sou · H8B379 · 2020-12-15 00:00:00 — Syftet med undersökningen beskrev och även varför det var viktigt att svara och bidra med information till utredningen. Metoden att skicka ut ett förbrev och informera har varit framgångsrik i många olika typer av undersökningar tidigare för att få en ökad svarsbenägenhet. Den erfarenheten var en av anledningarna att skicka ut ett förbrev. En annan var att kontrollera mejladresserna och möjliggöra upprättningar av mejladresser utifrån mejlstudsar och mejlsvar. genomförde en enkätundersökning på internet alltså en webbundersökning. Där respondenterna fick mejl med en unik länk direkt till deras enkät med frågor. Insamlingen genomfördes mellan till och med . Ungefär fem veckors insamling, exklusive mellanliggande , var helt tillfredsställande vad det gäller inflödet av svar. Under insamlingen skickades fyra påminnelser ut. Som avsändare av mejlet stod den särskilda utredaren så även på påminnelserna. I mejlet beskrevs syftet med undersökningen, vad uppgifterna skulle användas till och att respondenternas svar var anonyma. Mejladressen till de deltagande företagen, kommunerna och regionerna togs fram med hjälp av DOs diariesystem. Mejladresserna fanns inte från början i ett register hos DO utan respondenterna fanns i olika listor där namn, verksamhet och postadress fanns registrerade. Mejladresserna hämtades fram genom sökningar i diariesystemet hos DO. Mejladresserna hämtades fram utifrån kontakter så en del dubbletter och andra felaktigheter framkom. Mejladresserna bearbetades, beskrivning av arbetsgången återfinns nedan i kapitlet population och register. Mejladresser till regioner och kommuner fanns sammanställda i en lista men de var generella och inte riktade till någon enskild kontaktperson hos dem. I diariesökningen fanns det dock unika mejladresser till kontaktpersoner i några kommuner och regioner. De mejladresserna användes då istället för den mer generella mejladressen. Valet av insamlingsmetod styrdes av resurser och ekonomi. Utifrån originallistan från DO hade en postal enkät kunnat genomföras men den metoden är både kostnads- och resurskrävande. Den ända möjliga insamlingsmetoden inom budget var att skicka ut en webbenkät. Eftersom det gick att söka fram mejladresser från DOs diariesystem så kunde undersökningen genomföras som den först planerades att genomföras. Det var inte bara de ekonomiska förutsättningarna som styrde valet av insamlingsinstrument utan även komplexiteten i det som skulle undersökas. En relativt lång enkät med komplexa frågor kräver en insamlingsmetod som ger respondenten tid till eftertanke. Webundersökning eller postalundersökning är då de alternativ som finns. En telefonintervju blir för lång samt att den också har andra nackdelar som svårigheter att få respondenter att svara på okända telefonnummer. 1.2.2 POPULATION OCH REGISTER Rampopulationen i utredningens undersökning var företag och organisationer (kommuner samt regioner) som DO hade varit i kontakt med ett drygt år innan. Vid den kontakten fick respondenterna svar på frågor om riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder inom diskrimineringslagstiftningen. Målpopulationen var den kontaktperson som hade svarat på frågorna från DO. Undersökningen genomfördes med hjälp av en webbaserad enkät. Eftersom det är en kostnadseffektiv insamlingsmetod genomfördes undersökningen som en totalundersökning. Registret sammanställdes av utredningen själva efter ett utdrag ur DOs diariesystem. En del efterforskningar krävdes ändå för att hitta och koppla rätt mejladresser. Detta gällde framför allt mejladresserna till företagen. Till regionerna var adresserna mer generella och gick till den centrala informationsbrevlådan om inte en personlig mejladress fanns tillgänglig. I texten i missivbrevet framgick det att enkäten kunde vidarebefordras till den som ansågs vara bäst lämpad att svara. återfinns i bilagan. En del uppenbara dubbletter fanns som rensades innan laddning av registret till webbenkäten. De var dock relativt få. Alla mejladresser fungerade inte utan en del av mejladresserna fick efter första utskicket tas bort. De mejlen studsade och nådde inte mottagaren och det kan bero på att man slutat, bytt namn eller eventuellt att något var fel i mejladressen som att namn var i hopskrivna. Sammantaget var det få studsar i utskicken vilket berodde på den kvalitativa insatsen som genomfördes med hjälp av förbrevet.. 