inte större än att sysselsättningseffekten i ekonomin i sin helhet förväntas bli liten (jämför räkneexempel för höjt tak för rutavdraget i avsnitt 13.3.5). Tillsyn av permanentbostad utförs uteslutande av andra personer än köparen av tjänsten (då denne är bortrest) medan tillsyn av fritidshus sannolikt hade utförts av köparen själv i stor omfattning. Baserat på resultaten i Halldén och (2015)45 krävs att tjänster köps in om minst för att positiva arbetsutbudseffekter ska uppstå. De här aktuella tjänsterna bedöms inte köpas in i den om- fattningen. 13.3.5Höjt tak för rutavdraget Den föreslagna höjningen av taket för rutavdraget förväntas leda till ökad sysselsättning men av försumbar storlek. I det följande räkne- exemplet illustreras detta. Utredningen utgår från en bedömning av sysselsättningseffekterna av befintliga ruttjänster och bedömningen av i vilken utsträckning rutavdraget ökar till följd av det höjda taket. Som i beräkningen för tvätteritjänster antas, utifrån tidigare utvär- deringar, att effekten av befintligt rutavdrag på antalet sysselsatta inom rutbranscherna är 9 000. Rutavdraget uppgick totalt till . Höjt tak för rutavdraget innebär, Halldén och , A. (2015), ”Ökar RUT-avdrag kvinnors arbetsmarknadsutbud?”, Ekonomisk debatt nr 2. enligt de offentligfinansiella beräkningarna, en utökning av rut- avdraget med pris- och lönenivå. För- slaget leder således till en ökning av omfattningen av rutavdraget med . av 9 000 är cirka 120. Denna siffra reflekterar en möjlig effekt i de aktuella branscherna. Utifrån tabell 4.11 kan antas att har en så svag anknyt- ning till arbetsmarknaden att de kan sysselsättas utan att det medför en press uppåt på lönerna. Med andra ord är undanträngningen , vilket gör att effekten i ekonomi i sin helhet blir cirka 25 personer. Hänsyn ska även tas till att alla nya arbeten sannolikt inte tillfaller initialt bosatta i . Omfattningen av detta är osäker men baserat på resonemangen i avsnitt 13.3.1 om tvätteri- tjänster kan den vara betydande. Om man antar att hälften inte var bosatta i i utgångsläget, blir effekten på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet avseende initialt bosatta 15 personer. Om alla var initialt bosatta blir effekten 30 fler sysselsatta i ekonomin i sin helhet. Detta räkneexempel visar att sysselsättningseffekten i eko- nomin i sin helhet är försumbar. Höjningen av taket påverkar dock även de nya tjänsterna. Beräk- ningarna och resonemangen för övriga förslag förutsätter att köparna inte begränsas utan köper de nya tjänsterna utifrån deras egna behov. Utan en takhöjning kan effekterna av de andra förslagen ha blivit mindre. Denna effekt bedöms dock som marginell mot bakgrund av att få slår i taket och att den sammanlagda omfattningen av de andra förslagen är förhållandevis liten. Vissa positiva arbetsutbudseffekter kan uppstå bland de köpare som slår i taket. Eftersom det är få som slår i taket bedöms dock dessa effekter som försumbara för ekonomin i sin helhet. För de individer som köper tjänster som föreslås omfattas av rutavdrag förväntas kostnaden minska.