sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — Svenskt Vatten och LRF väckte 2018 frågan om hur det framtida uppströmsarbetet och kvalitetssäkringen av avloppsslam skulle or- ganiseras genom en skrivelse till Naturvårdsverket.101 Detta tog sin utgångspunkt i en bedömning av att Revaqs framtida organisation behöver ses över med avseende på rollfördelning, uppgifter och ett breddat urval medverkande aktörer. Bakgrunden utgjordes av de dis- kussioner och analyser inom Revaq samt den utvärdering om delta- gande i nationella certifieringssystem som Revaq och SPCR 178 som LRF lät genomföra 2017–2018. Bland annat noterades att Revaqs styrgrupp kommit att upprätt- hålla flera roller, bland annat ett självpåtaget ansvar som LRF och Svenskt Vatten fann svårt att fullfölja. En gemensam uppfattning var att Revaq fyllde en viktig funktion och att systemet kan utvecklas för återföring av allt renare växtnäring i kretslopp genom att arbeta för: 98MittSverige Vatten & Avfall (2019). Inspel till utredningen från Norrlandskommuner, Dok.nr. 99Fältström, E. (2017). Uppströmsarbete: Detektivarbete för ett renare vatten. Vatten, 73:51–52. 100Fältström, E. (2018). Kommunperspektiv på uppströmsarbete i och i fram- tiden. Svenskt Vatten Utveckling, Rapport 2018-09. 101LRF och Svenskt Vatten (2018). Forum för renare avlopp via uppströms utsortering. Skrivelse till , . •förbättrad funktion hos nuvarande avloppssystem, •minskat inflöde av oönskade ämnen till avloppsvattnet, och •kravställning på växtnäringsprodukters kvalitet, egenskaper och växtnäringseffektivitet. Det initiativ som togs av Svenskt Vatten och LRF 2018 avsåg fortsatt dialog med kring denna utveckling. Bland annat lyftes möjligheten att vidareutveckla Revaq mot ett eventuellt branschråd för uppströms sortering och återföring av växtnäring, in- kluderande de avloppsfraktioner som täcks av SPCR 178. Bransch- rådet skulle kunna ledas och ha sin hemvist hos Naturvårdsverket.102 En naturlig och viktig samverkan i det förebyggande arbetet måste också utvecklas mellan va-aktörer och ansvariga för vattenför- valtningen. I vissa länder finns som tidigare framgått en organisato- risk samhörighet i dessa frågor, i krävs koordinering för att arbetet ska kunna utvecklas och riktas på lämpligt sätt. Vatten- myndigheterna har i sitt åtgärdsprogram pekat på vikten av samver- kan i uppströmsarbetet. De framhåller att flera olika myndigheter behöver främja ett aktivt uppströmsarbete och involveras i ett inten- sifierat arbete under kommande förvaltningscykel, t.ex. Kemikalie- inspektionen, , och Naturvårds- verket. En ökad samverkan med kommunerna i frågor rörande energi- och resurshushållning och minskad belastning på avloppsvat- ten- och dagvattensystem är enligt vattenmyndigheterna också ut- vecklingsområden i det kommande arbetet.103 11.4Alternativ för framtida uppströmsarbete Parallellt med den reglering som föreslås i kapitel 9 och 10, finns om- fattande behov av ett systematiskt och framåtsyftande uppströms- arbete. Ett sådant arbete är som tidigare framgått inte alltid tydligt definierat, men kan utgöra en del av ett förebyggande kemikaliearbete på lokal, regional eller nationell nivå. Beroende på utgångspunkt och huvudsakligt fokus för arbetet, kan det ges olika benämning. 103Förvaltningsplan 2016–2021 för vattendistrikt 5, 2016– 2021 – Strategiska val inom vattenförvaltning kommande år. 11.4.1Koppling till samhällets förebyggande kemikaliearbete Samhällets förebyggande kemikaliearbete handlar om samhällsorgani- sation, reglering och styrmedel för hur varor och tjänster produceras, marknadsförs och används. Här har de nationella myndigheterna, främst Kemikalieinspektionen och , en betydelsefull roll, liksom de mer övergripande insatser som görs av lagstiftaren och inom EU. Begreppet uppströmsarbete kopplat till vatten- och avlopp används oftare i samband med ett mer avgränsat arbete för att be- gränsa förekomsten av skadliga ämnen kopplat till råvatten för dricks- vattenvattenproduktion och avloppsrening inklusive slamhantering. Utredningens direktiv pekar på uppgiften att föreslå hur ett fort- satt uppströmsarbete kan säkerställas för att minska utsläpp nära källan då möjligheterna att sprida avloppsslam reglerats. Ett sådant uppströmsarbete har ett än snävare fokus och syftar främst till att skapa de drivkrafter och den motivation som krävs om dagens Revaq-certifieringen tappar fart som följd av ny reglering. Nedanstående figur åskådliggör hur olika utgångspunkter för uppströmsarbete och förebyggande kemikaliearbete kopplat till vatten och avlopp kan relateras inbördes. Motiv och utgångspunkter för arbetet kan variera, liksom vilka huvudaktörer som driver verk- samheten. Det som skiljer gäller även finansieringen, där arbetet lig- ger hos olika delar av offentlig och privat sektor. Samordningsvinster och effektiviseringar kan dock uppnås om olika aktörer gemensamt kan utveckla strategiska förhållningssätt och samordnade insatser. Att som va-huvudman enbart fokusera på uppströmsarbete för bättre slamkvalitet kan leda till suboptimering, inte minst ur sam- hällets perspektiv. Uppströmsarbete för bättre slamkvalitet Uppströmsarbete för säker dricks- och avloppsvattenrening Förebyggande kemikaliearbete kopplat till vatten och va Förebyggande kemikaliearbete på samhällsnivå En vanlig lokal utgångspunkt för att bedriva uppströmsarbete är en strävan att förbättra kvaliteten på reningsanläggningens avlopps- slam. Syftet är att minska tillförseln av oönskade ämnen i avlopps- systemet, ämnen som annars till stor del sedimenteras i slammet. Det minskar flexibiliteten i den avsättning som behöver göras av slam- met, t.ex. för spridning på jordbruksmark eller för att tillverka an- läggningsjord. Slammet utgör vidare en viktig indikator på hur väl uppströmsarbetet lyckas reducera tillförseln av sådana ämnen. Arbe- tet sker ofta inom eller med inspiration från certifieringssystemet Revaq. Det utförs på eget initiativ av de kommunala va-huvudmän- nen som den del i deras ordinarie arbete och innebär ofta att andra lokala/kommunala aktörer, som miljökontoren, involveras. Samar- bete sker också ofta med andra kommuner. Arbetet med att leverera säkert dricksvatten och effektivt rena utsläppen av behandlat avloppsvatten utgör grundläggande åtagan- den och ansvar för va-huvudmännen. Dessa drivkrafter har också va- rit grundläggande för uppströmsarbetet och är fortsatt viktiga för att klara hälso- och miljökraven i verksamheten. Ur va-huvudmännens perspektiv bedrivs det förebyggande kemi- kaliearbetet inte enbart med direkt bäring på det mer omedelbara be- hovet av god slamkvalitet eller för att skydda processer i reningsanlägg- ningarna. Det har också ett bredare och mer långsiktigt syfte. Ett sådant mer övergripande arbete kopplar till vattenförvaltning och kommuner- nas långsiktiga vattenförsörjning och va-planering. Det gäller att skydda naturliga vattenmiljöer som framtida råvattenkällor och lång- siktigt förebygga att oönskade ämnen når vattenförekomster av strategisk betydelse. En rad aktiviteter genomförs av va-huvudmän och va-bolag inom ramen för Revaq. Det kan t.ex. gälla bredare kommunikations- och informationssatsningar i media eller direkt riktat till hushåll och företag. Kommunalt myndighetsarbete bedrivs med inriktning på kemikalier, även kopplat till arbete som vattenmyndigheter och na- myndigheter genomför i projekt eller kampanjform. Mycket av detta arbete initieras eller genomförs av Revaq centralt, som dialog med företag och producenter som använder oönskade ke- mikalier i sina processer, eller i kampanjform riktat mot olika bransch- områden. På motsvarande sätt sker visst förebyggande arbete inom ramen för certifieringssystemet SPCR 178, då det gäller källsorterade av- loppsfraktioner från små avloppsanläggningar. I enlighet med regl- erna sker bland annat arbete med ständig förbättring av kvaliteten på avloppsfraktionerna. Även på övergripande samhällsnivå bedrivs ett förebyggande ke- mikaliearbete. Det