sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — 4.mottagande av en elev från en annan kommun enligt 9 kap. 13 §, 10 kap. 25 § eller 11 kap. 25 §, 5.åtgärder enligt 10 kap. 29 § tredje stycket för en elev som inte bor hemma, 6. placering vid skolenhet än den vårdnads- havaren önskar enligt 9 kap. 15 § andra stycket, 10 kap. 30 § andra stycket eller 11 kap. 24Senaste lydelse 2014:417. 25Senaste lydelse 2019:947. 7.mottagande i första hand enligt 16 kap. 36 §, mottagande enligt 17 kap. 14 § när det gäller en utbildning i gymnasieskolan som utformats för en grupp elever, mottagande enligt 17 a kap. 18 § eller mottagande i första hand enligt 19 kap. 29 § första stycket, 8.tillhörighet till målgruppen för gymnasiesärskolan enligt 18 kap. 5 eller 7 §, 9.mottagande till vuxenutbildning enligt 20 kap. 13 §, 14 § andra stycket, 22 § eller 33 § eller till särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 7 § tredje stycket, 10.upphörande av utbildningen för en elev i vuxen- utbildning enligt 20 kap. 9 § andra stycket eller i särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § andra stycket, 11.att på nytt bereda vuxenutbildning enligt 20 kap. 9 § tredje eller fjärde stycket eller särskild utbildning för vuxna enligt 21 kap. 9 § tredje stycket, 12.åtagande om interkommunal ersättning enligt 20 kap. 21 § tredje stycket, eller 13.rätt till utbildning eller annan verksamhet för någon som avses i 29 kap. 2 § andra stycket 3. Beslut som avses i första stycket 1, 4 och 7–12 får överklagas endast av barnet, eleven eller den sökande. Beslut av får överklagas hos i fråga om placering vid en annan skolenhet än den vårdnadshavaren önskar enligt 9 kap. 15 § tredje stycket, 10 kap. 30 § tredje stycket och 11 kap. 29 § tredje stycket. utbildning i förskolor, förskole- utbildning i förskolor, fritids- hem, gymnasieskolor och gym- pedagogisk verksamhet som av- och om sådan pedagogisk verk- ses i 25 kap. och som erbjuds i samhet som avses i 25 kap. och eller av kommunen. som erbjuds i eller av kommu- ska också informera om sådana Kommunen ska också in- formera om sådana riksrekryte- avses i 16 kap. 45 § och 19 kap. rande utbildningar som avses i 37 § och om motsvarande utbild- 16 kap. 45 § och 19 kap. 37 § och ningar vid fristående skolor. formationen ska utformas enligt vid fristående skolor. 8 kap. 18 § andra stycket kom- tionen ska utformas enligt 8 kap. munallagen (2017:725). 18 § andra stycket kommunal- lagen (2017:725). Kommunen ska även informera om möjligheten för enskilda att bedriva förskola, fritidshem eller sådan pedagogisk verksamhet som avses i 25 kap. med bidrag från hemkommunen enligt 8 kap. 21 §, 14 kap. 15 § samt 25 kap. 11 och 15 §§. ska i sin verk- samhet med att hantera skolval in- formera vårdnadshavare och elever om utbildning i förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor som erbjuds i olika kommuner samt om utbildning i sameskolan. Informationen enligt första stycket ska lämnas om samtliga huvudmän och ska vara saklig, relevant, jämförbar, lättförståelig och lättillgänglig. 26Senaste lydelse 2017:759. 1.Denna lag träder i kraft . Bestämmelser om pla- cering, mottagande och urval ska tillämpas från och med hösttermi- nen 2024. 2.Äldre föreskrifter får tillämpas för urval till skolenhet med enskild huvudman dock som längst . 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet Härigenom föreskrivs i fråga om förordning om ändring i förord- ningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskole- klassen och fritidshemmet att 2.8 ska ha följande lydelse. Denna förordning träder i kraft . Övergripande mål och riktlinjer •alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero, •undervisningen och elevhälsans verksamhet utformas så att eleverna får den ledning och stimulans, de extra anpassningar eller det särskilda stöd samt den hjälp de behöver, •kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan, •resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör, •undervisningen