sou · H8B371 · 2020-12-02 00:00:00 — Figur 3.2 Hur återvinningen bidrar till att tillgodose materialefterfrågan (återvinningsgraden) och metaller innovationskritiska till tillgång och av Behov Källa: EU kommissionen, Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet, den COM ( 2020) 474 final. Det krävs att EU bättre utnyttjar den inhemska potentialen. har en lång tradition av gruv- och utvinningsverksamhet men fram- gångarna är mindre när det gäller att utveckla projekt för råvaror av avgörande betydelse trots att det finns potential för dessa. Figur 3.3 redovisar fyndigheter av råvaror av avgörande betydelse i EU:s 27 med- lemsländer. Figur 3.3 Fyndigheter av råvaror av avgörande betydelse i EU:s 27 medlemsländer (2020) Resurspotential för råvaror av avgörande betydelse i EU Källa: EU kommissionen, Resiliens för råvaror av avgörande betydelse: Att staka ut vägen mot ökad trygghet och hållbarhet, den COM (2020) 474 final. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Det konstateras vidare i handlingsplanen att EU och dess medlems- stater har ett bra regelverk på plats som säkerställer att gruvdrift äger rum under miljömässigt och socialt sunda förhållanden. Det är dock svårt att snabbt sätta igång nya projekt om råvaror av avgörande be- tydelse. Det noteras vidare att innovativa tekniska lösningar håller på att transformera brytningen och bearbetningen av råvaror av av- görande betydelse. Hållbar utvinning, ansvarsfull anskaffning och tillbörlig aktsamhet Det konstateras också att det faktum att tillgången till råvaror är koncentrerad till länder med låg standard på styrningen (governance) innebär inte bara en risk för försörjningstryggheten, utan också kan förvärra miljömässiga och sociala problem som barnarbete. Konflik- ter som uppkommer genom, eller försvåras av, tillgången till resurser är också ett återkommande upphov till internationell spänning. An- svarsfull anskaffning och tillbörlig aktsamhet blir allt viktigare i hela värdekedjan för råvaror. EU-förordningen om konfliktmineraler, som omfattar tenn, guld och de avgörande råvarorna tantal och vol- fram, gäller för importörer i EU , och där tas sådana frågor upp.1 I det kommande förslaget till batteri- förordning tas ansvarsfull anskaffning av batteriråvaror upp, och kom- missionen överväger att ta fram ett möjligt horisontellt lagstiftnings- förslag om tillbörlig aktsamhet. tillhör de mest attraktiva gruvländerna i världen. Det beror bland annat på en god infrastruktur, god tillgång till hållbar energi och en konkurrenskraftig skattenivå för existerande gruvor.2 antog 2013 en mineralstrategi, som syftar till att skapa gynn- samma förutsättningar, peka på möjligheter och identifiera utma- 1Genom det europeiska partnerskapet om mineraler med ansvar (European Partnership on Responsible , EPRM)31 får gruvorna hjälp att följa EU-förordningen och riktlinjer för tillbörlig aktsamhet. 2Tillväxtanalys (2018). Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och ningar så att gruv- och mineralnäringen kan växa på ett hållbart sätt enligt följande. Med denna mineralstrategi ska konkurrenskraften i svensk gruv- och mineralnäring ökas, så behåller och förstärker sin position som EU:s ledande gruvland. mineraltillgångar ska nyttjas på ett lång- siktigt hållbart sätt, med beaktande av ekologiska, sociala och kulturella dimensioner så att natur- och kulturmiljöer bevaras och utvecklas. Genom att använda mineralresursen på ett hållbart sätt, i samklang med miljö-, natur- och kulturvärden, ska jobb och tillväxt skapas. I mineralstrategin identifieras fem strategiska områden som bedöms vara av särskild vikt för att nå strategins vision: •En gruv- och mineralnäring i samklang med miljö, kultur och andra näringar •Dialog och samverkan som främjar innovation och tillväxt •Ramvillkor och infrastruktur för konkurrenskraft och tillväxt •En innovativ gruv- och mineralnäring med en excellent kunskaps- bas •En internationellt välkänd, aktiv och attraktiv gruv- och mineral- näring3. Den information som finns att tillgå avseende tillgången till och be- hovet av innovationskritiska metaller och i är Tillväxt- analys rapport som redovisas nedan, samt SGU:s rapporter som redovisas nedan under punkt 3.4.1 vilka visar tillgång till dessa ämnen. Det kan noteras att mer detaljerad information om tillgången till metaller och i huvudsak fås genom undersökning som genom- förs av prospektörerna. Då innovationskritiska metaller och inte har undersökts eller bearbetats i saknas mer detal- jerad information om tillgången till dessa. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Behov av innovationskritiska metaller och Tillväxtanalys har i sin rapport bedömt inom vilka områ- den har goda förutsättningar för att utveckla värdekedjor som bygger på utvinning och förädling av innovationskritiska metal- ler och för miljö- och teknikinnovationer. De har valt att definiera det som innovationer som syftar till att minska miljöpå- verkan genom ökad resurseffektivitet, förnybar energi och genom återvinning av råvaror. Av Tillväxtanalys rapport framgår att för att kunna bedöma inom vilka områden har goda förutsättningar för att utveckla värdekedjor som bygger på utvinning och förädling av innovationskritiska metaller och behövs en definition av miljö- och teknikinnovationer. Tillväxtanalys har definierat det som innovationer som syftar till att minska miljöpåverkan genom ökad resurseffektivitet, förnybar energi och genom återvinning av råvaror. Med denna bakgrund analyserade Tillväxtanalys fem relevanta tek- niker som myndigheten bedömer ha fortsatt stor potential för tek- nikutveckling inom dessa områden – permanentmagneter, batterier, speciallegeringar, bränsleceller och solceller. Det är teknik som är nödvändig för utvecklingen av informations- och kommunikations- teknik, modern elektronik, fordon och förnybar energitillförsel, se Tabell 3.2 nedan. Permanentmagneter har en särskild ställning efter- som det är en fundamental teknik i alla dessa slutprodukter. Detta innebär att modern teknik är särskilt beroende av tillgången på säll- synta jordartsmetaller. Ett samhälle med elektrifierade fordon som drivs med förnybar elproduktion är därför inte möjligt utan tillgång till sällsynta jordartsmetaller.4 4Tillväxtanalys (2017). Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Tabell 3.2 Behov av innovationskritiska metaller och för utvalda miljö- och teknikinnovationer. Sällsynta jordartsmetaller är gulmarkerade. Källa: Tillväxtanalys (2017). /download/18.62dd45451715a00666f1b7cc/1586366157955/rapport_2017_03_Innovations kritiska%20metaller%20och%20mineral%20från%20brytning%20till%20produkt.pdf.5 Beträffande mera ingående och uppdaterade analyser av det framtida behovet av innovationskritiska metaller och hänvisas till och prognoser i avsnitt 3.3.1 samt 3.3.2 ovan. I detta sammanhang kan också noteras rap- port om Vindkraftens resursanvändning – Ett livscykelperspektiv på vindkraftens resursanvändning och växthusgasutsläpp . Myn- digheten konstaterade att sällsynta jordartsmetaller används i flera olika elektronikapplikationer, bland annat i permanentmagneter som används för elgeneratorer i många vindkraftverk. Nedan finns en figur över materialanvändning för ett vindkraftverk 90 på 2 MW. Det kan konstateras att det installeras allt större vindkraftverk. Materialsammansättningen är liknande den för , men total- vikten ökar betydligt.6 5Tillväxtanalys (2017). 6Energimyndigheten (2020). Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Figur 3.4 Material som ett vindkraftverk består av Källa: (2020). Notera: Materialanvändning för ett vindkraftverk på 2 MW med navhöjd 80 m (Modell: V902.0 MW, ). Kategorierna aluminium, stål och järn samt koppar innehåller också legeringar och föreningar av dessa metaller. Om innehållet av innovationskritiska metaller och i alunskiffer Alunskiffern innehåller i varierande halter huvuddelen av de metaller och som är upptagna i EU:s förteckning över råvaror av särskild betydelse, för vilka EU är importberoende, se ovan under avsnitt 3.3.2 samt bilaga 3. Brytvärda halter för respektive metall och i alunskiffer är beroende av hur de förekommer, tillgäng- lig teknik för utvinning, efterfrågan och världsmarknadsläget. Det bör noteras att det också kan tillkomma ytterligare metal- ler och på EU:s förteckning vilka inte anses kritiska men där innovationer och tillgänglighet kan påverka deras betydelse. Detta kan förändra relevansen för alunskiffern som natur- resurs. För en mer detaljerad beskrivning av alunskifferns innehåll se vidare avsnitt 5.2. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och De material som EU bedömer som kritiska är: antimon, baryt, bauxit, beryllium, borater, flusspat, fosfatmineral, fosfor, gallium, germanium, grafit, hafnium, indium, lätta sällsynta jordarts- metaller (LREE), tunga sällsynta jordartsmetaller (HREE), kisel, kobolt, koks, litium, magnesium, naturgummi, niob, platinagrup- pens metaller (PGE), strontium, tantal, titanium, vanadin, vismut och (se 3.3.2). Platinagruppens metaller (förkortade till PGE, platinum group elements) består av sex stycken grundämnen: platina (Pt), iridium (Ir) osmium (Os), (Pd), rodium (Rh) och rutenium (Ru). De sällsynta jordartsmetallerna (REE, rare-earth elements) är så kallade övergångsmetaller, där lantan (La), cerium (Ce), praseo- dym (Pr), neodym (Nd), prometium (Pm), samarium (Sm), euro- pium (Eu), gadolinium (Gd), terbium (Tb), dysprosium (Dy), hol- mium (Ho), erbium (Er), tulium (Tm), ytterbium (Yb) och lutetium (Lm) ingår. I vissa sammanhäng ingår även grundämnena skandium (Sc) och yttrium (Y). De kan delas in i grupperna LREE och HREE (light respektive heavy rare-earth elements), där LREE innefattar den till atomvikt lättare halvan av serien (lantan–lutetium samt skandium och yttrium) och HREE den tyngre (gadolinium–lutetium). Om tillgång till innovationskritiska metaller och Som redovisats inhämtas kunskap om tillgången till metaller och i huvudsak genom prospektering. Prospektering av innova- tionskritiska metaller och har inte tidigare aktualiserats var- för det saknas kunskap i detta hänseende. I Tillväxtanalys rapport redovisas översiktlig information om innovationskritiska metaller och som krävs för vissa ut- valda miljö- och teknikinnovationer i . Det bör noteras att rapporten har tagits fram i syfte att kartlägga framtida behov av inno- vationskritiska metaller och , samt att analysera och ge under- lag till vad som kan komma att krävas för att hela produktionskedjan från utvinning till färdig produkt ska kunna förläggas till . Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Tillväxtanalys konstaterar i sin rapport att de geologiska förhållan- dena för utvinning av sällsynta jordartsmetaller i är mycket goda. I rapporten finns också en figur över den fysiska potentialen för utvinning av flera av de metaller och som krävs för den gröna omställningen i , se figur 3.5 nedan. Tillväxtanalys har, med beaktande av de tekniker de valt att undersöka, lagt fokus på utvin- ning av grafit och litium för batteritillverkning, sällsynta jordarts- metaller samt till speciallegeringar och hårdmetalltillverk- ning. Den fysiska potentialen för utvinning av flera av de metaller och som behövs för produktion av bränsleceller och solceller bedöm däremot inte vara särskilt hög i , men det konstateras att utvecklingen av bränsleceller och solceller går fort, och att behovet av vilka metaller och som behövs kan förändras. Det är inte uteslutet att situationen kan vara annorlunda om några år.7 För en mer detaljerad redogörelse över fyndigheter hänvisas till Tillväxtanalys rapport.8 Figur 3.5 Geologisk potential och ekonomisk vikt av utvalda innovationskritiska metaller och i Källa: Tillväxtanalys (2017). /download/18.62dd45451715a00666f1b7cc/1586366157955/rapport_2017_03 _Innovationskritiska%20metaller%20och%20mineral%20från%20brytning%20till%20produkt.pdf. 7Tillväxtanalys (2017). 8Tillväxtanalys (2017), s. 25 f. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Utöver den geologiska potentialen, är gruvavfall och annat avfall en potentiell källa till innovationskritiska metaller och . I rapporter till regeringen bedömer SGU att det i finns geologisk potential för att hitta mineraliseringar med innovations- kritiska metaller och i gruvavfall.9 10 Andelen innovationskritiska metaller och som återvinns från konsumentprodukter är generellt låg, ofta under en procent. En anledning är bristande information om innehållet i avfallet. Andra anledningar är att innovationskritiska metaller och finns i låga koncentrationer i komplexa produkter och att återvinnings- tekniken inte är fullt färdigutvecklad.11 Återvunna material kan utgöra viktiga bidrag både för att minska miljöpåverkan och importberoendet inom EU samt öka konkurrens- kraften. Övergången till en cirkulär ekonomi är också central för att klara klimatutmaningen. antog en strategi om cirkulär ekonomi som pekar ut inriktningen för det arbete som behöver göras för att ställa om till cirkulär produktion, konsumtion och affärsmodeller, samt giftfria och cirkulära materialkretslopp. I den uppmärksammas återvinning av innovationskritiska metaller och som en prioriterad värdekedja i omställningen till en cirkulär ekonomi.12 13 Det kan noteras att det finns juridiska frågeställningar kopplade till sekundärutvinning som kan försvåra sekundärutvinning och åter- och behöver klarläggas, såsom äganderätten till gruvavfall samt frågor hänförliga till avfallsdefinitionen. 3.4.1Förekomster av innovationskritiska metaller och i avfall har SGU publicerat ett antal rapporter som bidragit med kunskap om förekomsterna av innovationskritiska metaller i sekundära källor. Dessa har främsta fokuserat på förekomster i gruv- 9Sveriges geologiska undersökning (2020). 10Sveriges geologiska undersökning (2018). 11Tillväxtanalys (2017). 12Miljödepartementet (2020). /4a3baa/contentassets/ 619d1bb3588446deb6dac198f2fe4120/200814_ce_webb.pdf. 13Se även Mineralhierarki – en prioritering för mineralhushållning. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och Det är framför allt varphögar (gråbergsdeponier) och deponier med anrikningssand som kan vara sekundära källor av innovations- kritiska metaller och , men även restmaterial från lakning kan vara aktuellt för metallutvinning. Här följer en översiktlig redo- görelse av de kartläggningar som gjorts. Det ska noteras att regeringen i budgetpropositionen föreslår en ökning av SGU:s förvaltningsanslag för att göra insatser för att öka möjlighet till återvinning av metaller vilket även innefattar kartläggning av innovationskritiska metaller och i sekundära källor. I satsningen föreslås också Naturvårds- verket få ta del av medlen för att bidra till arbetet. Innovationskritiska metaller och i Bergslagen14 presenterade SGU en rapport som kartlagt förekoms- terna av innovationskritiska metaller och i Bergslagen. Kart- läggningen redovisade både primära och sekundära källor. Resultatet visade på förhöjda halter av sällsynta jordartsmetaller, antimon, gal- lium, , indium, niob, beryllium, kobolt, och pla- tina. Förekomster av innovationskritiska metaller och är inte ovanliga i berggrunden, enligt SGU:s undersökning om förekomster i Bergslagen. Slutsatsen var att det finns potential att utvinna innova- tionskritiska metaller och i Bergslagen både från primära och sekundära källor. Sammanställningen utgick från nya och befintliga analyser från SGU:s databaser, med bland annat cirka 10 000 metalliska förekoms- ter. Äldre information från prospekteringsrapporter, gruvkartor, borr- hålsprotokoll och produktionsstatistik kombinerades med ny prov- tagning och analys av borrkärnor och gruvavfall. SGU har information från cirka 140 svenska anrikningsverk, var- av merparten kommer från Bergslagen. Analysresultaten av 65 sand- magasin i Bergslagen indikerar tre områden med förhöjda halter av innovationskritiska metaller: •Riddarhyttefältet – Bäckegruvan och Källfallet med förekomst av järn, koppar, sällsynta jordartsmetaller, molybden och kobolt. •Yxsjöberg med koppar, , flusspat och beryllium. 14Sveriges geologiska undersökning (2020). Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och •Grängesberg med innehåll av järn, apatit och sällsynta jordarts- metaller. Några sandmagasin innehåller potentiellt miljöfarliga grundämnen i höga halter. En utvinning av ämnen ur sådana sandmagasin skulle kunna utgöra en potentiell miljövinst som bland annat minskar läckage av metaller till grund och ytvatten. De rapporterade undersökningarna tar inte ställning till om förekomsterna är brytvärda, utan detta får eventuella framtida prospekteringsinsatser avgöra. Kartläggning av innovationskritiska metaller och mineral15 I en rapport som publicerades har SGU samlat in och systemati- serat tillgängliga analysdata från flera källor, såsom dokumentations- projekt, EU-projekt, borrhålsprotokoll och prospekteringsrapporter. I sammanställningen ingår även information från nya provtagningar av ett antal utvalda borrkärnor och sandmagasin som analyserats med moderna analysmetoder. Rapporten anger att mängden malmberäknade fyndigheter med kritiska råmaterial visar på att har god geologiska potential av- seende dessa ämnen. Däremot finns osäkerheter om hur stora mäng- der det totalt sett finns och om utvinning är ekonomiskt lönsamt. För att möjliggöra en noggrannare och mer statistiskt represen- tativ provtagning av sandmagasin och varphögar tog SGU fram en manual som beskriver en provtagningsmetodik för gruvavfall. Analys- data har sammanställts i en sökbar databas. Den är ett verktyg för att undersöka förekomsten av grundämnen som var ointres- santa, till exempel kritiska råmaterial men även för att påvisa skadliga och hälsovådliga grundämnen. Uppdrag att utföra en kartläggning och analys av utvinnings- och återvinningspotentialen för svenska metall- och mineraltillgångar16 presenterade SGU en översiktlig bedömning av fyndpoten- tialen från den svenska berggrunden samt återvinningspotentialen. I rapporten analyserades återvinningspotentialen från gruvavfall, in- 15Sveriges geologiska undersökning (2018). 16Sveriges geologiska undersökning (2014). Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och dustrideponier, kommunala deponier och genom urban mining, det vill säga metaller gömda i städernas infrastruktur. Resultaten visade att metall- och mineralstatistiken var bristfällig för en stor del av de metaller och som används i mindre kvantiteter i den svenska industrin (till exempel vissa legeringsmetaller och metaller i elek- tronikindustrin). Det gällde både fyndpotential från utvinning och från återvinning, samt i vilka produktionskedjor och varor metal- lerna och mineralen används. Det konstaterades också att den sam- lade statistiken över sekundära resurser är teoretiskt beräknad och därmed enbart indikativ, vilket gör det svårt att utvärdera och jäm- föra primära och sekundära resurser med varandra. Tabell 3.3 Bedömda metallmängder i sandmagasin Källa: SGU (2014). -och-atervinningspotential-metaller- mineral-2014.pdf. Av rapporten framgår också att det i stålindustrins deponier finns en större mängd av vanadin, främst i stålslagg. Detta har tidigare inte bedömts vara ekonomiskt lönsamt att återvinna. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och 3.4.2Några projekt inom sekundärutvinning och återvinning har flera ledande företag inom återvinning av och metaller med högt ställda mål. , och Recycling har pågående återvinning av metaller. finns det inte någon kommersiell sekundärutvinning eller återvinning av innova- tionskritiska metaller och , men det finns några forsknings- projekt och projekt som planeras. Nedan redovisas några pågående projekt. Northvolt avser att etablera ett komplett ekosystem för batteriåter- . En demonstrationsanläggning planeras i . En full- skalig anläggning planeras för att uppnå målet återvunnet material 2030. Den första delen av anläggningen förväntas vara i drift 2022.17 Bolaget har bland annat beviljats bidrag från . Med stöd från Klimatklivet kommer Northvolt att bygga en batteri- återvinningsfabrik i . Företaget kommer att återvinna egna och andras förbrukade batterier i anläggningen. Den här typen av anläggning med den här tekniken är den första i sitt slag i och ambitionen är att få till stånd en hel värdekedja för laddbara batterier.18 Utvinning av sällsynta jordartsmetaller från har initierat projektet . Projektet handlar om att under- söka om det är tekniskt möjligt att genom fossilfria processer utvinna innovationskritiska metaller och och eventuellt andra kritiska råmaterial från anrikningsverket för järnmalmsproduktion. Det finns inte någon produktion av sällsynta jord- artsmetaller i . uppskattar att bolaget genom ReeMAP har en stor potential att ha en omfattande utvinning av sällsynta jord- artsmetaller. Bolaget tror att de ska kunna producera en betydande volym sällsynta jordartsmetaller, motsvarande av EU:s nuvarande behov. Projektet bygger på att vidareförädla apatit 18Naturvårdsverkets hemsida /Nyheter-och-pressmeddelanden/ Batterier-i-laddbara-bilar-kan-atervinnas-genom-bidrag-fran-Klimatklivet-. Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och till mineralgödsel, samt även utvinna fosfor, fluor och gips ur mate- rialet i tillräckligt goda kvalitéer. Utmaningar återstår avseende såväl avseende teknik som lokalisering och industrialisering. En förstudie som ska utreda de tekniska möjligheterna samt den ekonomiska lön- samheten pågår och beräknas vara klar . Lokaliserings- alternativen , och är under utredning. Bolaget menar att tillståndsprocessen är tidskrävande och komplice- rad då flera olika tillstånd kommer att krävas. Full produktion, efter miljötillstånd och konstruktion, uppskattas kunna uppnås 2027.19 20 är medlem i EU:s råmaterialallians som har som mål att ha en komplett råmaterialvärdekedja inom EU. har deltagit i olika utvecklingsprojekt med syfte att återvinna innovationskritiska metaller i neodymmagneter. Dessa finns bland annat i hårddiskar, små högtalare, vindkraftgeneratorer och kraftfulla elmotorer (till exempel inom elfordon och elektronik). projekt har till exempel varit REE4EU som avslutades och Remanence. REE4EU hade fokus på att återvinna magneterna genom lakning och högtemperaturelektrolys. pågår arbete i SusmagPro med att ta fram en ny innovativ process för att återvinna neodymmagneter med hjälp av vätgas. I projektet ingår flera olika pilotanläggningar med olika inriktning där man till exempel i ska hantera hårddiskar som sedan ska återvinnas vidare vid Univer- sitetet i (). En utmaning med utvinning ur elektronikavfall är att få till stånd en lönsam verksamhet, eftersom metallerna förekommer i små mäng- der. Detta är möjligt i fråga om stora komponenter som kan återvin- nas (såsom vindkraftgeneratorer), men det är svårt att komma upp i tillräckligt stora mängder genom avfall från elektronik. Det krävs också att man vet vilken kvalitet som efterfrågas. Detta innebär att man i förväg bör ha hela värdekedjan på plats, och har säkerställt avsättning för produkten, inför återvinning. Ett problem är dagens reglering om producentansvar som är volymbaserat. Efter- som procentsatsen sällsynta jordartsmetaller ofta är låg behövs andra 20Samtal med , . Behov av och tillgång till innovationskritiska metaller och incitament, exempelvis kvalitetsmål. hoppas att ökad efterfrå- gan eller en reglering om produktansvar som skapar incitament för denna typ av återvinning ska kunna medföra att verksamheten blir lönsam i framtiden.21 arbetar med två separata innovationsbolag (Easymining samt Chromafora) för att utvinna innovationskritiska sekundära källor från gruvflöden. Teknikerna baseras på ett lågt energibehov. Easymining syftar till att utvinna fosfor, kväve och kalium samt even- tuellt sällsynta jordartsmetaller.