behöver inte ha någon direkt koppling till vatten eller va-frågor, utan inriktas mot att uppfylla miljö- och kemikalie- lagstiftningen, som ett led i miljömålsarbetet för Giftfri miljö. Arbe- tet utgör en del i det strategi- och myndighetsarbete som bland annat Kemikalieinspektionen, och andra centrala myn- digheter utför. Det anknyter också till utvecklingen av förbättrade regelverk och till det arbete som pågår på EU-nivå. Samverkan kan vidare ske med branschorganisationer och större företag. Det finns många synergier i att koppla va-sektorns mer avgränsade uppströms- arbete till det nationella övergripande arbetet och hitta former för ett konstruktivt bidrag från lokal och regional nivå. Intressanta dis- kussioner förs t.ex. kring det framtida tillsynsarbetet och behovet av att utveckla nationella strategiska synsätt kring detta.104 Uppströmsarbete kopplat till va och avloppsslam kan bygga på fri- villighet, motiveras, stödjas, styras eller regleras på olika sätt. Vägarna för ett sådant arbete kan principiellt ges olika utformning och i huvudsak ta sin utgångspunkt i 104Naturvårdsverkets Tillsyns- och föreskriftsråd (2019). Omvärldsspaning inför arbetet med en nationell miljötillsynsstrategi. •kravställning mot va-huvudmän, •kravställning mot kommuner, •nationella myndigheter driver och bistår i arbetet, eller •bygga helt på frivillighet. Dessa principiellt olika vägar kan mer i detalj beskrivas enligt nedan. a)Krav på va-huvudmännen att i sitt arbete med dricksvattenpro- duktion och avloppsrening genomföra uppströmsarbete. b)Krav riktat mot kommuner (som helt eller delvis kan lägga detta vidare på sina va-huvudmän) att genomföra ett uppströmsar- bete/förbyggande kemikaliearbete. Åtagandet kan utvecklas ge- nom annat frivilligt arbete, t.ex. inom ramen för kommunernas miljöförvaltningars tillsynsarbete eller omfattande satsningar som Kemikaliecentrum i . Det innebär att också annat förebyggande kemikaliearbete inkluderas, vilket är positivt och sannolikt bidrar till reduktion av kemikalietillströmmarna till av- loppssystemet. Det huvudsakliga motivet för ett bredare kemika- liearbete behöver inte nödvändigtvis utgå från avloppsreningsan- läggningarnas problem och behov. c)Nationella myndigheter ges uppdrag om att samordna eller koor- dinera sitt stöd till kommuner och andra aktörer i uppströmsar- betet. Det anknyter till Svenskt Vattens och LRF:s förslag till ge- mensam dialog med kring ett forum för renare avlopp via uppströms utsortering.105 Kommuner och va-huvud- män kan själva besluta om åtgärder och aktiviteter utifrån de be- hov de ser för uppströmsarbetet. d)Frivillighet för kommuner och va-huvudmän på det sätt som sker . Revaq och ytterligare initiativ för förebyggande kemikalie- arbete kan utvecklas vidare. Nationella myndigheter kan kom- plettera detta arbete med stöd. Stödet från samhällets myndigheter och andra aktörer har avgörande betydelse, liksom den motivation och förståelse för uppströms- arbete som kan upprätthållas hos va-kollektiv och huvudmän. Valet av framtida reglering för avloppsreningsanläggningar och slamhan- tering men även för dricksvatten och spillvattenshantering blir bety- 105LRF och Svenskt Vatten (2018). Forum för renare avlopp via uppströms utsortering. Skri- velse till , . Va-kollektiv, huvudmän, kommuner och ansvariga aktörer för vattenförvaltningen i stort behöver samverka i arbetet. Regleringen av avloppsslam utgör endast en del av helheten, men bör utformas så att den kan stödja ett väl fungerande framtida upp- strömsarbete. Insatserna kan komma ha flera utgångs- punkter och även vila på olika huvudaktörer. Det kan även ges olika tyngd med avseende på skyldigheter respektive frivillighet i de åta- ganden som görs. Valet av arbetsmodell och organisation för upp- strömsarbetet kan innebära olika för- och nackdelar, vilket nedan- stående tabell översiktligt redovisar. Tabellen åskådliggör översiktligt en rad för- och nackdelar då olika vägar väljs för ansvarighet i uppströmsarbetet. Det lokalt förankrade och konkreta förebyggande arbetet innebär en rad fördelar och framgångsfaktorer som inte så lätt kan uppnås om verksamheten hu- vudsakligen organiseras och styrs på mer övergripande eller nationell nivå. Ytterst är det va-huvudmännens sakkunskap i det lokala arbetet som är avgörande, även om ett mer centralt kommunalt perspektiv också kan innebära fördelar i vissa avseenden. Det nationella och mer övergripande myndighetsarbetet är avgörande för att åstadkomma strukturell och strategisk förändring, utveckla regelverk, samla kun- skap och bidra till generell förändring. Det kan gälla olika former av styrning som begränsar produktion eller import av hälso- och miljö- farliga varor och livsmedel, där lokala aktörer saknar rådighet. Fri- villiga insatser, som Revaq, ger å andra sidan starkt engagemang och god förankring i en gemensam målbild som har visat sig ge bättre resultat än myndigheternas eftersatta regelarbete. Valet av ansvarighet kan därför inte vara antingen eller, utan gäller snarare att finna väl fungerande modeller för både och. Det gäller inte att välja en väg för ansvarighet, utan att kombinera flera perspektiv. Då kan det kunnande och de resultat Revaq och andra initiativ utvecklat komma till nytta och bli en aktiv del i ett framtida uppströmsarbete. Va-aktörer och myndigheter på olika förvaltningsnivåer kan i lämp- liga former koordinera och samordna det förebyggande arbetet. Styrning och organisering av ett framtida uppströmsarbete tar ur utredningens perspektiv därför sin utgångspunkt främst i arbetssätt och utveckling av naturliga punkter för koordination och samver- kan. Ett framtida uppströmsarbete som förbättrar avloppsslammets kvalitet kan då förenas med ett bredare förebyggande kemikalie- arbete. Modeller som inbegriper styrning mot flera administrativa nivåer och involverar många olika aktörer i arbetet kan vara svåra att ut- veckla och inrikta. Komplexiteten kan tillta ytterligare där det krävs reglering och ytterligare finansiering. I följande avsnitt sammanfat- tar utredningen sina överväganden och förslag om en utveckling mot ett mer sammanhållet och förebyggande arbete. Utredningens överväganden: Ett fördjupat och systematiskt uppströmsarbete behöver utvecklas för att nå miljökvalitetsmålet Giftfri miljö. •uppströmsarbetet gäller arbete på flera nivåer, där samhälls- struktur, strategiska mötesplatser, regelverk och olika former av styrmedel berörs, •det lokalt finns nödvändiga och avgörande förutsättningar för ett framgångsrikt uppströmsarbete, men att rådigheten där är begränsad, •förebyggande insatser kan därför inte enbart vila på va-huvud- män eller kommunala aktörer, även om en stor del av arbetet har sin bas på regional och lokal nivå, •flera nationella myndigheter, främst Kemikalieinspektionen och har betydelsefulla roller, liksom de mer övergripande insatser som görs av lagstiftaren och inom EU, samt att •erfarenheter och arbetssätt inom Revaq bör tillvaratas och möjligheter prövas att koordinera detta med ett framtida ut- vecklat myndighetsarbete. •Naturvårdsverket koordinerar det nationella arbetet med upp- strömsarbete och kvalitetssäkring av avloppsfraktioner och bi- står med stöd och vägledning till länsstyrelser, kommuner och va-huvudmän i arbetet. •Naturvårdsverket utvecklar arbetet med dialog och förstärkta kontaktytor gentemot myndigheter, akademi, bransch- och utvecklingsaktörer. 11.5.1Fokus på grundläggande förutsättningar och rådighet De kommunala va-aktörerna behöver, enligt utredningens bedöm- ning, ökat stöd från samordnade centrala och regionala myndigheter i uppströmsarbete kopplat till avloppsrening. Det förebyggande kemikaliearbete som krävs för att motverka att miljö- och hälso- farliga ämnen tillförs avloppssystemen, kan inte enbart eller huvud- sakligen förutsättas vila på va-huvudmän och kommunala aktörer. Lokala och regionala insatser är viktiga för att skydda vattenmiljöer och säkra kvaliteten på renat avloppsvatten och avloppsslam. Det underlättas av att va-huvudmän och kommuner genom sina miljö- myndigheter har kunskaper och kontakter med de verksamheter som uppströmsarbetet riktas mot på lokal nivå. Kommunerna och va-aktörerna saknar dock rådighet över stora delar av den utveckling och samhällsstruktur som genererar produktion, produkter, livs- medel, avfall och avloppsströmmar med skadliga ämnen i samhället. Hit hör även införsel av produkter och livsmedel, nationella produk- tionsförutsättningar och ekonomiska styrmedel. Det finns en stark insikt hos berörda huvudmän, myndigheter och andra aktörer om att ett breddat, systematiskt och samordnat uppströmsarbete är avgörande i arbetet för miljökvalitetsmålet Gift- fri miljö. Ett förebyggande kemikaliearbete måste i första hand foku- sera på de grundläggande förutsättningar som skapar hälso- och miljörisker genom spridning av skadliga och oönskade ämnen. Inci- tamenten för att arbeta uppströms kan försvagas om fokus förflyttas nedåt i avfallshierarkin. Insikter om dessa förhållanden tydliggjordes i den remisshantering som skedde av om återföring av fosfor 2013. Ett samordnat myndighetsarbete på central nivå med inriktning på kemikalier och oönskade ämnen lyftes fram av högskolor, regioner, kommuner, va- och avfallsaktörer, gas- och energiintressenter som ett viktigt komplement för att uppströmsarbetet skulle kunna ges det stöd som erfordras. I det mer avgränsade arbetet med avloppsslam och förbättrad slamkvalitet, uppmärksammades också de målkonflikter som kunde finnas mellan miljökvalitetsmålen Giftfri miljö och Minskad klimat- påverkan. Val av hanteringsteknik som innebär förbränning av av- loppsslam kan t.ex. minska produktionen av biogas och öka utsläp- pen av klimatgaser. En rimlig strategi ur samhällets synpunkt blir att så långt det är möjligt förebygga avfall och använda redan ianspråk- tagna resurser genom återvinning. Förebyggande kemikaliearbete och övrigt uppströmsarbete är en angelägenhet för samhället i vid mening, ett verktyg för att förebygga att avfall uppstår, men även att styra så att avfall som kan återanvändas eller återvinnas innehåller så litet hälso- och miljöskadliga ämnen som möjligt. Utredningen kan konstatera att ett spridningsförbud för av- loppsslam enligt det i kapitel 9 redovisade förbudsalternativ (1) helt reducerar motiven för att fortsatt arbeta med förbättring av avlopps- slammets kvalitet. Det ger sannolikt påtagliga återverkningar i det lokala uppströmsarbetet och därmed hushållens exponering i vardagen. En kraftigt begränsad spridning av slam enligt förbuds- alternativ (2) kan bibehålla incitamenten, särskilt för de va-huvud- män som arbetar enligt Revaq. Kvalitetssäkrat slam kan då fortsatt spridas inom jordbruket. Återkommande kontrollstationer för slamspridningen bedöms dock med skärpta och breddade gränsvär- den successivt komma att påverka förutsättningarna för fortsatt spridning. En möjlig utveckling är därför även med detta förbuds- alternativ minskad spridning och reducerade drivkrafter för upp- strömsarbete ur ett slamperspektiv. Det arbetssätt och det kunnande som utvecklats inom ramen för Revaq-certifieringen har varit mycket värdefullt i det lokala förebyg- gande arbetet och behöver även fortsatt tillvaratas. Möjligheterna bör därför prövas att söka koordinera ett fortsatt Revaq-arbete med ett utvecklat myndighetsarbete. En långsiktig målbild behöver dis- kuteras för myndighetsdrivna kontrollstationer, men även för det bi- drag som Revaq kan utgöra. Inom certifieringssystemet finns möj- ligheter att utveckla lämpliga arbetssätt där ytterligare reglering inte är näraliggande eller lämplig. Det gäller t.ex. frågor som rör anslut- ningar till allmänna avloppssystem, bräddningar och införandet av nya testmetoder. En utbyggd kompetensresurs vid Naturvårdsver- ket kan bidra och utgöra ett stöd i detta arbete, vilket behandlas när- mare i följande kapitel. 11.5.2Naturvårdsverket koordinerar nationella insatser Ansvaret för att koordinera det övergripande förebyggande arbetet kring Giftfri miljö kopplat till avlopp och slamhantering ska ligga på nationella myndigheter som samverkar med berörda aktörer på regional och lokal nivå. föreslås få en tydligare roll att koordinera det nationella arbetet kring uppströmsarbete och kvalitetssäkring av avloppsfraktioner och bistå länsstyrelser, kom- muner och va-huvudmän med stöd och vägledning i deras arbete. behöver även utveckla arbetet med dialog och för- stärkta kontaktytor gentemot myndigheter, akademi och bransch- aktörer. har centrala ansvarsuppgifter inom miljöområ- det i frågor om bland annat klimat och luft, mark, biologisk mång- fald, förorenade områden, kretslopp och avfall, miljöövervakning samt miljöforskning. Myndigheten har också en central roll i miljö- arbetet som pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av miljöpolitiken. En nationell plattform för förebyggande upp- strömsarbete kopplat till slam och va-frågor som koordineras från behöver dock kompletteras med kompetens och resurser från myndigheter inom angränsande fält. En viktig sådan myndighet är Kemikalieinspektionen, som har en avgörande roll för att genom ett förebyggande kemikaliearbete styra mot en giftfri miljö och ett hållbart samhälle med tillsynsvägledande uppgifter på regional och lokal nivå. Ytterligare centrala myndigheter som behöver delta i arbetet är , , Havs- och vattenmyn- digheten samt länsstyrelser med regionala vattenmyndigheter. Även andra expertmyndigheter berörs, som , Läkeme- delsverket och . Företrädare för va-branschen, jordbrukets verksamhetsutövare och andra berörda intressenter bör inbjudas att delta i arbetet med att utveckla upp- strömsarbete och kvalitetssäkring av slam och avloppsfraktioner. Ytterligare branschaktörer kan involveras, som tillverkare av hus- hållskemikalier, textila produkter, skor, hushållsmaskiner och bygg- material. Omfattande konkreta aktiviteter inom uppströmsarbete och fö- rebyggande kemikaliearbete kommer även fortsatt att bedrivas på lo- kal och nivå. Va-huvudmän och kommuner arbetar sedan länge för att tillhandahålla hållbara vattentjänster, samhällsplanering och proaktivt myndighetsarbete inom miljöområdet. Kopplingen mellan centrala och mer lokala aktiviteter och åtgärder sker huvud- sakligen genom berörda branschorganisationer och länsstyrelsernas arbete. Ett förstärkt nationellt arbete med utvecklade centrala kom- petensresurser ger ytterligare positiva förutsättningar i det omställ- ningsarbete som förestår. Viktiga delar i ett framtida nationellt uppströmsarbete kopplat till slam, vatten och avlopp är att •samla kunskap som underlag för utvärdering, utveckling av metoder, riskvärdering och regelverk kring hantering och spridning av avloppsslam i återkommande kontrollstationer,106 •utveckla aktiviteter i samverkan, •utveckla dialog och förstärkta kontaktytor kring förebyggande kemikaliearbete och kvalitetssäkring för kontakter mellan myn- digheter, centrumbildningar och forskare, där branschaktörer, kommuner och va-aktörer kan delta, samt att •ge stöd och vägledning till lokala och regionala myndigheter och verksamhetsutövare. Arbetet ges inledningsvis ett naturligt fokus mot avloppsslam men bör utvecklas mot avloppsrening i vid bemärkelse, vilket även omfattar utveckling av källsorterande tekniklösningar och små av- loppsanläggningar. En rad aspekter på uppströmsarbetet berörs na- turligt under andra kapitel i utredningen. Det kan gälla grundläggande uppföljning och kunskapsbildning genom miljöövervakning och screeninginsatser, som ett sätt att rikta och verifiera förebyggande insatser (kapitel 8). Uppföljning genom ”nedströmsarbete” i form av mätningar i recipient och mark kan också vara en metod för att avgöra karaktären på de utsläpp som reningsanläggningar genererar, t.ex. av godkända läkemedel och deras effekter. Ytterligare diskussion av ut- redningens förslag om en nationell kompetens- och stödfunktion för avloppsfrågor och resurser i kretslopp förs i kapitel 12.