i olika ämnesområden samordnas så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet, Övergripande mål och riktlinjer •alla elever tillförsäkras en skolmiljö som präglas av trygghet och studiero, •undervisningen och elevhälsans verksamhet utformas så att eleverna får den ledning och stimulans, de extra anpassningar eller det särskilda stöd samt den hjälp de behöver, •kontakt upprättas mellan skola och hem, om det uppstår problem och svårigheter för eleven i skolan, •resursfördelningen och stödåtgärderna anpassas till den värdering av elevernas utveckling som lärare gör, •aktivt verka för en allsidig social sammansättning av undervisnings- grupper, •undervisningen i olika ämnesområden samordnas så att eleverna får möjlighet att uppfatta större kunskapsområden som en helhet, 1.4Förslag till förordning om ändring i skolförordningen (2011:185) Härigenom föreskrivs i fråga om skolförordningen (2011:185) dels att 14 kap. 1 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 2 kap.6–8 §§ och 14 kap. 7 a §, dels att det närmast före 2 kap. 6 § och 14 kap. 7 a § ska införas nya rubriker av följande lydelse. Huvudmän för skolenhet med förskoleklass, grundskola och grundsärskola ska till Statens skol- verk anmäla hur många elever de kan ta emot i förskoleklass samt i respektive årskurs vid varje skol- enhet. får meddela föreskrifter om hur huvudmän ska lämna uppgifter enligt första stycket. Huvudmän för skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska anmäla till vilken eller vilka urvalsgrunder som ska tillämpas vid placering av elever vid en skolenhet samt hur många platser som ska avsättas för elever som på grund av särskilda skäl bör ges företräde framför övriga elever. Om mer än en urvalsgrund ska tillämpas vid en skolenhet ska huvudmannen ange hur stor andel av eleverna som ska placeras enligt respektive urvalsgrund samt i vilken ordning urvalsgrunderna ska tillämpas. Geografiskt baserat urval en- ligt 9 kap. 18 § första stycket, 10 kap. 36 § första stycket samt 11 kap. 35 § första stycket får som mest tillämpas på hälften av de elever som ska tas emot vid skol- enheten. får meddela föreskrifter om hur huvudmännen ska lämna uppgifter enligt första stycket. Om vid sin prövning enligt 2 kap. 7 a § skol- lagen (2010:800) beslutar att någon eller några av huvudman- nens anmälda urvalsgrunder inte får tillämpas ska urvalet ske enligt de urvalsgrunder som godkänts. Om alla tillgängliga platser på en skolenhet inte kan fyllas med tillämpning av de urvalsgrunder som har godkänt ska urvalsgrunden lika möjlig- heter tillämpas för placering av elever till de resterande platserna. Ett bidrag till enskilda huvudmän för förskola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola och fritidshem samt pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem ska fastställas per kalenderår. Bidraget ska grunda sig på hemkommunens budget för det kom- mande budgetåret och beslutas före kalenderårets början. För barn och elever som börjar i utbildning eller annan pedagogisk verksamhet under kalenderåret ska hemkommunen besluta bidraget omgående. För elever som påbörjar utbildning ska bidrag enligt 9 kap. 19 §, 10 kap. 37 §, 11 kap. 36 § och 14 kap. 15 § skollagen (2010:800) avse tiden . Ett bidrag till enskilda huvud- män för varje elev vid en skolenhet med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola ska justeras med två månaders fördröjning när en elev byter huvudman under läsåret. Redovisning av avdrag vid beräkning av grundbelopp I 9 kap. 20 §, 10 kap. 38 § och 11 kap. 37 § skollagen (2010:800) anges att hemkommunen efter att ha bestämt grundbeloppet ska göra ett avdrag för de merkostnader som hemkommunen har till följd av sitt ansvar att anordna utbild- ning i den omfattning och på det sätt som anges i 9 kap., 10 kap. respektive 11 kap. skollagen. Vid tillämpning av dessa bestämmelser ska beräkningen av avdraget redo- visas och motiveras särskilt. 27Senaste lydelse 2011:185. 1.Denna förordning träder i kraft . Bestämmelser om urval ska tillämpas från och med . 2.Äldre föreskrifter får tillämpas för urval till skolenhet med enskild huvudman dock som längst . 1.5Förslag till förordning om ändring av förordning (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor Härigenom föreskrivs att förordning (2016:910) om särskild kvot i fristående skolor ska upphöra att gälla vid utgången av 2021. 1.6Förslag till förordning (202X:00) om statsbidrag till likvärdighet och skolutveckling 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om statsbidrag för att stödja och stimulera skolutveckling i syfte att öka likvärdigheten och kvaliteten i undervisningen i förskoleklassen, och grundsärskolan. Statsbidraget ska även syfta till en kompensatorisk resursfördelning inom de skolformer som omfattas av bidraget. Förordningen är meddelad med stöd av 8 kap. 7 § regerings- formen. 2 § Statsbidrag lämnas för insatser som anges i 1 §. Statsbidrag lämnas i mån av tillgång på medel. 3 § Inför varje bidragsår ska besluta en bidrags- ram för varje huvudman för förskoleklass, grundskola och grund- särskola. Bidragsramen ska bestämmas proportionellt utifrån huvudman- nens indexvärde och elevantalet i aktuella skolformer hos huvud- mannen. Grunden för indexvärdet ska vara ett av Statistiska central- byrån beräknat socioekonomiskt index som omfattar alla huvudmän för förskoleklass eller grundskola. Elevantalet hos en huvudman ska beräknas som ett genomsnitt av antalet elever hos huvudmannen under de tre närmast föregående åren eller, om huvudmannen inte har bedrivit verksamhet under minst tre läsår före bidragsåret, som huvudmannen har bedrivit verksamheten. Om huvudmannen inte har haft några elever under läsåret närmast före bidragsåret, ska dock ingen bidrags- ram beslutas. 4 § Ansökan om statsbidrag ges in till . 5 § En huvudman som ansöker om statsbidrag ska ha upprättat en plan med redogörelse för de insatser enligt 1 § som huvudmannen planerar. Planen ska sträcka sig . Planen ska ges in till . 6 § beslutar om och betalar ut statsbidraget. Be- slutet att bevilja statsbidrag avser som huvudmannens in- lämnade plan. Statsbidraget ska utbetalas till huvudmännen Ett beslut om statsbidrag får förenas med villkor. 7 § ska följa upp att statsbidraget har använts i enlighet med bestämmelserna i denna förordning. ska i samband med sin årsredovisning till lämna en redovisning av hur bidraget har använts. 8 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning ska till 1.årligen redovisa resultatet av den plan som ska upprättas enligt 5 §, och 2.lämna sådan ekonomisk och annan redovisning som myndig- heten begär. Bidragsmottagare är skyldiga att medverka i den uppföljning och utvärdering av verksamheten som beslutas av den myndighet som har fått regeringens uppdrag att följa upp hur statsbidraget har an- vänts. 9 § Tillsammans med den årliga redovisningen kan huvudmannen skicka en förnyad plan avseende de kommande tre åren. Efter bedöm- ning av bidragsmottagarens redovisning och förnyade plan kan besluta om att bevilja statsbidrag . 10 § Den som har tagit emot statsbidrag enligt denna förordning är återbetalningsskyldig om 1.mottagaren genom att lämna oriktiga uppgifter eller på något annat sätt har förorsakat att statsbidraget har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 2.statsbidraget av något annat skäl har lämnats felaktigt eller med för högt belopp, 3.statsbidraget inte har använts för avsett ändamål, eller 4.mottagaren inte har lämnat sådan redovisning som avses i 8 §. ska besluta att kräva tillbaka ett bidrag om en huvudman är återbetalningsskyldig enligt första stycket. Om det finns särskilda skäl för det, får myndigheten besluta att helt eller delvis avstå från ett krav på återbetalning. 11 § På statsbidrag som krävs tillbaka ska ränta tas ut från och med den dag som infaller efter det att beslut om återkrav har fattats och efter en räntesats som överstiger statens utlåningsränta . Om det finns särskilda skäl för det, får besluta att helt eller delvis avstå från krav på ränta. 12 § får meddela föreskrifter om verkställigheten av denna förordning. 13 § Statens skolverks beslut enligt denna förordning får inte över- klagas. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbete Kapitlet innefattar en redogörelse för utredningens uppdrag och arbete. Kapitlet beskriver de principiella utgångspunkter som utred- ningens arbete utgått från. 2.1Utredningens uppdrag enligt direktivet beslutade regeringen att tillsätta en särskild utredare för att analysera och föreslå åtgärder för att minska skolsegregationen och förbättra resurstilldelningen till förskoleklass och grundskola.1 Syftet är att öka likvärdigheten i berörda skolformer. Direktivet koncentreras kring skolsegregationen och regleringen av det s.k. skolvalet liksom hur dagens skillnader i avsatta resurser påverkar kunskapsresultaten. Utredaren ska enligt direktivet bl.a. •analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om dels placer- ing vid kommunala skolenheter, dels mottagande och urval till fristående skolor, bör ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever inom förskoleklass och grundskola samt, vid behov, grundsärskola, •kartlägga och analysera de bakomliggande orsakerna till skillna- derna i avsatta resurser för undervisning och elevhälsa inom förskoleklass och grundskola mellan kommunerna och mellan de enskilda huvudmännen samt hur skillnaden i avsatta resurser påverkar kunskapsresultaten, 2018:71 Ökad likvärdighet genom minskad skolsegregation och förbättrad resurstilldel- ning, se bilaga 1. Utredningens uppdrag och arbete •om analysen visar att skillnaderna i avsatta resurser behöver minskas för att förbättra kunskapsresultaten, ta fram förslag för att minska dessa skillnader genom resurstilldelning och vid behov också lämna förslag på kompletterande insatser, och •lämna förslag till nödvändiga författningsändringar. Av direktivet framgår att utredningens uppdrag huvudsakligen om- fattar att ytterligare utreda några av de förslag som Skol- kommission presenterade.2 Detta då i flera frå- gor pekade på reformer som borde genomföras men inte lämnade konkreta förslag på hur det skulle ske utan i stället förslag om ytter- ligare analys och utredning. 2.2Vissa avgränsningar i arbetet Utredningen ska enligt direktivet koncentrera sig på verksamhet i och bestämmelser som rör grundskola, förskoleklass samt grundsär- skola. Vad gäller frågan om resurstilldelning omfattar uppdraget också sameskola och specialskola. Enligt direktivet ingår inte i utred- ningens uppdrag att lämna förslag på skatteområdet. Utredningen har uppfattat skrivningen som att utredningen kan lämna förslag som innebär förändringar i nuvarande skattelagstiftning men att det ej är utredningen utan någon annan instans som ska arbeta fram de skattetekniska detaljerna om sådana förändringar föreslås. Utredningen har av flera skäl valt att titta på frågorna om skol- segregation och likvärdighet framför allt ur ett systemperspektiv. För utredningen är det en självklarhet att skolväsendets viktigaste verksamhet är den som pågår i varje klassrum, dvs. under- visningen och mötet mellan elev och lärare, men detta lämnas till stora delar utanför utredningens analys och förslag. I betänkandet Med undervisningsskicklighet i centrum – ett ramverk för lärares och rektorers professionella utveckling finns förslag rörande den kompe- tensutveckling som krävs för att lärare och rektorer i högre utsträck- ning ska kunna realisera såväl skolans likvärdighets- som kompensa- toriska uppdrag.3 Utredningens förhoppning är att de justeringar av styrsystemen som utredningen föreslår kan leda till att samhälls- Utredningens uppdrag och arbete diskussionen om skolan kan lämna de senaste årens många diskus- sioner om styrningsfrågorna för att i stället kunna koncentreras kring det som är riktigt viktigt – undervisningens kvalitet och elevers och lärares arbetssituation. Utredningen lämnar dock det övergripande systemperspektivet när det gäller särskilt utsatta skolor för vilka utredningen resonerar om vad stat, huvudman, omgivande samhälle och skolprofessioner gemensamt kan göra för att hantera och komma till rätta med utsatt- heten. Att hantera de särskilt utsatta skolorna är av stor vikt för den svenska skolans likvärdighet och för att ge alla elever samma möjlig- heter att nå de kunskaper som behövs för att klara vuxenlivet och rollen som samhällsmedborgare. 2.3Perspektiv och centrala utgångspunkter för arbetet state is the education of its youth.4 Det är svårt att tala om skolan på ett allmängiltigt sätt därför att den har så många ansikten och alla har personliga erfarenheter av den. Vi går alla i skolan och sedan lever skolan med oss under livet. Det finns tusen och ett sätt att beskriva skolan och det är kanske just därför som den är så svår att få grepp om. Det är svårt att tala på ett meningsfullt sätt om skolan eftersom olika skolformer, skilda stadier och de många enstaka skolorna skiljer sig åt. På grund av dessa skillnader, som varken är förvånande eller illegitima blir därför diskussioner om ”skolan” ofta och lätt onyanserade. En beskrivning av hur det är i ”skolan” kan vara träffande för årskurs 8 i en skola men totalt irrele- vant för en annan årskurs eller skolenhet. Att vi alla har minnen och erfarenheter av vår egen skolgång läg- ger ett ytterligare komplicerande raster över sättet att förstå och tala om ”skolan”. Men några saker är oavvisliga. Till exempel att skolan är den mest omfattande intervention som vi tillsammans gör för varje barns framtid. Och att skolan som samhällsidé måste betraktas som framgångsrik eftersom en väl genomförd skolgång förefaller vara en av de faktorer som lägger grund för ett gott liv för enskilda och kan bidra till utveckling i samhället på flera olika sätt. 4Citatet tillskrivs inte sällan Diogenes Laertios (200-talet) men ofta också Diogenes av Sinope (412–323 fvt. Utredningens uppdrag och arbete Ungefär en miljon personer är elever i den svenska . Av alla personer boendes i går var tionde till skolan som elev och de möts av hundratusentals lärare, rektorer, skolsköterskor, kuratorer, bibliotekarier, assistenter med flera som utgör den samlade personalen. Skolverksamhetens monumentala omfattning medför oundvikligen variation i sig och inte minst i ett individperspektiv. Variation i skolutbildningen som process kan vara avsiktlig eller oavsiktlig. Denna aspekt, variation, är central för denna utredning: det som kommer till skolan varierar men vad som ska uppnås i skolan är ett och detsamma. Därför behöver också skolans arbete präglas av variation. Just för att elever är olika behöver de mötas på skilda sätt för att resultat ska bli lika, i vart fall om syftet är att utveckla deras fulla potential och inte en fylla en standardiserad form. Skolans förmåga att möta varje enskild elev utifrån dess unika förutsättningar är en nödvändighet. måste bemötandet syfta till att vidga förut- sättningarna för varje elev och därmed göra eleven mindre beroende av ett sådant bemötande. På samma sätt som varje elev i skolan är en individ och en personlighet så är dess lärare det och deras förmågor att använda hela sitt register i mötet med eleverna är skolans stora resurs, den kraft som ska lägga grund för att det barn som kliver in i skolan ska kunna kliva ut väl förberedd för ”ett liv i ansvarig frihet”. Ett skolsystem som klarar dessa uppgifter resulterar i trygga individer, med god självkänsla i kombination med både varierade och starkt utvecklade personligheter liksom förmågor till mellanmänsk- ligt utbyte, samlevnad och ansvarstagande – men också individer med kunskaper och kompetenser som gör dem kapabla för fram- gångsrika yrkesliv och liv som aktiva samhällsmedborgare. Att så mycket i skolan är individberoende ställer mycket stora krav på tyd- lighet i uppdraget, på kompetens i genomförandet och transparens och precision i uppföljningen. Kravet på skolan att vara likvärdig uppkommer i mötet mellan den stora variationen inom skolan i en rad avseenden och det faktum att de grundläggande ambitionerna för varje elev är lika – liksom det löfte som samhället ställt ut till alla elever om en och samma utbildning av hög kvalitet. Arbetet med föreliggande utredning har vägletts av ett antal principer och perspektiv av betydelse för skolan och frågan om dess likvärdighet och dessa presenteras nedan. Avsnittet kan som så- dan också läsas som en introduktion till utredningens grundfrågor. Utredningens uppdrag och arbete 2.3.1Eleven – skolans naturliga utgångspunkt Barnets bästa ska enligt skollagen vara utgångspunkten i all utbild- ning och annan verksamhet inom skolväsendet.5 Således är denna princip helt central för föreliggande utredning. Principen om barnets bästa har sin utgångspunkt i FN:s konvention om barnets rättig- heter. Med barn avses i denna barnkonvention varje människa under För att kunna bedöma barnets bästa behöver ett barn-perspek- tiv anläggas. I detta ligger att en bedömning ska göras av vilka kon- sekvenser ett visst beslut eller åtgärd får för ett barn eller för en grupp av barn och utifrån denna avgöra vad som är bäst för barnet eller barnen. Att ta hänsyn till barnets bästa i frågor som rör utbild- ning innebär att utbildningen ska vara utformad för att ge barnet bästa möjliga förutsättningar för utveckling.6 Konventionens arti- kel 29 om att barnets utbildning ska syfta till att utveckla barnets fulla möjligheter, betonar bl.a. att skolan ska förbereda barnet för ett ansvarsfullt liv i ett fritt samhälle i en anda av förståelse, fred, tole- rans, jämlikhet mellan könen och vänskap mellan alla folk, etniska, nationella och religiösa grupper och personer som tillhör urbefolk- ningar. 2.3.2”Alla människor är födda fria och lika i värde och rättigheter” Den första paragrafen i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna är av central betydelse för relationen mellan det offent- liga och enskilda människor.7 Att alla individer har lika värde och därmed har lika rättigheter är en av det moderna samhällets grunder, lika principiellt viktigt som svårt att realisera. Människors ställning i samhället och hennes rättigheter har allt sedan antiken varit en cen- tral fråga att diskutera och reglera. Skiftande synpunkter har domi- nerat och samhällen. I och med upplysningen utveck- lades innebörden av människors lika värde och allt sedan den lyfte fram jämlikheten människor emellan har det syn- sättet blivit allt mer dominerande. Hållningen kom till uttryck som 51 kap. 10 § skollagen. 2009/10:165, s. 230. 7FN:s Allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna. Utredningens uppdrag och arbete en globalt giltig rättsprincip i och med etableringen av FN:s all- männa förklaring om de mänskliga rättigheterna. Människors rättsligt jämlika ställning i har långa rötter i historien men jämlikhet är i mångt också mycket ett strävansmål som kom att sättas i fokus och mer precist blev väl- färdsstaten medlet för att principen skulle realiseras. I högt tempo kom välfärdsstaten att etableras åren efter . I cent- rum för arbetet stod tanken om alla människors lika värde och där- med rätt till ett gott liv.8 Välfärdsstaten är i grund och botten en mekanism för att utjämna livets olika lotter, för att ge varje individ något av en ny start och annullera historiska privilegier till förmån för att varje individ ska få goda möjligheter att själv inte bara lägga grund för sin egen framtid utan även leva densamma.9 Alla männi- skors lika värde är en given grundpelare i en demokrati och i en väl- färdsstat som den svenska och det är en ledande princip för hur det allmänna är skyldigt att förhålla sig till varje individ. 2.3.3Principen om alla människors lika värde ställer krav på en likvärdig skola