sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Omfattningen av studierna tillsammans med studieform dokumenteras i elevens individuella studieplan i form av antal verksamhetspoäng i linje med utredningens förslag i kapitel 8 om införande av verksamhetspoäng i sfi. Omfattningen av studierna dokumenteras i form av studietakt och verksamhetspoäng på samma sätt som på grundläggande och gymnasial nivå i komvux. Elever i sfi som arbetar deltid och vill fortsätta att ta del av etableringsersättning från Arbetsförmedlingen omfattas av aktivitetskrav och den angivna studietakten utgör då grund för Arbetsförmedlingens beslut. Elever i sfi har enligt skollagen 20 kap. 24 § rätt till 15 timmars undervisning . På samma ställe anges att undantag från detta kan göras om eleven begär det och huvudmannen finner att det är förenligt med utbildningens syfte. Distansundervisningen är en studieform vars syfte är sådant att det per automatik betyder att undantaget kan göras. Regeringen eller den myndighet som regeringen förslår kan enligt skollagen 22 kap. 23 § meddela ytterligare förskrifter. Utredningen betonar vikten av att vuxenutbildningens förutsättningar beaktas i föreskrifternas innehåll. Distansundervisning i komvux på grundläggande och gymnasial nivå Utredningens förslag: Förslaget om regelbunden direktkontakt med lärare ska omfatta även komvux på grundläggande och gym- nasial nivå. Utredningen föreslår att även distansundervisning i komvux på grund- läggande och gymnasial nivå ska regleras. Detta för att stärka elever- nas möjligheter till en distansundervisning av stärkt kvalitet. Eleverna i komvux på grundläggande och gymnasial nivå bör därmed omfattas av skollagen 22 kap. 11 § om regelbunden direktkontakt med lärare. Utredningens förslag: Skolinspektionen föreslås att få i särskilt uppdrag att göra en kvalitetsgranskning av distansutbildning i sfi. Utredningen föreslår att Skolinspektionen genomför en kvalitets- granskning av distansutbildning i sfi med särskilt fokus på undervis- ningens genomförande. En granskning av sfi på distans har inte tidigare genomförts och granskningen kan tjäna som underlag för huvud- männen i arbetet med att göra bedömningar om kvaliteten i den egna distansverksamheten. Granskningen kan även utgöra ett viktigt under- lag för stöd till sfi. uppdrag är omfattande och ska verka i alla de skollags- reglerade skolformerna. Det ingår i uppdraget att stödja utveckling av kvalitet i sfi och stödet behöver i större utsträckning inrikta sig på distansundervisning. Myndighetens erfarenheter av skolornas arbete under pandemin bekräftar ett sådant behov och det finns sannolikt goda möjligheter att påbörja en utveckling av och erbju- dande om utökat stöd utan fördröjning. Därtill ryms utveckling av lärares kompetens som kan appliceras på distansutbildning i de för- slag som presenteras i kapitlet om lärares kompetens. Stödet behöver innefatta allt från organisering av distansundervisning till ämnes- didaktiska perspektiv. Den kvalitetsgranskning som utredningen föreslår att Skolinspek- tionen ska genomföra kan utgöra ett viktigt underlag i planering av kompetensutveckling för sfi-lärare. 10Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning I detta kapitel beskrivs, jämförs och analyseras utrikesfödda kvinnors och mäns villkor när det gäller studier och etablering på den svenska arbetsmarknaden. Enligt direktiven ska utredningen analysera skill- nader mellan män och kvinnor i genomströmning i sfi. Utredningen menar att frågan om genomströmning i sfi är komplex och behöver därför belysas ur olika aspekter. Vidare ska utredningen föreslå hur elever i sfi, särskilt kvinnor, ska motiveras och stöttas till fortsatta studier och etablering på arbets- marknaden. Vi gör tolkningen att vad gäller ”fortsatta studier” rör utredningens uppdrag att nå målen i kurs sfi D men även att fram- gångsrikt studera sfi i kombination med andra kurser på grundläggande och gymnasial nivå i komvux. Utredningen ser förstås gärna att såväl kvinnor som män studerar på än högre nivåer. Utredningen gör även tolkningen att direktivet avser utrikes födda kvinnor och därför kommer problembild, bedömningar och förslag att ha denna målgrupp i fokus. När det gäller männen är vårt fokus utrikes födda män. Vi gör även skillnad mellan utrikes född och utom- europeiskt född när vi beskriver och redogör för olika resultat. Utredningen gör här en tydlig ansats att ge en så nyanserad och korrekt problembild som möjligt och därmed försöka förstå vilka pro- blem som kan lösas inom den kommunala vuxenutbildningen och vad som i stället handlar om starka strukturella hinder som ligger utan- för utredningens uppdrag. Utrikes födda kvinnor har en svagare förankring på arbetsmark- naden och utrikes födda kvinnor med kort eller ingen utbildnings- bakgrund har en särskilt svag förankring. Detta har uppmärksammats politiskt och varit i fokus för både arbets- Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning marknads- och utbildningspolitiska reformer. När ansvaret för inte- grationspolitiken flyttades från kommunerna till Arbetsförmedlingen efter propositionen Nyanlända invandrares arbetsmarknadsetablering –egenansvar med professionellt stöd (prop. 2009/10:60) uttalades en tydlig ambition att fler ”nyanlända kvinnor” snabbare skulle etablera sig på arbetsmarknaden. Denna politiska inriktning ligger fast men har utvidgats till ”utrikes födda kvinnor”. Skillnaderna är särskilt stora när det gäller de kvinnor som är bosatta i men som är födda utomlands. 10.1Jämställda villkor på arbetsmarknaden mål för jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma möjlighet att forma samhället och sina egna liv. har det näst högsta kvinnliga arbetskraftsdeltagandet i EU efter . I arbetar av alla kvinnor mellan (2018). Motsvarande siffra för män är var den genomsnittliga sysselsättningsnivån i Skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda är dock stora. Särskilt tydligt är detta för kvinnorna. var skillna- den mellan inrikes och utrikes födda kvinnor och för män var motsvarande skillnad . Diagrammet visar hur sysselsättningen utvecklats för- delat på utrikes och inrikes födda kvinnor respektive män 16–. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning Figur 10.1 Sysselsättningsgraden fördelat på kön, inrikes och utrikes födda Utveckling 2010–2019 2010 2011 2012 2013 2014 2015 2016 2017 2018 2019 inrikes födda män totalt inrikes födda kvinnor totalt utrikes födda män totalt utrikes födda kvinnor totalt 16-64 år Källa: (statistik SCB). Det finns ingen enkel förklaring till skillnaderna mellan inrikes och utrikes födda kvinnor, men kort eller ingen utbildning och brist på arbetslivserfarenhet kan vara bidragande orsaker men även diskrimi- nering på arbetsmarknaden, ohälsa och bristande kunskaper i svenska är faktorer som påverkar. Överlag har kvinnor som är födda utanför en svagare för- ankring på arbetsmarknaden. De utrikesfödda kvinnorna som arbe- tar har i högre grad än andra otrygga anställningar (SCB 2018) även om de bott i landet. Det får ekonomiska konsekvenser för kvinnorna såsom lägre pensioner och lägre ekonomisk ersättning om de blir sjuka eller får barn. De är även i högre grad hänvisade till försörjningsstöd för att klara sin försörjning. Trots de jämställdhetspolitiska målen är den svenska arbetsmark- naden fortsatt könssegregerad, exempelvis är kvinnor inom yrkesgruppen barnmorska medan är män i yrkes- grupperna takmontörer, snickare och golvläggare. Kvinnorna tjänar i snitt av männens inkomster. Traditionellt könsbundna val präglar även valet till gymnasieskolan. Naturvetenskapliga programmet är det mest jämställda och har hög Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning status, men i övrigt förekommer könssegregering i hög grad. På yrkes- program som vård och omsorg, barn och fritid samt fordon och trans- port är detta framträdande och kan även kopplas till samhällsklass (källa: Klaranätet om statssekreterarmöte, Jämställd arbetsmarknad, ). 10.1.1Stora skillnader mellan kvinnor och män när det gäller deltidsarbete Kvinnor, såväl inrikes som utrikes födda, arbetar deltid i betydligt större utsträckning än män. Figur 10.2 nedan visar stora skillnader mellan kvinnor och män när det gäller deltidsarbete. Antalet kvinnor som arbetar deltid är nästan dubbelt så stort som antalet män, 93 800 kvin- nor jämfört med 53 800 män. Flest deltidsarbetande kvinnor och män finns i åldersgruppen 25–. Någon uppföljning av deltidsarbetande utrikesfödda kvinnor har inte gjorts , men i tidigare uppfölj- ningar har konstaterats att deltidsarbete är vanligare bland utrikes födda kvinnor än bland inrikes födda kvinnor. Figur 10.2 Skillnad mellan män och kvinnor – deltidsarbete Antal deltidsarbetande/kön och åldersgrupp 2018 Källa: Arbetsmarknadsundersökning (), SCB, Jämställdhet SCB 2018. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning I tabell 10.1 nedan visas de orsaker som redovisas i SCB:s undersök- ning om jämställdhet . Det totala antalet svar per orsak har fördelats i andel svar per kön. I SCB:s undersökning görs ingen åt- skillnad mellan utrikes och inrikes födda kvinnor och män. Kvinnor uppger vård av barn eller anhörig/släkting och att arbetet är fysiskt eller psykiskt krävande som orsak till deltidsarbete i mycket högre grad än män. En större andel kvinnor uppger att de arbetar deltid därför att lämpligt heltidsarbete saknas, . Andelen som arbetar deltid på grund av studier är bland kvinnor jäm- fört bland männen. Tabell 10.1 Orsaker till deltidsarbete, kvinnor och män, 20–, 2018 Könsfördelning, andel (%) per orsak Kvinnor, andel (%) Män, andel (%) Lämpligt heltidsarbete saknas/söker heltid Vill inte arbeta heltid, uppger inget skäl Egen sjukdom/nedsatt arbetsförmåga Arbetet är fysiskt och/eller psykiskt krävande Vård av både barn och vuxna anhöriga/släktingar Vård av vuxna anhöriga/släktingar Källa: Arbetsmarknadsundersökning (), SCB, Jämställdhet SCB 2018. 10.2Kort utbildningsbakgrund är ett hinder för inträde på arbetsmarknaden arbetsmarknad är högkvalificerad och har höga trösklar. Arbetsförmedlingen konstaterar i sin rapport på etablerings- uppdraget1 att en av de tydligaste skiljelinjerna på arbetsmarknaden går mellan de som saknar gymnasieutbildning och de som har gym- nasieutbildning eller högre. I , liksom i de flesta andra länder, har utbildningsnivån successivt ökat och arbetsmarknaden har blivit mer kvalificerad. Andelen yrken med kortare krav på utbildning eller Perspektiv på etableringsuppdraget. Dnr: Af-2017/0017 9995. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning introduktion är mycket liten och utgjorde av svensk arbetsmarknad (SSYK)2. En konsekvens av detta är att syssel- sättningsgraden bland de som saknar gymnasieutbildning är låg och parallellt är arbetslösheten hög. Detta gäller för såväl utrikes födda som inrikes födda. Bland de som saknar gymnasieutbildning är an- delen utrikes födda hög. av de utrikesfödda i ålders- gruppen 16–saknar grundskolekompetens, det vill säga har kor- tare utbildning än . För personer födda i är denna andel knappt en halv procent. Bland utrikes födda i den ovannämnda ålders- gruppen har totalt endast förgymnasial utbildning medan motsvarande andel för inrikes födda är (SCB 2018). Dessa siffror är dock delvis missvisande eftersom 16-åringar förvän- tas påbörja sina gymnasiestudier och bedriva dem . Inom gruppen utrikes födda är det framför allt flyktinginvandrare som har den lägsta utbildningsnivån. Inom etableringsprogrammet har ungefär hälften endast en förgymnasial utbildningsnivå. I tabellen nedan visas det genomsnittliga antalet skolår hos den vuxna befolk- ningen i de vanligaste födelseländerna för flyktinginvandrare. I var det genomsnittliga antalet skolår . Tabell 10.2 Genomsnittligt antal utbildningsår i de vanligaste ursprungsländerna för flyktinginvandrare 2019 Antal utbildningsår i genomsnitt för vuxna och uppåt/land Källa: UNDP och . Figur 10.3 visar antalet arbetslösa i –2019, såväl inrikes som utrikes födda kvinnor och män. Inom gruppen ut- rikes födda är antalet arbetslösa med utomeuropeisk bakgrund fram- trädande. Av det totala antalet arbetslösa utgör antalet individer med endast förgymnasial utbildning drygt en tredjedel. 2Standarden för svensk yrkesklassificering (SSYK2012) används inom arbetsmarknadsstati- stiken och är ett system för att gruppera individers yrken eller arbetsuppgifter. Läs mer via . Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning ovan kan slutsatsen dras att de i huvudsak finns i gruppen med utom- europeisk bakgrund. Figur 10.3 Arbetslöshet i –2019 Totalt antal i relation till antal per kön, ursprung och förgymnasial utbildningsnivå Källa: Arbetsförmedlingens årsrapport . Begreppet förgymnasial utbildning omfattar även individer som helt saknar formell utbildning. Enligt Arbetsförmedlingens årsredovis- ning 2019 var 63 700 personer inskrivna i etableringsprogrammet. Av dessa var kvinnor och av dem saknade helt for- mell utbildning. För män var motsvarande andel . Dessa an- delar stämmer väl överens med den utbildningsnivå inom etablerings- uppdraget som redovisats . 10.3Det finns brister i Arbetsförmedlingens arbete för en jämställd etablering på arbetsmarknaden Detta avsnitt innehåller en sammanfattning av rapporter där konstaterar att utrikes födda kvinnor, framför allt kvinnor födda utanför , har svårt att etablera sig och i synner- het de som har kort eller ingen utbildning. Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning Detta har föranlett ett fördjupat analysarbete inom myndigheten och uppdraget i regleringsbrevet att ta fram en handlings- plan för att fler utrikes födda kvinnor ska vara sysselsatta i arbete eller studier. har Arbetsförmedlingen publicerat ett antal rapporter om utrikesfödda kvinnors arbetsmarknadsetablering.3,4 Slutsatser från rapporterna är att: •män får ta del av arbetsnära insatser som arbetsmarknadsutbild- ningar, arbetspraktik, instegsjobb och nystartsjobb i högre utsträck- ning medan kvinnor får ta del av sociala aktiviteter, förberedande utbildningar och extratjänster. •män träffar arbetsförmedlare i ett tidigare skede, får fler besök och kallelser till möten hos arbetsförmedlare än kvinnor och träffar oftare samma handläggare. Män begär mer stöd och har en tydli- gare idé om målet med sin etableringsplan. Kvinnorna har längre ledtider från inskrivning till första, andra, tredje besöket och får kallelsen . •det finns behov av fler yrkes- och arbetsmarknadsutbildningar för kvinnodominerade yrken. Validering behöver bättre anpassas efter kvinnors behov och erfarenheter. •utrikes födda kvinnor med kort eller ingen utbildning anses vara svårast att hitta aktiviteter till och deras etableringsplaner är ofta tomma. •unga utrikes födda kvinnor förutsätts vara självgående och be- skrivs som duktiga och får därför inga åtgärder. Slutsatserna om bristerna i Arbetsförmedlingens interna arbete för- anledde en fördjupad analys av huruvida handläggare bemöter män och kvinnor olika och om stereotypa föreställningar uppfattningar på- verkar bemötandet. Detta redovisas i rapporten Vad händer i mötet? (Arbetsförmedlingen 2019). Som en del i Arbetsförmedlingens handlingsplan för att förbättra utrikes födda kvinnors arbetsmarknadsetablering genomför myndig- heten ett ESF-projekt etablering –2021. Projektet bygger på tre metoder: matchning från dag 1, individuellt Hur skapar vi en mer jämställd arbetsmarknadsetablering? Har vi större problem med nyanlända kvinnors etablering och beror det i så fall på ett systemfel? Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning stöd vid inträdet på arbetsmarknaden och intensifierad jämställdhets- integrering. Projektet genomförs på 16 arbetsförmedlingskontor. Inga dokumenterade resultat finns att tillgå. 10.4Flyktingars arbetsmarknadsetablering ur ett historiskt perspektiv I detta avsnitt sammanfattas studien för integration – en ESO- rapport om flyktingars bakgrund och arbetsmarknadsetablering av . Enligt utredningen ger rapporten en nyanse- rad bild av svårigheter och möjligheter när det gäller arbetsmarknads- etableringen för flyktingar, vilken utredningen anser vara betydelse- full i resonemanget om lämpliga åtgärder för ökad jämställdhet i sammanhanget. I den här studien undersöker arbetsmarknadsintegra- tionen för flyktingar som kommit till från olika ursprungs- länder under olika delar av perioden –2014 och observeras 1983– 2015 ur ett longitudinellt perspektiv. I huvudsak rör studien flyktingar som var 20–vid invandringstillfället. I studien redovisas också en prognos för flyktinginvandringens, inklusive flyktinganhörig- invandringens, långsiktiga påverkan på de offentliga finanserna. Den prognos som görs i rapporten utgår från det faktum att flyktingars sysselsättningsutveckling varit ganska stabil för varje givet ursprungs- land för de flyktingar som anlänt , vilket ökar rim- ligheten i ett antagande om att liknande sysselsättningsutveckling kommer att gälla också . Enligt Ruist tenderar sysselsättningsgapen mellan manliga och kvinnliga flyktingar att vara stora under deras första i . En viktig förklaring till detta är sannolikt att stora delar av de flesta flyktinggrupper är i barnafödande åldrar vid invandring. Att kvinnor tar ett större ansvar än män för små barn framträder tydligare i det totala sysselsättningsgapet mellan könen bland nyanlända än vad det gör i en befolkningsgrupp med en jämnare åldersfördelning, såsom hela förvärvsarbetande befolkning. i landet tenderar däremot sysselsättningsgapen mellan könen att krympa i ganska rask takt. är i många fall så gott som hela gapet slutet. I vissa fall kan då kvinnors sysselsättning till och med överstiga mäns. Ruist konstaterar att även om integrationstakten Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning initialt skiljer sig markant åt beroende på ursprungsland och ålder vid ankomst visar resultaten att de flesta flyktingar är självförsörjande efter 15–i landet. En annan slutsats är att integrationstakten inte påverkats nämnvärt trots att antalet flyktingar ökat och antalet industrijobb minskat i . har omsorgssektorn blivit den helt dominerande näringsgrenen bland nyanlända flyktingar. Av alla nyanlända flyk- tingar som hade arbete 2015 arbetade av kvinnorna och av männen inom omsorgssektorn. De vanligaste yrkena inom sektorn var undersköterska, vårdbiträde, personlig assi- stent och barnskötare. Det har också skett en markant ökning i andelen av alla arbetande nyanlända flyktingar som arbetar inom hotell- och restaurangsektorn. Ruist menar att ålder vid invandring har stor betydelse för flyk- tingars sysselsättningsutveckling. Bland män har sysselsättningen utvecklats något långsammare för de som varit över vid invandringstillfället, och betydligt långsammare för de som varit över . Mönstret är likartat för kvinnor, men det tar längre innan det framträder tydligt. Sannolikt vägs skillnaderna mel- lan yngre och äldre kvinnor initialt upp av att de yngre kvinnorna i högre grad har ansvar för små barn. I Ruists studie framgår det att den tidiga etableringen för samtliga kohorter går avsevärt snabbare för män än för kvinnor. Men i landet är skillnaden i sysselsättning mellan könen nära utraderad. Många av de flyktingar som kommit till har kommit från länder med avsevärt lägre arbetskraftsdeltagande bland kvinnor jäm- fört med män. Dessa skillnader i hemländerna är förmodligen en vik- tig delförklaring till varför sysselsättningsskillnaderna mellan könen tidigt under vistelsen i är så stora. Men med tiden integreras flyktingarna alltså i den svenska situationen med små skillnader i sysselsättning mellan könen. I studien syns ett klart negativt samband hos män mellan ålder vid invandring och sysselsättningsutveckling. Under delar av tiden ligger sysselsättningen för åldersgruppen 41–cirka 30 procent- enheter under den för grupperna i spannet 20–. För kvinnor är mönstret ett annat. De som invandrade vid åldern 36–ser ut att ha en något bättre sysselsättningsutveckling än övriga grupper. Den rimligaste tolkningen av skillnaden mellan de Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning två könens mönster är att det speglar skillnader i ansvar för små barn. Men att deras integrationspotential ändå, liksom för männen, var större än för de som var 41–vid invandringstillfället visar sig till slut när de yngre kvinnornas barn blivit äldre och även dessa kvinnor mer fullt ut kan ta steget ut på arbetsmarknaden. Bland de studerande inom komvux är kvinnorna i majoritet. De ut- gör av eleverna. Kvinnorna är i majoritet både på grundläggande och gymnasial nivå, . Ten- densen är dock att männens andel ökar. har andelen män inom vuxenutbildningen ökat från 33 pro- cent år . Könsfördelningen är liknande bland elever födda i och elever födda utomlands. På grundläggande nivå är av eleverna utrikes födda och på gymnasial nivå utgör de utrikes födda . Samman- taget på grundläggande och gymnasial nivå är runt varannan elev () född utomlands. Andelen utrikes födda elever har ökat . Åldersfördelningen ser olika ut bland elever födda i re- spektive utomlands. Genomsnittsåldern bland eleverna totalt sett är , men bland de inrikes födda eleverna är den lägre (), jäm- fört med de utrikes födda eleverna (). Bland de inrikes födda eleverna är nästan hälften () under , vilket kan jäm- föras bland de utrikes födda eleverna. Eftersom de inrikes födda eleverna oftare studerar på gymnasial nivå är eleverna generellt sett yngre på denna nivå jämfört med grundläggande nivå. 10.5.1Kvinnor och män i svenska för invandrare För sfi 2018 var andelen kvinnor vilket är högre än 2017 då andelen kvinnor var . Totalt antal elever på sfi 2018 var 150 127 jämfört med 163 175 elever 2017. Knappt 24 000 elever (6 pro- cent) studerar kurser både på sfi och på komvux grundläggande eller gymnasial nivå . Mer jämställda villkor genom vuxenutbildningSOU 2020:66 Figur 10.4 Antal kursdeltagare per studieväg och kurs 2018, fördelat på kön Av kursdeltagarna läste inom studieväg 1, inom studieväg inom studieväg 3. Kvinnorna var i majori- tet på samtliga kurser. Däremot var det en större andel bland männen som läste kurs B och C inom studieväg 2 och kurs C inom studie- väg 3. Utbildningsbakgrunden är en av de avgörande faktorerna för inom vilken studieväg en elev ska påbörja sina studier. Inom studieväg 1 studerar framför allt personer med 0–tidigare utbildning, medan majoriteten inom studieväg 3 är personer med tidigare utbildning. Andelen kursdeltagare som deltog i läs- och skrivinlär- ning varierade också mellan de olika studievägarna. Majoriteten var inom studieväg 1. Kvinnor som studerar sfi har kortare utbildningsbakgrund än män- nen. Andelen kvinnor och män med kort utbildning var 2018: 0–6 år 7–9 år Mer jämställda villkor genom vuxenutbildning slutförde av kursdeltagarna i sfi sin kurs och avbröt den. Därutöver var det som för- modades fortsätta kursen . Högst andel avbrott fanns på kurs 3C, inom vilken av männen och av kvin- norna avbröt sin kurs . Män är mer benägna att avbryta sina studier, vilket gäller samtliga sfi-kurser. Kvinnor har godkänt resultat i högre grad men studerar generellt sett fler kurser under längre sammanhängande tid. När det gäller an- tal registrerade närvarotimmar till betyg/kurs finns ingen tydlig skill- nad mellan kvinnor och män. Den kurs som eleverna går flest timmar i för att uppnå betyg är sfi kurs 1B. Det genomsnittliga antalet tim- mar till betyg i kurs 1B var 2018: –för män. Minst genomsnittligt antal timmar till betyg har eleverna i kurs 3D: –för män. Orsakerna till att män avbryter sina sfi-studier i högre grad än kvin- norna har inte analyserats på nationell nivå. Utredningen finner att en förklaring ligger i att fler män får arbete eller subventionerade an- ställningar under sfi-tiden i synnerhet i högkonjunktur, vilket även bekräftas i SKR:s statistikverktyg Kolada. 10.5.2Komvux på grundläggande och gymnasial nivå Totalt studerade knappt 249 500 individer inom komvux på grund- läggande eller gymnasial nivå . Det motsvarar av befolkningen i åldern 20–. Merparten () studerade huvudsakligen på gymnasial nivå.