1.2.3 VARIABLERNA OCH FRÅGORNA Grunden för val av variabler och frågor togs fram av utredningen. Enkäten var i stort indelad i tre delar, en inledande med bakgrundsfrågor om företagen och organisationerna, en frågedel om de aktiva åtgärderna inom diskrimineringslagen och en avslutande om lönekartläggningar. Frågorna bearbetades i flera versioner av enkäten tills en slutgiltig godkändes. Enkäten återfinns i bilagan. I den första delen av enkäten handlade bakgrundsfrågorna om branschtillhörighet efter kategorier, antal anställda samt om vem som i huvudsak arbetar med frågor om diskriminering. I den efterföljande delen ställdes det frågor om de aktiva åtgärderna inom diskriminerings- lagstiftningen. Respondenten fick också svara på frågor om de hade tagit del av en eventuell anmärkning från DO och hur den hade mottagits. Ett flertal frågor med fritextsvar ingick i enkäten, bland annat en sista fråga där respondenten kunde framföra kommentarer till utredningen. I bilagan finns frågorna som ingick i enkäten samt missivbrevet som skickades ut via mejl. 1.2.4 BEARBETNINGAR OCH TABELLFRAMSTÄLLNING Alla bearbetningar av tabeller och diagram genomfördes i Excel. Alla beräkningar genom- fördes i SAS. I bilagan finns alla tabeller från undersökningen. Där finns alla frågor redovisade med antalsuppgifter samt svarsandelar per svarsalternativ. Någon viktning har inte genomförts och inga felmarginaler har beräknats. Antalet icke svarande redovisas inte i tabellerna eftersom det partiella bortfallet blev relativt litet och det är ett relativt litet datamaterial att analysera. Av de 426 svarande (företag, kommuner samt regioner) på den inledande frågan var det 404 kvar som svarade på den sista frågan innan en avslutande selektion. Det som framkommer är att det mellan frågorna kan variera i antalet svar, alltså att en mellanliggande fråga kan ha något färre svar än den efterföljande. Det partiella bortfallet beror bland annat på att respondenterna har angett i något öppet svarsalternativ att de inte vet och därmed inte har svarat på frågan på grund av det. 1.2.5 SVARSANDELAR, BORTFALL OCH TÄCKNING I alla undersökningar finns under- respektive övertäckning alltså företag, kommuner och regioner i det här fallet som inte har kommit med fas de borde eller att de har kommit med fast de inte borde vara med i registret. Undertäckningen var antagligen liten i den här undersökningen. Registret var upprättat över de kontakter som DO har haft med företag, kommuner och regioner. Det kan dock vara så att respondenter inte har kommit med i den sökning som gjordes i DOs diariesystem. Eftersom en grundlig sökning gjordes antas de som av någon anledning då inte kommit med vara. Övertäckning kan också förekomma eftersom det antagligen finns respondenter som svarat fastän de kanske inte var de som kunde svara uttömmande på frågorna. En viss under- respektive övertäckning fanns och kunde registreras under upprättandet av registret samt efter utskicket av förbrevet och det påverkade antalet i det ursprungliga registret som sammanställdes. I tabellerna nedan redovisas antalet företag samt antalet kommuner och regioner som blev aktuella för ett slutgiltigt utskick av enkätundersökningen. ANVÄNDBARA KONTAKTER FRÅN DO Alla företag som kontaktats av DO KONTAKTER PER SEGMENT FÖR UTSKICK AV FÖRBREV Media – Kultur - Juridik ANTAL KONTAKTER SOM BLEV UPPRÄTTADE ELLER SOM UTGICK EFTER UTSKICKET AV FÖRBREVET Ej nåbar/övertäckning Flera steg av granskning och validering av det initiala registret genomfördes enligt arbetsgången som beskriv i tabellerna ovan. Det resulterade i ett slutgiltigt register med 682 möjliga respondenter. Totalt svarade till slut 427 respondenter på hela eller delar av enkäten. Därmed blir svarsandelen eftersom det i registret slutligen fanns 682 möjliga respondenter. Det är av vikt att studera svarsfrekvens per segment i den här undersökningen också. Den redovisas i diagrammet nedan. ANDELEN SVAR I ENKÄTUNDERSÖKNINGEN (SVARSFREKVENS) TOTALT OCH FÖR RESPEKTIVE SEGMENT I REGISTRET Media – Kultur ‐ Juridik Enligt diagrammet ovan svarade regioner i störst utsträckning. I den gruppen svarade och av de ingående kommunerna svarade på undersökningen. Det segment som svarade i lägst utsträckning var företag inom branschen bygg och anläggning, med 47 procents svarande. 1.2.6 REPRESENTATIVITET OCH STATISTISK SÄKERHET För att vara säker när slutsatser ska dras ska de svarande vara representativa i förhållande till hela populationens sammansättning. Om till exempel populationen har män och kvinnor ska sen de som svarar bestå av samma proportioner. Representativiteten ska analyseras, ofta är det en bortfallsanalys som genomförs. är det en egenskap eller variabel som kan antas vara den som resultatet beror på som bortfallsanalyser. Klassiska redovisningsvariabler är till exempel kön och ålder. I den här undersökningen antas det vara segment av respondenter alltså företag, kommuner respektive kommuner i det bearbetade registret för utskick. Nedan i tabellen och diagrammet finns fördelningar över de aktuella variablerna i populationen samt bland svarande samt också efter hur man har svarat på frågan om vilket segment man tillhör. FÖRDELNING AV FÖRETAG PER BRANSCHKATEGORI, KOMMUNER OCH REGIONER Media – Kultur - ANDELEN FÖRETAG PER BRANSCHKATEGORI, KOMMUNER OCH REGIONER ENLIGT REGISTRET JÄMFÖRT MED ANDEL SVARANDE OCH SVAR PÅ BRANSCHFRÅGAN Media – Kultur - Juridik Hotell och Restaurang13% Bygg och Anläggning17% Företagens (branscher), kommunernas och regionernas fördelning i registret jämfört med antalet svarande (information från registret) samt svar på frågan om verksamhetstillhörighet beskrivs i tabell 5 ovan. Fördelningen av de svarande kategorierna återspeglar fördelningen i stort med fördelningen i registret. Svar har inkommit i störst andel från kommuner och regioner och i minst andel från företag i bygg- och anläggningsbranschen. Fördelningen visar på god representativitet. De svarande kategorierna fördelas i stor som de fördelas i registret. I diagram 2 ovan redovisas tabell 5. Redovisningen av ”Annan. Vilken” kommer från enkäten där en kontrollfråga fanns med för att kontrollera branschtillhörighet mot uppgifterna som fanns i registret. Samstämmigheten är god mellan registeruppgifterna och svaren. De som inte känner igen sig i branschsvarsalternativen har svarat ”Annan. Vilken?” och de var av de svarande som angav det. I fritextsvaren till svarsalternativet framgår det att det är till stor del företag inom den konstruerade branschen ”Media – Kultur – Juridik” som svarat annat, vilket också kan ses i diagrammet. Eftersom företagens, kommunernas och regionernas situation angående undersökningsämnet aktiva åtgärder inom diskrimineringslagen borde/kan antas vara olika är det en bra utgångspunkt att utgå ifrån i vidare analyser. Det finns en substantiell mängd svar för särredovisningar. Dock är särredovisningar mellan branschtillhörighet osäkrare i tillförlitlighet. Det finns företag som inte känner igen sig i branschtillhörigheten och det påverkat tillförlitligheten i särredovisade analyser. Det finns också en viss osäkerhet i vem som har svarat på frågorna. Det fanns en möjlighet att vidarebefordra mejlet och därmed enkäten. Det påverkar tillförlitligheten i svaren. Denna källa till osäkerhet är inte analyserad. Den får antas vara relativt liten eftersom det har inkommit frågor och även kommentarer om vidarebefordran av mejlet. De som har svarat har angett tydliga svar på fritextfrågorna och svaren får ses som lämnade av respondenter som är insatta i ämnet. Antalet svarande kommuner samt regioner ska vara proportionellt mot antalet kommuner och regioner i landet om man ska uttala sig om de som grupp. I registret ingick inte alla kommuner och regioner. Dock var det en stor andel som gjorde det. Av 290 kommuner ingick 264 i DOs register och av 21 regioner ingick 18 stycken. I tabell 6 nedan redovisas siffrorna samt andelarna. FÖRDELNING AV KOMMUNER OCH REGIONER I LANDET, I REGISTRET FRÅN DO SAMT SVARANDE Av landets kommuner har svarat och av landets regioner har svarat. Det får anses som en god täckning och representativt. Någon särredovisning av respektive kommun och region är dock inte att rekommendera men det är inte heller syftet med undersökningen. Sammantaget rekommenderas det att resultaten redovisas enbart för företag, kommuner och regioner som grupper. Företagen dock kan inte ses som representativa för alla . Om analyser ska genomföras för denna grupp rekommenderas det att den gruppen kommuniceras som företagen som ingick i DOs undersökning. När representativiteten ser bra ut finns det inget behov av viktning utifrån de variabler som studerats. I den här undersökningen har därmed inte svaren viktats. När det gäller den statistiska tillförlitligheten i undersökningen bedöms den vara god. Däremot ska generella slutsatser dras med viss försiktighet. Det gäller framförallt företagen som ingår i undersökningen. , kommuner och regioner bör inte känna igen sig i ett sammanfattande resultat. Det bedöms att de är skyddade i det här fallet. Vid resultatnedbrytningar ökar risken för att enskilda företag, kommuner och regioner särredovisas, framförallt i fritextsvar och att de skulle kunna känna igen sig i en rapporttext. Detta kan undvikas om redovisningar bara sker på högre aggregerad nivå. Inga felmarginaler är beräknade. Vid jämförelser mellan olika svarsalternativ och redovisnings- grupper bör det beaktas. Om skillnaderna är mycket små kan det vara slumpen som ger skillnaden men eftersom det är en totalundersökning (utifrån DOs register) och representativiteten samt svarsbenägenheten var god bedöms felmarginalerna vara mycket små på en total nivå. Detta mejl rör en enkätundersökning om det förebyggande och främjande arbetet i diskrimineringslagen s.k. aktiva åtgärder. I arbetet med aktiva åtgärder ingår t.ex. att förhindra sexuella trakasserier och att genomföra lönekartläggningar. Regeringen har tillsatt Utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen (A 2019:03). Utredningen ska bl.a. överväga om diskrimineringslagens bestämmelser om tillsyn över arbetet med aktiva åtgärder är ändamålsenliga för en effektiv efterlevnad av bestämmelserna. Utredningen försöker få en övergripande bild om vilka brister som kan finnas i regelverket och vi har därför valt att genomföra en enkätundersökning tillsammans med . Enkätundersökningen riktar sig till arbetsgivare som har fått frågor från om sitt arbete med aktiva åtgärder. Det är vår förhoppning att ni skulle vilja bidra med den kunskap vi saknar om vad som behövs för att arbetsgivare ska kunna utföra arbetet med aktiva åtgärder inom sin verksamhet. Enkäten tar att besvara. De uppgifter som ni lämnar kommer att behandlas anonymt. I enkäten får ni svara på frågor om ert förebyggande och främjande arbete enligt diskrimineringslagen. Besvara enkäten före genom att följa denna länk: [username] Era svar är av mycket stort värde för oss och vi ser fram emot att ta del av era svar! TEKNISK RAPPORT – 11 Välkommen till den här undersökningen som har till syfte att förbättra regelverket med aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Resultatet från enkäten ingår sen i utredningen om en effektiv och ändamålsenlig tillsyn över diskrimineringslagen (A 2019:03). Ni har fått ett brev från utredaren där syftet med undersökningen beskrivs närmare. Om ni anser att frågorna besvaras bättre av någon annan hos er har ni möjlighet att vidarebefordra mejlet/enkäten. Det tar uppskattningsvis 2 - att besvara frågorna. I vilken bransch har ni er huvudsakliga verksamhet? Juridik, Media eller Kultur Hotell - och restaurang Hur många är anställda på arbetsstället? Vem arbetar i huvudsak med frågor om eventuell diskriminering på er arbetsplats? En särskilt ansvarig på HR Med aktiva åtgärder i diskrimineringslagen menas ett främjande och förebyggande arbete för att motverka diskriminering och främja lika rättigheter och möjligheter på arbetsplatsen. I arbetet med aktiva åtgärder ingår t.ex. att förhindra sexuella trakasserier och att genomföra lönekartläggningar. Samverkar ni med arbetstagarna i arbetet med aktiva åtgärder för att förebygga diskriminering? Ni har tidigare fått svara på frågor när det gäller era riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder av , , och har ev. fått en anmärkning gällande era riktlinjer och rutiner. Har du tagit del av DO:s tillsyn? Ni har tidigare fått svara på frågor när det gäller era riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder av , , och har ev. fått en anmärkning gällande era riktlinjer och rutiner. TEKNISK RAPPORT – 13 Vet du vem som har tagit del av DO:s tillsyn? Ni har tidigare fått svara på frågor när det gäller era riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder av , , och har ev. fått en anmärkning gällande era riktlinjer och rutiner. Vilken funktion har ni/den som tagit del av DO:s tillsyn? Ni har tidigare fått svara på frågor när det gäller era riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder av , , och har ev. fått en anmärkning gällande era riktlinjer och rutiner. Enligt våra uppgifter fick ni eventuellt en anmärkning från DO, vilken var den huvudsakliga anledningen till den? Vi kände inte till reglerna Vi förstod inte reglerna Vi prioriterade inte arbetet Vi hade inte resurser för att utföra arbetet Ni har tidigare fått svara på frågor när det gäller era riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder av , , och har ev. fått en anmärkning gällande era riktlinjer och rutiner. Vad var det som gjorde att ni inte förstod reglerna? Ni har tidigare fått svara på frågor när det gäller era riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder av , , och har ev. fått en anmärkning gällande era riktlinjer och rutiner. Vad var det som gjorde att ni inte prioriterade reglerna? Ni har tidigare fått svara på frågor när det gäller era riktlinjer och rutiner i arbetet med aktiva åtgärder av , , och har ev. fått en anmärkning gällande era riktlinjer och rutiner. Delar ni DO:s bedömning vad det gäller en eventuell anmärkning? Kände ni till de nya reglerna om aktiva åtgärder inom diskrimineringslagstiftningen som infördes , innan ni blev tillfrågades av DO? TEKNISK RAPPORT – 15 Vad anser ni behövs för att ert arbete med aktiva åtgärder i diskrimineringslagen ska utföras bättre? Flera svar kan lämnas Stöd i form av föreskrifter för hur arbetet ska utföras Stöd i form av råd i hur arbetet ska utföras Risk för sanktioner (vite eller sanktionsavgift) om arbetet inte utförs Genomför ni lönekartläggningar på arbetsstället? Vad är anledningen till att ni inte genomför årliga lönekartläggningar? Flera svar kan lämnas Det är svårt att förstå reglerna Vi känner inte till att vi ska göra en lönekartläggning Vi håller på med arbetet just nu Vi prioriterar inte arbetet med lönekartläggning Vi har inte tillräckliga resurser för att kunna utföra arbetet Vad anser ni behövs för att ni ska kunna genomföra arbetet med lönekartläggning bättre? Flera svar kan lämnas Stöd i form av föreskrifter för hur arbetet ska utföras Stöd i form av råd i hur arbetet ska utföras Risk för sanktioner (vite eller sanktionsavgift) om arbetet inte utförs Lämna gärna övriga kommentarer angående arbetet med aktiva åtgärder i diskrimineringslagen. Tack för din värdefulla medverkan! TEKNISK RAPPORT – 17 2.3 Resultattabeller från undersökningen I vilken bransch har ni er huvudsakliga verksamhet? Juridik, Media eller Kultur Hotell ‐ och restaurang Hur många är anställda på arbetsstället? Vem arbetar i huvudsak med frågor om eventuell diskriminering på er arbetsplats? En särskilt ansvarig på HR Samverkar ni med arbetstagarna i arbetet med aktiva åtgärder för att förebygga Har du tagit del av DO:s tillsyn? Vet du vem som har tagit del av DO:s tillsyn? Enligt våra uppgifter fick ni eventuellt en anmärkning från DO, vilken var den huvudsakliga anledningen till den? Vi kände inte till reglerna Vi förstod inte reglerna Vi prioriterade inte arbetet Vi hade inte resurser för att utföra arbetet Delar ni DO:s bedömning vad det gäller en eventuell anmärkning? Kände ni till de nya reglerna om aktiva åtgärder inom diskrimineringslagstiftningen som infördes , innan ni blev tillfrågades av DO? Vad anser ni behövs för att ert arbete med aktiva åtgärder i diskrimineringslagen ska utföras bättre? Stöd i form av föreskrifter för hur arbetet ska utföras Stöd i form av råd i hur arbetet ska utföras Risk för sanktioner (vite eller sanktionsavgift) om arbetet inte utförs Genomför ni lönekartläggningar på arbetsstället? Vad är anledningen till att ni inte genomför årliga lönekartläggningar? Det är svårt att förstå reglerna Vi känner inte till att vi ska göra en lönekartläggning Vi håller på med arbetet just nu Vi prioriterar inte arbetet med lönekartläggning Vi har inte tillräckliga resurser för att kunna utföra arbetet Vad anser ni behövs för att ni ska kunna genomföra arbetet med lönekartläggning Stöd i form av föreskrifter för hur arbetet ska utföras Stöd i form av råd i hur arbetet ska utföras Risk för sanktioner (vite eller sanktionsavgift) om arbetet inte utförs TEKNISK RAPPORT – 19 Alla företag som kontaktats av DO Media – Kultur ‐ Juridik Ej nåbar/övertäckning Media – Kultur ‐ Juridik Media – Kultur ‐ Juridik 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. – en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare.