sou · H8B373 · 2020-11-30 00:00:00 — Antagandet är att all tillväxt är tillgänglig för virkesproduktion på virkesproduktions- marken och att tillväxten på mark undantagen skogsbruk inte är till- gänglig för råvaruförsörjningen. I realiteten finns lokalt en möjlighet för ett visst ekonomiskt uttag även från mark undantagen skogsbruk när åtgärder för naturvårdande skötsel utförs, men det anses i denna beräkning vara försumbart. undantagen skogsbruk innefattar skog avsatt för naturvård (formellt skydd, frivilliga avsättningar, hänsynsytor) samt impro- duktiv skogsmark. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Relationen virkesproduktionsmark och mark undantagen skogsbruk Tillgång på råvara kan beräknas med data från SKA 15 och Riks- skogstaxeringen. har bruttotillväxten på svensk skogs- mark varit högre än den årliga avverkningen och den naturliga av- gången. Det har gett en årlig ökning av virkesförrådet och därmed en ökad kolsänka i skogslandskapet. En del av denna tillväxt sker dock på mark undantagen skogsbruk och är därför inte tillgänglig för virkesproduktion. Vid en analys av tillväxtutvecklingen framgår att nettotillväxten på virkesproduktionsmarken inte har ökat i absoluta tal eftersom den totala arealen virkesproduktionsmark har minskat genom att områden avsatts för naturvård. Analysen visar också att merparten av virkesförrådsuppbyggnaden och därmed kolsänkan ligger på mark som är undantagen från skogsbruk.61 Enligt SKA 15 bedöms nettotillväxten öka tack vare ett allt varmare klimat. Klimatförändringarnas eventuellt negativa påverkan på tillväxten har inte beaktats i beräkningarna. Förutsätt- ningarna för bedömning av möjliga framtida avverkningsnivåer i ett av scenarierna i SKA 15 är vidare att inga ytterligare avsättningar för naturvård görs, det vill säga all virkesproduktionsmark kommer fort- sätta att vara virkesproduktionsmark i hela landet och att skogs- brukets hänsyn till annan markanvändning inte skapar ytterligare restriktioner för brukandet. 61SLU, , T, Skogen räcker inte – hur ska vi prioritera?, Future rapportserie 2020:4. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Med dessa förutsättningar skattas den högsta uthålliga avverk- ningsnivån 2050 till 96 miljoner m3sk, med antagandet att av tillväxten på virkesproduktionsmarken avverkas . Med ett antagande att av tillgänglig tillväxt avverkas, skattas nivån till . Det senare antagandet innebär dock att virkesförrådet inte fortsätter att byggs upp och en relativt lägre kol- sänka skapas. Ingen av dessa båda scenarier är därmed tillräckligt för att medge råvara från den nuvarande virkesproduktionsmarken för en årlig tillväxt inom den svenska skogsindustrin . 7.7.3En jämförelse mellan utbud och efterfrågan Beräkningarna ovan resulterar i en årlig uthållig avverkningsnivå på mellan 97–105 miljoner m3sk. Detta ska jämföras med den förväntade efterfrågan som beskrivits ovan på 126–175 miljoner m3sk. Tillväxten på virkesproduktionsmarken måste därmed öka med 40– beroende på vilka antaganden som görs för att utbudet ska möta efterfrågan. Med en önskan om att ska vara helt självförsörjande på biomassa för produkter och energi skulle råvaru- behovet bli ännu större. Det finns regionala skillnader vad avser relation mellan nettotill- växten på virkesproduktionsmark och årlig avverkning. I ligger avverkningsnivåerna i princip på samma nivå som nettotillväx- ten, vilket innebär att det i detta område inte finns utrymme lång- siktigt för en ökning av avverkningen om inte tillväxten i skogen ökar. I är det av den tillgängliga till- växten som avverkas vilket innebär att virkesförrådet på virkespro- duktionsmarken ökar med cirka 9,5 miljoner m3sk årligen.62 Motsvarande siffra för hela är 16 miljoner m3sk. Orsakerna till de regionala skillnaderna är sannolikt flera, men skogsbrukets lönsamhet, transportkostnader samt industrins efter- frågan tillsammans med skogsbrukets hänsyn till rennäringens och naturvårdens intressen kan vara några skillnader. Det finns även en större andel frivilliga avsättningar, som inte ingår i det som ovan betraktats som naturvårdsmark, i landets nordligaste delar. 62I virkesbalanser som var en del av SKA15 gjordes bedömningen att det fanns ett utrymme att öka avverkningen med ca 8 miljoner m3fub (varav ¾ var lövträd) . Huvuddelen av detta i balansområde 1 som är något större än . En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Figur 7.9 Kvot mellan tillväxt och avverkning Källa: SLU. Data enligt Riksskogstaxeringen –2017. Bilden illustrerar kvoten mellan tillväxt på virkesproduktionsmarken och avverkningen i olika regioner. Beskrivningen av den bedömda framtida efterfrågan av biomassa från skogen samt vilken potential det finns när det gäller ökad tillväxt och uttag av råvara från den svenska skogen är behäftad med mycket osäkerhet. Det finns förvånansvärt få analyser av hur mycket biorå- vara som behövs för en omställning från fossila produkter till förny- bara. Dessutom är klimatförändringens betydelse för skogens till- växt ännu mycket osäker. Givet den ökade efterfrågan både vad avser produkter och energi, med bibehållen areal skogsmark för naturvård, är det tydligt att en tillväxt inom industrin på 1–inte är möjlig. För att nå uppsatta samhällsmål om fossilfrihet, en växande bioekonomi och bevarande av biologisk mångfald kommer det därför krävas en ökad tillväxt i skogen som medger ett högre råvaruuttag i kombination med kraftiga satsningar på att förbättra de cirkulära flödena inom produktions- och konsumtionsledet. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen 7.8Studier för möjlighet till ökade tillväxt Det har genomförts flera studier och analyser av hur skogsproduktionen ska kunna öka. De flesta studier visar på att det finns en stor potential för ökad tillväxt i skogen. Ett regeringsuppdrag lämnades till lantbruksuniver- sitet (SLU) om att utreda möjligheter till intensivodling av skog på marker med låga naturvärden, MINT-utredningen.63 Uppdraget redo- visades 2009. Utredningen visade på en stor potential med intensiv- skogsodling på framför allt nedlagd jordbruksmark men även på skogsmark. Sammantaget bedömdes en till- växtökning på som möjlig. Vissa av åtgärds- förslagen skulle kräva förändringar i skogsvårdslagen för att vara möjliga att genomföra. Efter att ha vägt möjligheter och risker med intensivodling föreslog SLU i redovisningen att det är rimligt att sådan odling måste ske under vissa villkor. Ett viktigt villkor som föreslogs var att odlingen ska genomföras inom ramen för adaptiv skötsel, vilket syftar till ett kontinuerligt lärande – hos skogsägare, myndigheter, forskare, intressegrupper och allmänhet – som gör det möjligt att testa metoder under kontrollerade former. 7.8.2Adaptiv skötsel och Kunskapsplattform för skogsproduktion Ianledning av slutsatserna i lämnades ett reger- ingsuppdrag till och , för att utarbeta en modell och ett program för adaptiv skogsskötsel.64 Inga regeländ- ringar föreslogs av myndigheterna i redovisningen av det uppdraget. Alla förslag till produktionshöjande åtgärder som lämnades var möjliga att genomföra inom ramen för befintlig lagstiftning. Model- len med adaptiv skogsskötsel syftade till att presentera ett arbetssätt för produktionshöjande åtgärder i skogsbruket, snarare än att föreslå specifika åtgärder. Vissa mer konkreta åtgärder presenterades dock 63SLU, Möjligheter till intensivodling av skog, slutrapport regeringsuppdrag Jo 2008/1885. 64Skogsstyrelsen, Adaptiv skogsskötsel, meddelande 3-2013. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen som möjliga att genomföra inom ramen för modellen. Det gäller till exempel skogsgödsling, förkortad kalmarkstid, dikning och dikes- rensning, gödsling av dikad torvmark, användning av främmande trädslag och användning av vegetativt förökat föryngringsmaterial. Som en vidareutveckling av arbetet med en modell för adaptiv skogsskötsel presenterade 2016 en Kunskapsplattform för skogsproduktion.65 Syftet med plattformen var att göra en sam- manhållen beskrivning av skogsproduktionen i svensk skog. Platt- formen behandlar 13 områden med betydelse för skogsproduktionen, som till exempel föryngring, gödsling och åtkomst av skogsmark. presenterade i plattformen några övergripande slut- satser: •Störst betydelse för en hög och värdefull skogsproduktion är väl utförda åtgärder i skogsbruket, framför allt vid föryngring och val av trädslag. •Röjning och gallring skapar stabila bestånd och höjer det framtida värdet och användbarheten av virket och är därför viktiga sköt- selåtgärder att utföra. •Kvävegödsling och dikesrensning kan på kortare sikt öka skogs- produktionen och framtida avverkningsmöjligheter, och det är viktigt att de utförs med hänsyn till både produktions- och miljö- värden. •Det är viktigt att förhindra omfattande skogsskador, framför allt de som orsakas av klövvilt, snytbagge, rotröta och granbarkborre. Nya skadegörare måste förhindras. Skador av klövvilt kan begrän- sas främst genom minskning av viltstammarna. •Skogsskötseln behöver bli mer variationsrik. Hänsynen till bio- logisk mångfald och andra allmänna intressen behöver utvecklas. En rekommendation från och i redovisningen av kunskapsplattformen var att inleda en samverkansprocess för skogsproduktion. 65Skogsstyrelsen, Kunskapsplattform för skogsproduktion, meddelande 1-2016. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen –2019 utvecklade arbetet med pro- duktionsplattformen samt delar av de förslagen från det nationella skogsprogrammets om att utreda mål för skogsproduktion, inom en samverkansprocess för skogsproduktion. Arbetet har genomförts av , representanter från skogsnäringen och en representant från ideell naturvård.66 Resultatet av processen presenterades i en rapport, Skogsskötsel med nya möj- ligheter med 88 åtgärder, som kan leda till ökad lönsam skogspro- duktion.67 Rapporten ger förslag på hur skogen kan skötas för att på ett hållbart sätt bidra till övergången till ett fossilfritt samhälle och en växande bioekonomi. En viktig del i rapporten anges vara avsnit- tet om skogsskötsel och andra samhällsmål. I det kapitlet beskrivs hur man genom skogsskötselåtgärder för ökad tillväxt även kan göra insatser för att nå andra samhällsmål med skogen. Processgruppen bedömer att tillväxten i de svenska skogarna kommer kunna öka med fram jämfört med under förutsättning att åtgärderna i rapporten genomförs. Processgruppen inom samverkansprojektet bedömde vidare att de förslagna åtgärderna är möjliga att utföra inom ramen för ett skogs- bruk för hållbar utveckling och utan negativ påverkan på andra samhällsmål. Förslagen är grupperade inom 13 insatsområden; 2.Hantera skadeorsaker utöver klövviltet 5.Infrastruktur viktig för skogsförvaltning 7.Skötsel för hög och värdefull tillväxt 10.Skogsskötsel för andra samhällsmål 66Naturskyddsföreningen som representerade ideell naturvård har reserverat sig mot rapporten. 67Skogsstyrelsen, Skogsskötsel med nya möjligheter, rapport /24. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen 12.Forskning, utveckling och kompetensförsörjning 13.Uppföljning och ständiga förbättringar För vart och ett av områdena föreslås vad som bör göras och av vem, samt möjliga positiva och negativa konsekvenser. Av de 13 utpekade områdena bedöms tre områden vara sådana som kan komma att genomföras på stor del av arealen och därmed få stor betydelse för den totala tillväxtökningen. Det gäller aktiv klöv- viltsförvaltning, bästa möjliga skogsodlingsmaterial och skogsskötsel för hög och värdefull tillväxt. Enligt rapporten bedöms dessa insatsområ- den stå för närmare 70–av den möjliga tillväxtpotentialen. Många åtgärder handlar om att skapa stabilare skogar och på så viss klimatanpassa skogsbruket inför kommande befarade ökade skador. Flera andra åtgärder, som bedöms utföras på en mer begränsad areal, har stor betydelse för den ökade skogsproduktionen. Till exem- pel dikesrensning, användning av främmande trädslag och skogsgöds- ling. Samtliga i rapporten föreslagna åtgärder innebär en potential att öka skogsproduktionen med flera tiotals miljoner m3sk . De insatser för ökad produktion som föreslås i rapporten, som kan utföras i kombination med aktiva åtgärder för naturvårdande skötsel, presenteras som en delvis ny skogskötselinriktning som för- väntas ge säker och viktig skogsproduktion som förbätt- rade livsbetingelser för många arter i det brukade landskapet. En vik- tig utgångspunkt i rapporten är att de föreslagna åtgärderna endast utförs på produktiv skogsmark där det inte finns höga naturvärden. Effekter av de föreslagna åtgärderna ur olika perspektiv Av rapporten framgår att effekter av åtgärderna har bedömts ur sex olika perspektiv. Nedan beskrivs kortfattat de bedömningar som rapporten gör av åtgärderna för respektive perspektiv. •Bioekonomi: Effekten av föreslagna åtgärder är positiva för omställning till cirkulär bioekonomi. •Biologisk mångfald: Effekten av de föreslagna åtgärderna skapar förutsättningar för förstärkning av skogens biologiska mångfald. Effekten av de åtgärder som är negativa för biologisk mångfald En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen begränsas av att dessa åtgärder sker på små arealer och beror också på hur åtgärderna utförs. •Klimat: Effekten av föreslagna åtgärder är positiva i arbetet med att bromsa klimatförändringen. En ökad tillväxt innebär ökat upp- tag av koldioxid och ökade möjligheter att lagra kol i skog och/eller produkter. Rensning av diken på torvmark ökar tillväxten men medför även avgång av växthusgaser. Klimateffekten är positiv för skogsgödsling sett ur ett livscykelperspektiv. •Mark och vatten: Effekten av föreslagna åtgärder kan ge både posi- tiva och negativa effekter på mark och vatten. De negativa effek- ter som förekommer kan bedömas som ringa. Lokalt kan oönskade effekter på vattenekosystem uppkomma exempelvis vid dikes- rensning och skyddsdikning samt skogsmarksgödsling. De före- slagna åtgärderna bör utföras så att negativa effekter minimeras. •Sociala och kulturella värden: Effekter av föreslagna åtgärder är i huvudsak positiva för sociala och kulturella värden. Välskött skog bedöms generellt vara positiv för sociala värden. Lägre klövvilt- stammar kan vara negativt för jägare och för de som vill se vilda djur. Många forn- och kulturminnen främjas av anpassad skötsel. •Renskötsel: Anpassningar till renskötseln förespråkas i röjning och gallring inom viktiga terrängavsnitt. Särskilt användning av främmande trädslag, och i vissa fall markberedning, bedöms som negativt för renskötseln. Nedan följer rapportens sammanfattande beskrivning av de tre mest betydelsefulla insatsområdena. Redan befintlig tillväxt och tillväxtpotentialen kopplad till ett mer aktivt skogsbruk måste säkras genom målmedveten hantering av befintliga och befarat kommande skogsskador. Om dagens nivåer på klövviltbetesskador kan sänkas kraftigt ökar med automatik incita- menten för ett mer aktivt skogsbrukande. Alltför täta klövviltstam- mar hotar rekrytering för flera lövträdslag liksom potentialer hos skogsträdsförädlingen, återväxt, höga stamantal efter röjning och positiva klimateffekter. På många ställen skadas skogen så svårt att En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen resultatet blir undermåliga ungskogar som är luckiga och har låga stamantal per hektar. Många skogsägare väljer på grund av dagens höga betestryck gran men också andra trädslag framför tall på magra marker vilket ger negativa effekter både för skogsproduktion och biologisk mångfald. I rapporten lämnades följande förslag till förbättringar inom klöv- viltsförvaltning. Vad ska göras och av vem •Markägare och jägarkåren: Anpassa klövviltpopulationen till skade- läget i förhållande till uppsatta mål, viket innebär kraftfull sänkning av antalet klövvilt. •Staten: Om skadenivåerna överstiger , Skogs- styrelsens och skogsbrukets måltal för andel uppkomna skador på hälften eller mer av landets Älgförvaltningsområden enligt Äbin-resultaten 2021 omprövas förvaltningssystemet, möjligen via en Statlig offentlig utredning. •Naturvårdsverket och : Utred möjligheter till olika ekonomiska incitament i viltförvaltningen. •Skogsstyrelsen: Samhället bekostar och utvecklar Älgbetesinven- teringen och foderprognoser. •Skogsstyrelsen, markägare och jägarkåren: Rådgivning om klöv- viltförvaltning med implementering av Mera i hela landet. •Alla berörda: Rådgivning om skogsskötselprogram som medför ökade fodermängder i den skötta skogen. •Staten: Avreglera jakt på kronhjort. •Ökad inväxning av flera lövträdslag, främst de så kallade RASE- arterna, vilket gynnar biologisk mångfald. •Ökad motivation för aktiv ståndortsanpassad skogsskötsel. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen •Ökad skogsproduktion och ökad lönsamhet i skogsbruket. •Minskad risk för skador av granbarkborre på lång sikt. •Högre kvalitet på klövviltstammarna. •Minskad motivation till jakt hos jägarkåren. Skogsträdsförädlingen är en av de viktigaste aktiviteterna för att öka tillväxten på lång sikt. Återkommande investeringar i nya fröplan- tager får en stor effekt då de möjliggör plantodling med förädlade skogsfröer som med tid får allt bättre produktionsegenskaper och därmed påverkar potentiellt stora skogsarealer. I sker fröodling av gran och tall i tre olika omgångar av fröplantager med successivt ökade förädlingsvärden. De äldsta är de så kallade EttO-plantagerna, den första omgångens fröplantager, som till stor del är ersatta av TvåO-plantager. Den tredje omgångens fröplantager, TreO-plantagerna, har tagits eller är på är på väg att tas TreO-plantager ger en potentiell tillväxtökning i storleks- ordningen 23–med bevarad eller förbättrad vitalitet, kva- litet och genetisk diversitet. Nya generationer fröplantager förväntas öka tillväxten ytterligare och planeringen för dessa har startat. Somatisk embryogenes (SE) är en växtfysiologiskt avancerad me- tod för att vegetativt föröka växtmaterial, i vårt fall gran inom över- skådlig tid. Metoder för att automatisera och odla embryon av gran till granplantor är under utveckling i och är sannolikt på väg in i en operativ fas. Motivet för att använda SE är att direkt nå efter- frågade trädegenskaper i skogsträdsförädlingen utan att behöva gå vägen via fröplantager. Granfröodling i plantager begränsas av en ojämn blomning, extern pollinering och skadegörare vilket undviks med SE. Genom att tillämpa SE kan redan nu en möjlig förädlings- grad på ökad volymproduktion uppnås. iförädlingsarbetet ger SE i genomsnitt dubbel vinst mot frö- En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen plantager och SE är därmed en av de viktigaste metoderna för ökad tillväxt hos gran i första hand. Även om andra delåtgärder som exempelvis markberedning och planteringens utförande har stor inverkan på återväxtresultatet är skogsplantornas kvalitet en central del av återväxtkedjan. Ökad över- levnad i skogsplanteringar är av största strategiska vikt för att få ut stor effekt av skogsträdsförädlingen, hög tillväxt och hög lönsamhet genom att efter röjning erhålla en hög överlevnad hos kulturplantor. I pågår förhållandevis lite forskning om skogsplantors kvalitet och dess koppling till plantors fältprestanda. Då plantering är den dominerande återväxtmetoden finns starka skäl att växla upp återväxt- och plantforskningen. Följande förslag till förbättringar för skogsodlingsmaterial läm- nades i rapporten. Vad bör göras och av vem? •Skogforsk, berörda intressenter och staten: Utredning av kvanti- fiering, urvalskriterier (produktion, klimatanpassning, resistens), finansiering, anläggning och skötsel av framtida fröplantager. •Fröplantageägare: Framtida fröplantager bör designas så att det blir möjligt att tälta in dem för att reducera befruktning från externt inkommande pollen. •Större skogsägare: Tillämpning av Skogforsks PlantvalOptimal. •Skogsstyrelsen: Efter tester genom Adaptiv förvaltning och erfar- enheter genom skogsodling göra en översyn av lagstiftningen för vegetativt förökat skogsodlingsmaterial. •Plantproducenter: skogsplantproduktionen med avseende på de viktigaste plantegenskaperna (exempel är snyt- baggeskydd, kvävehalt, rot/skott-kvot, sundhet). •Alla berörda: Rådgivning om skogsodlingsmaterialets betydelse för skogens tillväxt, klimatanpassning, virkeskvalitet, skaderisk, variationsrikt skogsbruk, et cetera. •Skogforsk: Säkerställ att resistensfrågor är inkluderade i föräd- lingen av skogsodlingsmaterial. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen •Ökad värdefull skogsproduktion och stärkt ekonomi för skogs- bruket. •Minskad skaderisk och ökad virkeskvalitet. •Ökade kostnader i skogsodlingen. •Minskad förekomst av genom från ursprunglig population. Skogsskötsel för hög och värdefull tillväxt – 3T Skogsskötsel spänner över ett sekellångt perspektiv. Ingen kan med säkerhet säga hur framtiden blir. Ändå har dagens förvaltare av skog ett ansvar att överväga hur skötseln ska läggas upp för att skogen ska kunna möta morgondagens behov. Skogsskötseln påverkar vilken utväxling som kan hämtas från skogsträdsförädling och av ett allt varmare klimat liksom skogarnas motståndskraft mot viltbete och andra skador. Det finns en risk att varmare klimat medför fler och mer svårhanterliga skogsskadescenarion. Små korrigeringar i sköt- seln får stora summerade tillväxteffekter. Det är därför avgörande för skogens tillväxt och vitalitet att skogsägaren vidtar rätt åtgärder i rätt tid. Särskilt viktiga är ståndorts- och beståndsanpassade åtgär- der vid återväxt och vid beståndsvård genom röjning och gallring. För att utnyttja produktionspotentialen väl är det angeläget att ny kunskap och nya erfarenheter tas tillvara för att på så sätt ständigt utveckla brukandet av skogen. Omfattande skoglig planering genom skogsbruksplan eller motsvarande underlättar ett aktivt och lönsamt skogsbruk. Varje skogsägare bör själv formulera sina mål för skogsskötseln inom gällande lagstiftning. Det program som presenteras nedan är skogsskötsel utformad för hög tillväxt, god ekonomi, hög vitalitet, handlingsfrihet avseende omloppstidens längd, gynnsammare förut- En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen sättningar för renskötsel och ger skogar som har attraktioner för rörligt friluftsliv men även andra värden kopplat till övriga samhälls- mål som exempelvis ökad produktion av viltbete. Skogsskötselpro- gram 3T (Trädslag, Tid, Täthet) är en förenkling som kan fungera som en ledstång för de skogsägare som önskar satsa på en hög och lönsam skogsproduktion. Fundamentalt är att välja rätt trädslag för respektive ståndort, utföra röjning och gallring (här uttryckt som höjd) och lämna rätt täthet av kvarvarande träd efter röjning och gallring. Antal plantor/träd per hektar efter utförd åtgärd Röjning vid ca 2– Målbestånd vid ca 22– Källa: , Skogsskötsel med nya möjligheter, rapport /24. Goda återväxtresultat är basen för en seriös skogsskötsel som ger handlingsfrihet, stora virkesvolymer och stora virkesvärden. Fram- gång i återväxtarbetet är grunden för den fortsatta skogsskötseln. Kort hyggesvila är angeläget för hög skogsproduktion och goda åter- växtresultat men förutsätter oftast att plantor med effektiva snyt- baggeskydd används. Skyddsdikning innebär att grunda, tillfälliga diken grävs för att dränera överskottsvatten på fuktiga marker efter föryngringsavverkning, i syfte att säkerställa återväxt. Skyddsdikning sänker således inte grundvattenytan, utan hindrar den från att under hyggesfasen stiga och skapa syrebrist för trädens rötter. Ståndorts- anpassad och skonsam markberedning av god kvalitet som utförs med precision och som inte blottlägger mer mineraljord än nödvän- digt och plantering med högkvalitativa plantor sprungna ur förädlat frö senast andra växtsäsongen efter avverkning är viktiga framgångs- faktorer. Fokus bör ligga på ståndortsanpassning av åtgärder och trädslagsval. Skogsodling bör ske genom plantering alternativt i någon mån sådd på den övervägande delen av den areal som används för En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen