sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer kommer alltså att ha möjlighet att meddela kompletterande bestämmelser till den före- slagna lagen. För att tydliggöra att kompletterande bestämmelser kan finnas i förordning eller myndighetsföreskrift föreslår vi att en upplysning om regeringens normgivningskompetens förs in i lagen. 5.1.4Förslaget förändrar en av grunderna för det statliga betalningssystemet De myndigheter som ansluts till transaktionskontosystemet kommer inte att kunna välja betalningsförmedlare för de utbetalningar som ska ske via Myndigheten för utbetalningskontroll. slog i behandlingen av budgetproposition fast att det statliga betalningssystemet ska vara utformat så att det ger valfrihet för allmänheten och myndigheterna att välja den betal- ningsförmedlare som bäst passar betalningsavsändarens eller betal- ningsmottagarens behov. Ställningstagandet ska ses mot bakgrund av att betalningssystemet då var uppdelat mellan bankernas betal- ningar respektive Postgirot. Betalningar kunde inte med enkelhet ske mellan dessa två system och allt fler önskade få sina utbetalningar till bankkonto. I dagens betalningsmodell finns fortfarande en viss begränsning såtillvida att de statliga myndigheterna ska använda de tjänster som finns i de av Riksgälden upphandlade ramavtalen. Arbetsförmedlingen, (), För- säkringskassan, och står samman- taget för en betydande andel av de statliga in- och utbetalningarna. En förändring av utbetalningarna för dessa myndigheter kommer därför att få en stor inverkan på den statliga betalningsmodellen som helhet. Ett system med transaktionskonto innebär en förändring av grunderna för det statliga betalningssystemet. Berörda myndigheter kommer enligt vårt förslag, med vissa undantag, inte längre att ha möjlighet att välja betalningsförmedlare för utbetalningar av stöd, förmåner, skatter och avgifter eftersom betalningar kommer att hanteras inom ramen för systemet med transaktionskonto. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen 5.2Välfärdsutbetalningar och skatteutbetalningar ska omfattas av transaktionskontot Utredningens förslag: De myndigheter vars utbetalningar ska ingå i systemet med transaktionskonto är: Endast förmåner, stöd, skatter och avgifter ska utbetalas via systemet med transaktionskonto. De myndigheter som är anslutna till systemet med trans- aktionskonto ska ha rätt att föreskriva eller fatta beslut om att vissa utbetalningar kan lämnas utanför systemet med trans- aktionskonto. Det ska även gälla för Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Vilka utbetalningar som omfattas av systemet med trans- aktionskonto ska framgå av förordningen. Skälen för utredningens förslag Sammanhållna utbetalningar från de statliga välfärdssystemen För att kunna uppnå samordningsvinster bör transaktionskonto- systemet byggas upp kring de välfärdsutbetalningar som är vanligast förekommande. De utbetalningar som ska omfattas av systemet är förmåner och stöd.1 Ju fler utbetalningar som går via transaktions- kontot desto större analysunderlag får Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Vår bedömning är att följande myndigheters utbetalningar i ett första skede bör ingå i systemet med transaktionskonto: , , och . 1Se definitionerna av förmån och stöd i avsnitt 2.4.1. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen Dessa myndigheter har vanligt förekommande och till antalet om- fattande utbetalningar från välfärdssystemen. Vidare menar vi att även utbetalningar bör ingå. Dessa fem myndigheters utbetalningar bedöms också ha förutsättningar för att med rimliga insatser anslutas till systemet med transaktionskonto. är en av de statliga myndigheter som har flest utbetal- ningar. Flertalet av utbetalningar kommer från skatte- kontosystemet men har också utbetalningar som hante- ras utanför skattekontosystemet. Vi menar att statens utbetalningar i så stor utsträckning som möjligt bör hanteras i systemet med trans- aktionskonto. Såväl utbetalningar av skatter och avgifter, som de stöd som utbetalas via skattekontot, bör därför omfattas av trans- aktionskontosystemet.2 Vi använder genomgående begreppet utbetal- ning av skatter och avgifter eftersom det är via en utbetalning från en betalningsförmedlande bank som den enskilde får del av medlen.3 Ett skäl till att bör anslutas är att det ökar möjlig- heterna att åstadkomma en så fullständig bild av de samlade utbetal- ningarna till enskilda som möjligt. Ytterligare ett skäl är att åstad- komma en effektiv hantering av betalningar för staten som helhet. administrerar även utbetalningar av vissa statliga stöd via krediteringar på skattekontot. Statliga stöd för anställning som beslutas av Arbetsförmedlingen betalas ut genom kreditering på skattekontot som ett sätt att låta mottagaren ta del av stödet.4 2Skattekontot fungerar så att det sammanställer skatter och avgifter som är kopplade till inkomst av tjänst, kapital och näringsverksamhet oberoende av om kontohavaren är privat- person, enskild företagare eller juridisk person. På skattekontot ska registrera skatter och avgifter, belopp som ska dras ifrån eller läggas till slutlig skatt enligt 56 kap. 9 §, samt inbetalningar och utbetalningar enligt vad som framgår av 61 kap. 1 § skatteförfarande- lagen (2011:1244). Av 61 kap. 2 § skatteförfarandelagen framgår att belopp som ska betalas som huvudregel ska registreras på skattekontot på förfallodagen och belopp som ska tillgodo- räknas ska registreras så snart det finns underlag. Första helgen görs en avstäm- ning av saldot på skattekontot om något annat belopp än ränta har registrerats enligt 61 kap. Om en avstämning av skattekontot visar att det finns ett överskott på kontot ska beloppet betalats tillbaka om vissa kriterier är uppfyllda och det inte finns något hinder mot återbetalning vilket framgår av 64 kap. 2 och 4 §§ skatteförfarandelagen. 3I skatteförfarandelagen (64 kap.) och skatteförfarandeförordningen (2011:1261) (14 kap.) används uttrycket återbetalning av skatt och avgift. Det avser att ett överskott på skattekontot ska betalas tillbaka till den skattskyldige. 4Det finns alltså vissa statliga stöd som administreras genom kreditering på skattekontot. Ur betalningsmottagarnas perspektiv kan utbetalning av statligt stöd genom kreditering på skatte- Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen Krediteringen regleras i två s.k. krediteringslagar som endast består av en respektive två paragrafer.5 Regeringen har föreslagit att allt ekonomiskt stöd för anställning som har beslutats av Arbetsförmed- lingen ska få krediteras på skattekontot.6 Det finns inget hinder för att sådana stöd även fortsatt krediteras på skattekontot för att sedan betalas ut via transaktionskontot om avstämningen av skattekontot visar ett utbetalningsbart överskott. Skatteförfarandelagens (2011:1244) och skatteförfarandeförord- ningens (2011:1261) bestämmelser om när det finns ett utbetal- ningsbart överskott bör styra när ett överskott ska lämnas över till transaktionskontot för utbetalning. Det gör det också möjligt för enskilda att, precis som , lägga en så kallad utbetalningsspärr för att ett överskott på skattekontot ska stå kvar för att möta kommande skatter och avgifter. Myndigheten bör hantera utlandsbetalningar från välfärdssystemen Vi menar att Myndigheten för utbetalningskontroll även ska admi- nistrera utlandsbetalningar. Det bör ske inom ramen för de ramavtal som Riksgälden upphandlar för statens räkning. Statliga myndigheter, särskilt , gör många betalningar till utlandet. En stor del av dessa utbetalningar görs inom EU, men totalt gör staten utbetalningar till över 170 länder. kontot inte jämställas med en direkt utbetalning. Skattekontot fungerar som ett avräknings- konto som inte gör skillnad mellan olika typer av debiteringar och krediteringar (jfr 62 kap. 11 § skatteförfarandelagen och prop. 2010/11:165, Skatteförfarandet, s. 524). En kreditering av ett statligt stöd kommer därför att behandlas på samma sätt som exempelvis en inbetalning till skattekontot och räknas av från debiterade skatter och avgifter , ett even- tuellt ingående underskott samt ränta. Utbetalning kan bli aktuellt först om det efter en avstämning av skattekontot finns ett överskott enligt 64 kap. 2 § skatteförfarandelagen. Av 64 kap. 4 § skatteförfarandelagen framgår att om det finns ett hinder mot återbetalning vägras utbetalning även om det finns ett överskott på skattekontot. Det gäller exempelvis om det finns en beslutad skatt eller avgift som ännu inte har förfallit till betalning och därmed ännu inte har debiterats på skattekontot. I sådana fall spärrar ett belopp för att i ett senare skede kunna ta det i anspråk för betalning av skatten eller avgiften. Metoden att betala ut statligt stöd genom kreditering på skattekonto är enligt regeringen inte oproblematisk, men bör ändå användas för utbetalning av vissa statliga stöd. De problem som kan uppstå för en stödmottagare – t.ex. att stödet används för betalning av skatt i stället för att betalas ut – är svåra att förstå för mottagaren av ett stöd (jfr prop. 2010/11:165 Skatteförfaran- det s. 519). 5Lagen (1999:591) om kreditering på skattekonto av vissa stöd beslutade av den offentliga arbetsförmedlingen och och lagen (2006:1494) om kreditering på skattekonto av stimulans till arbetsgivare för nystartsjobb. 2019/20:117, Förutsättningar för etableringsjobb och vissa frågor om kontroll inom den arbetsmarknadspolitiska verksamheten, s. 56–57. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen särskilt betalningar till privatpersoner utanför EU, kräver i många fall särskilda rutiner och systemlösningar. På samma sätt som för inhemska utbetalningar är det viktigt att staten kan säkerställa rätt mottagare av betalningar och en effektiv hantering. Inte minst för att kunna betala med befriande verkan, för att undvika att behöva betala ut samma belopp igen till ”rätt” mot- tagare och försöka få den ”felaktiga” utbetalningen åter. Vi bedömer att det finns samordningsfördelar med att Myndigheten för utbetalningskontroll hanterar utlandsbetalningar. Den främsta samordningsfördelen är att det kan upparbetas en kompetens rörande utlandsbetalningar baserat på att en övervägande del av statens alla välfärdsutbetalningar till utlandet hanteras av en myndighet. Undantag från systemet med transaktionskonto Det kan visa sig att vissa utbetalningar som är tänkta att ingå i syste- met med transaktionskonto kan kräva en mer genomgripande över- syn för att kunna inordnas. Det kan t.ex. handla om utbetalningar med en speciell karaktär eller om utbetalningar som administreras på ett annorlunda sätt än andra utbetalningar. Det går alltså inte helt att utesluta att det kan finnas behov av att undanta vissa utbetalningar från en samordnad reglering. En avvägning får göras mellan värdet av att alla tänkta utbetal- ningar ingår och de insatser som skulle krävas för att inordna sådana utbetalningar i systemet med transaktionskonto. Även om undantag kan innebära att systemet inte blir lika överskådligt bedömer vi att det är mest ändamålsenligt att vissa utbetalningar kan hållas utanför systemet med transaktionskonto om det uppstår ett sådant behov. Vår bedömning är att det bara är en mycket liten andel av anslutna myndigheters totala antal välfärdsutbetalningar som kan behöva undantas (se även avsnitt 14.9.2). Både den beslutande myndigheten och Myndigheten för utbetal- ningskontroll bör ges möjlighet att föreskriva, eller fatta beslut om att en sådan utbetalning, tillfälligt eller tillsvidare, ska undantas från systemet med transaktionskonto. Sådana föreskrifter eller ett sådant beslut bör föregås av samråd mellan berörda myndigheter. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen utbetalning av dagersättning bör inte omfattas av systemet med transaktionskonto utbetalning av dagersättning till asylsökanden bör, åtminstone inte inledningsvis, anslutas till systemet med trans- aktionskonto. Den ersättning som betalar ut till enskilda är förhållandevis låg varför det inte borde vara ett särskilt attraktivt område för avsiktligt fusk i större skala. Dagersättningen för en asylsökande är högst per dag för en ensamstående vuxen på boende där mat ingår och högst per dag för en ensam- stående vuxen på boende där mat inte ingår. Avsaknaden av personnummer och samordningsnummer hos asylsökande är ett tungt vägande skäl till att ut- betalningar av dagersättningar inte bör ansluta till systemet med transaktionskonto i ett första skede. Att inkludera utbetalningar där det saknas personnummer eller samordningsnummer skulle högst troligt försvåra administrationen av systemet. Ersättningen till asyl- sökande betalas i regel ut via ett förbetalat kontokort, eftersom det oftast är mycket svårt att skaffa ett bankkonto utan personnummer eller samordningsnummer. Sättet för utbetalningen av dagersättningen är alltså en särlösning jämfört med nästa alla andra utbetalningar från välfärdssystemen. Den regelmässiga avsaknaden av bankkonto hos asylsökande skulle också gå emot att förslaget om transaktionskonto innebär att utbetalningar i normalfallet görs med kontoutbetalningar. Även detta är skäl som talar mot att utbetalningar av dagersättningar bör omfattas av systemet med transaktionskonto. Vissa myndigheters betalningar innehåller känslig information. För dessa myndigheter är det särskilt viktigt att information hanteras säkert och att känsliga uppgifter skyddas. Det kan exempelvis handla om betalningar till personer med skyddade personuppgifter. Säker- hetsaspekter medför höga krav på myndigheternas avtal med banker och innebär extra kostnader. Vi menar att dessa säkerhetsfrågor kommer att vara viktiga även för Myndigheten för utbetalnings- kontroll och att en fördel med förslaget är att de kan hanteras på ett enhetligt sätt i ett system med transaktionskonto. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen Den största skillnaden som systemet innebär är att mer infor- mation samlas på ett och samma ställe, vilket ställer höga krav på informationssäkerheten hos Myndigheten för utbetalningskontroll. menar vi att en fördel med förslaget är att känslig infor- mation kommer att hanteras av så få aktörer som möjligt, vilket borde vara att föredra ur ett säkerhetsperspektiv. Därutöver blir betalningar med känsliga uppgifter svårare att identifiera när de är en del av en större massa av betalningar i jämförelse med nuvarande situation, med flera mindre datamängder. Systemet med transaktionskonto innebär också att staten är ansvarig för den känsliga informationen och att t.ex. administratio- nen av ett kontoregister inte läggs ut på privata aktörer. Privata aktörer kan självklart hantera känslig information på ett professio- nellt och säkert sätt men varje ny aktör som involveras i hantering av känslig information innebär en ny risk. Denna potentiella risk minskar med ett transaktionskontosystem. Det ska anges i förordningen vilka utbetalningar som ska omfattas Vilka myndigheter och utbetalningar som omfattas av systemet med transaktionskonto bör regleras i förordning. Regeringen kan sedan avgöra om ytterligare myndigheter under regeringen eller andra typer av utbetalningar bör anslutas. 5.2.1Betalningsförordningen behöver inte ändras men vissa andra följdändringar krävs Utredningens bedömning: Förordningen om statliga myndig- heters betalningar och medelsförvaltning behöver inte ändras. Utredningens förslag: Bestämmelsen om att pension och annan förmån betalas ut genom i förordningen om ansökan och utbetalning av pension m.fl. förmåner upphävs. I bestämmelserna om att dagpenning och familjebidrag betalas ut genom i förordningen om förmåner till totalförsvarsförpliktiga förtydligas att betalningen ska ske via systemet med transaktionskonto. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen I skatteförfarandeförordningens bestämmelse om belopp som ska betalas tillbaka ska det förtydligas att utbetalningen ska ske via systemet med transaktionskonto. Skälen för utredningens bedömning och förslag Riksgälden är statens centrala finansförvaltning7 och ansvarar för den statliga betalningsmodellen inklusive statens centralkonto.8 Förord- ningen (2017:170) om statliga myndigheters betalningar och medels- förvaltning, betalningsförordningen, reglerar statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning.9 Förordningen tillämpas om inte annat följer av lag eller förordning eller av regeringens beslut i ett enskilt fall.10 Förslaget om ett transaktionskonto som administreras av Myn- digheten för utbetalningskontroll är ett avsteg från betalningsförord- ningen. Genom att i förordning ange vilka myndigheter, och vilka av deras utbetalningar, som ska omfattas av transaktionskontot gäller denna reglering framför betalningsförordningen. Någon ändring i betalningsförordningen behöver därför inte göras. Ändringar med anledning av att administrerar utbetalningar för andra hanterar utbetalningar av vissa pensioner och förmåner som beslutas av Pensionsmyndigheten.11 När systemet med transaktionskonto införs behöver dessa utbetalningar inte gå via utan bör administreras direkt från Pensions- myndigheten till Myndigheten för utbetalningskontroll. Vi föreslår därför att en bestämmelse upphävs i 7 § förordningen (2002:782) om 71 § förordningen (2007:1447) med instruktion för . 82 § punkten 2 förordningen med instruktion för . 9Av 5–6 §§ betalningsförordningen framgår bl.a. att myndigheter ska ansöka hos Riks- gälden om de vill öppna bankkonton och att bankkonton ska vara anslutna till statliga topp- konton. Betalningar till och från en myndighet ska, enligt 8 § samma förordning, göras via myndighetens bankkonton som avses i 5 § första stycket, om inte annat har medgetts av Riksgälden. En myndighet ska enligt 10 § betalningsförordningen avropa betaltjänster enligt ramavtal som Riksgälden har ingått för statens räkning. 102 § förordningen om statliga myndigheters betalningar och medelsförvaltning. 11Se förordningen (2002:782) om ansökan och utbetalning av pension m.fl. förmåner. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen ansökan och utbetalning av pension m.fl. förmåner om att dessa pensioner och förmåner ska betalas genom . handhar också frågor om dagpenning och familjebidrag enligt lagen (1991:1488) om handläggning av vissa ersätt- ningar till den som tjänstgör inom totalförsvaret, inbegripet utbetal- ningarna av dessa ersättningar. Hanteringen av dessa ersättningar ska även fortsatt göras via . För att skapa tydlighet bör det i bestämmelserna anges att utbetalningarna från Försäkrings- kassan ska gå via systemet med transaktionskonto hos Myndigheten för utbetalningskontroll. Vi föreslår därför att det i 11 kap. 1 och 4§§ i förordningen (1995:239) om förmåner till totalförsvarspliktiga görs ett sådant förtydligande. I 14 kap. 8 § skatteförfarandeförordningen regleras hur belopp som ska betalas tillbaka av ska hanteras. Vi föreslår att det i bestämmelsen förtydligas att utbetalningen ska administreras via systemet med transaktionskonto. 5.3Ett transaktionskonto för den som får statliga utbetalningar från välfärden Utredningens förslag: Myndigheten för utbetalningskontroll ska registrera ett transaktionskonto för den som har fått beslut om en sådan utbetalning som ska omfattas av systemet med transaktionskonto. Ett tillgodohavande ska registreras på trans- aktionskontot så snart Myndigheten för utbetalningskontroll får ett underlag på en utbetalning från beslutande myndighet. Skälen för utredningens förslag För varje mottagare av en utbetalning som ska ske via systemet med transaktionskonto ska det skapas ett enskilt transaktionskonto. På transaktionskontot föreslår vi att det löpande registreras mottagna betalningsuppdrag och genomförda utbetalningar. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen bör ske så snart den beslutande myndigheten har försett Myndig- heten för utbetalningskontroll med nödvändigt underlag. Det kan innebära att ett beslutat stöd eller förmån registreras på den en- skildes transaktionskonto före utbetalningsdag. För enskilda bedömer vi att transaktionskontot innebär en fördel och särskilt för privatpersoner. Enskilda kan få en överblick över alla utbetalningar. Det kan ske genom en funktion, ”mina sidor”, där enskilda kan se sitt transaktionskonto. Om en utbetalning till den enskildes bankkonto inte har skett kan den enskilde enkelt kon- trollera om kontouppgifterna är korrekta. Hen kan också kontrollera om en utbetalning kommer . Även om det gäller flera ut- betalningar från olika myndigheter kan den enskilde få informatio- nen på ett och samma ställe. Förslaget kan även innebära viss minskad administration för den enskilde eftersom kontouppgifter i regel endast behöver lämnas till en myndighet i stället för till flera. Systemet med transaktionskonto bör även omfatta företag och andra juridiska personer De flesta företag inom välfärden är ärliga och vill göra rätt för sig. Privata utförare har blivit en viktigare del i välfärden, men i och med de förändringar som sker ökar såväl möjligheterna som omfatt- ningen vad gäller missbruk. I en rad sammanhang har det beskrivits att det förekommer medvetet felaktigt utnyttjande och brott av olika slag som drabbar välfärden. Vi har i kapitel 3 beskrivit att det finns många exempel på att välfärdssystemen utnyttjas felaktigt eller att oriktiga uppgifter rapporteras in på ett ställe för att på felaktigt sätt nyttjas i en annan del av välfärden.12 Transaktionskontot är tänkt att vara ett led i arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen. För att transaktionskontot ska kunna användas för att motverka felaktiga utbetalningar är det enligt vår mening av stor vikt att syste- met också omfattar utbetalningar till juridiska personer. Vi menar också att detta är önskvärt för att uppnå önskade effek- ter om en mer kostnadseffektiv samt säker och robust hantering av statens utbetalningar. 12Jfr även med prop. 2018/19:132, Ett starkare skydd för välfärdssystemen, s. 20. Ett system med transaktionskonto för statliga utbetalningar från välfärdssystemen 5.3.1Myndigheter och enskilda ska ha åtkomst till uppgifter i transaktionskontosystemet Utredningens förslag: Beslutande myndigheter får ta del av upp- gifter som avser myndighetens utbetalning samt uppgifter om mottagarens kontouppgifter och kontaktuppgifter. Den registrerade, dennes vårdnadshavare, förvaltare eller om- bud, får ta del av uppgifter om tillgodohavanden, utbetalningar, kontouppgifter och kontaktuppgifter avseende den registrerade. Utredningens bedömning: Myndigheten för utbetalningskontroll får ställa upp behörighets- och säkerhetskrav för den som vill ta del av uppgifter. Skälen för utredningens förslag och bedömning Beslutande myndigheter ska få tillgång till uppgifter rörande sina utbetalningar Vi bedömer att det är både lämpligt och rimligt att beslutande myn- digheter får ta del av uppgifter i systemet med transaktionskonto som rör deras egna utbetalningar. Det handlar om uppgifter om utbetalningar, kontonummer och kontaktuppgifter för den som utbetalningen avser. Detta är uppgifter som myndigheterna har tillgång till avseende sina egna utbetalningar. Det behövs därför en sekretessbrytande bestämmelse i förhållande till uppgifter om en- skildas kontonummer. Något skäl till att de inte skulle få ta del av motsvarande uppgifter i det föreslagna systemet har vi inte kunnat se. Vi gör även bedömningen att det kommer att avlasta Myndig- heten för utbetalningskontroll som annars skulle behöva hantera ett stort antal telefonsamtal och andra begäranden om utlämnande av dessa uppgifter.