sou · H8B345 · 2020-08-20 00:00:00 — Förslaget syftade i den delen till att klargöra att det som faller in under regeln är tillhandahållande till allmänheten på särskild begäran av webbsändningar, som består av direktsändningar eller uppspelningar av tidigare inspelningar som startar på tider som sändaren bestämmer. Vidare skulle klargöras att s.k. omodererade chattsidor, dvs. webbplatser där läsarna kan skriva inlägg som inte kontrolleras före publicering, faller utanför databas- regeln. Skälet till det sistnämnda var att det inte ansågs rimligt att ensamansvaret skulle gälla för innehåll som den ansvarige inte kan påverka. Förslagen ledde inte till lagstiftning då men frågan behandlades senare vidare av . Beredningen lämnade även debattbetänkandet Ett nytt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten? (SOU 2006:96). Genom betänkandet ville beredningen främst ge underlag för en bred diskussion om ett teknikoberoende grundlagsskydd och några kon- kreta förslag till lagändringar lämnades inte. ombildades Tryck- och yttrandefrihetsberedningen till en parlamentariskt sammansatt kommitté som antog namnet . omfattade ett stort antal frågor där huvuduppgiften var att försöka hitta en ny teknikobero- ende regleringsmodell inom ramen för de grundläggande tryck- och yttrandefrihetsrättsliga principerna. Om kommittén skulle komma fram till att det inte var möjligt att hitta en ny teknikoberoende regler- ingsmodell som gav ett tillräckligt starkt skydd var uppdraget att göra en allmän översyn av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihets- grundlagen. Syftet med denna översyn skulle vara att göra de båda grundlagarna så tydliga och lättillämpade som möjligt. presenterade två delbetänkanden och ett slutbetänkande. Det första delbetänkandet, Grundlagsskydd för digital bio och andra yttrandefrihetsrättsliga frågor (SOU 2009:14), låg till grund för regeringens proposition 2009/10:81 och ledde fram till ett antal ändringar av grundlagarna som trädde i kraft . Dessa ändringar innebar bl.a. att grundlagsskyddet enligt yttrandefrihets- grundlagen utvidgades till att omfatta s.k. digital bio och annan offent- lig uppspelning ur databaser, att det gavs möjlighet att i lag ställa krav på viss anpassning av tv-sändningar genom tråd till personer med funk- tionsnedsättning samt en utvidgning av undantaget från censur så att det blev tillåtet med granskning och godkännande i förväg av rörliga bilder i en sådan offentlig uppspelning ur en databas som avsågs i den nya regeln. Ändringarna innebar även en förstärkning av meddelar- skyddet, bl.a. genom att det s.k. repressalieförbudet uttryckligen straffsanktionerades i grundlagarna. Vidare gjordes ändringar i webb- sändningsregeln mot bakgrund av de behov som redan Tryck- och yttrandefrihetsberedningen hade identifierat samt infördes ett för- tydligande i databasregeln av den regelns förhållande till webbsänd- ningsregeln. I det andra delbetänkandet, Ny yttrandefrihetsgrundlag? presenterar tre modeller (SOU 2010:68), presen- terades tre möjliga regleringsmodeller för en ny yttrandefrihetsgrund- lag. Dessa benämndes ansvarsmodellen, verksamhetsmodellen och ändamålsmodellen. lämnade sitt slutbetänkande, En över- syn av tryck- och yttrandefriheten (SOU 2012:55), . Kommittén hade utarbetat ett förslag till en ny och mer teknik- oberoende grundlag, men kom i sitt slutbetänkande fram till att ytt- randefriheten bäst stärks och utvecklas genom att tryckfrihetsför- ordningen och yttrandefrihetsgrundlagen förbättras. Ordföranden reserverade sig dock mot kommitténs bedömning och presenterade ett förslag till en ny mer teknikoberoende grundlag. Kommittén föreslog i betänkandet bl.a. redaktionella och språkliga förändringar av tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrund- lagen i syfte att göra dem så tydliga och lättillämpade som möjligt. I vissa fall föreslogs att bestämmelser skulle flyttas från grundlagarna till vanlig lag. I materiellt hänseende föreslogs bl.a. vissa förändringar i databasregeln och en ny bestämmelse om internationellt rättsligt bistånd. Dessa förslag ledde dock inte till lagstiftning. Betänkandet låg emellertid till grund för vissa lagändringar som trädde i kraft . Det handlade bl.a. om att krav på särskilda skäl för att väcka allmänt åtal för förtal och förolämpning togs bort så att allmän åklagare och Justitiekanslern i högre grad skulle kunna bistå enskilda som t.ex. har utsatts för förtal på internet. Det var också bl.a. fråga om att införa en viss möjlighet för målsä- gande att slippa att betala rättegångskostnader i tryck- och yttrande- frihetsmål, även om han eller hon förlorar målet (prop. 2013/14:47). tillsatte regeringen en parlamentariskt sammansatt kommitté, som antog namnet . Kommittén hade till uppdrag dels att utreda vissa materiella frågor, dels att se över grund- lagarnas språk och struktur. I sitt betänkande Ändrade mediegrundlagar (SOU 2016:58) föreslog kommittén genomgripande språkliga och redaktionella ändringar i tryckfrihetsförordningen och yttrandefrihetsgrundlagen i syfte att underlätta förståelsen och tillämpningen av dessa. Förslagen inne- bar, förutom en modernisering av språket, bl.a. att längre paragrafer delades upp i flera och att en del paragrafer flyttades till andra ställen i grundlagarna där de ansågs passa in bättre systematiskt. Ett stort antal paragrafer fick en ny beteckning och en ny lydelse. Några be- stämmelser flyttades till tillämpningslagen. Preskriptionsregler och ansvar för innehållet i databaser Kommittén föreslog också vissa bestämmelser som reglerar grund- lagsskyddet för publiceringar på internet. Bland annat föreslogs ett klargörande av det förhållandet att viss information i en databas, t.ex. användarkommentarer, har tillförts av någon annan än den som driver verksamheten inte utesluter grundlagsskydd för sådana delar av data- basen där det framstår som klart att informationen härrör från den som driver verksamheten. Även en ny s.k. bilageregel i tryckfrihetsförordningen föreslogs. Innebörden var att innehåll i bl.a. ljud- och e-böcker under vissa för- hållanden kan ses som en bilaga till en tryckt bok. Därigenom hålls ansvaret för innehållet samlat hos en och samma person. Kommittén föreslog vidare en ordning som ger en utgivare möj- lighet att undgå ansvar för yttrandefrihetsbrott för yttranden i en databas som publicerats . Om utgivaren, efter en underrättelse av Justitiekanslern eller en målsägande om att en databas innehåller sådant äldre material som innefattar yttrandefri- hetsbrott, tar bort materialet kan ansvar inte utkrä- vas. Bakgrunden till förslaget var ett ifrågasättande av att utgivaren ansvarade för allt innehåll på t.ex. en dagstidnings webbplats, alltså även för innehåll som publicerats efter beslut av en tidigare utgivare. Personlig integritet, produktinformation och neutrala tobaksförpackningar Kommittén föreslog även delegationsbestämmelser som medger be- stämmelser i vanlig lag om förbud mot offentliggörande av vissa per- sonuppgifter av särskilt integritetskänslig karaktär – t.ex. uppgifter om lagöverträdelser, etniskt ursprung och hälsa – när det är fråga om vissa typer av uppgiftssamlingar och när det med hänsyn till verksam- heten och de former under vilka uppgiftssamlingen tillhandahålls finns särskilda risker för otillbörliga intrång i enskildas personliga integritet. I betänkandet föreslogs även att det skulle bli möjligt att i lag föreskriva om krav på att införa och på visst sätt utforma varnings- text, innehållsdeklaration eller annan liknande produktinformation. Vad gällde frågan om krav på neutrala tobaksförpackningar kon- staterade kommittén att ett sådant krav kan komma i konflikt med tryckfrihetsrättsliga principer om etableringsfrihet och förbud mot hindrande åtgärder. Kommittén lämnade ett förslag på hur en grund- lagsbestämmelse skulle kunna utformas för att möjliggöra en regler- ing i vanlig lag. Kommittén tog dock inte ställning till om någon sådan bestämmelse skulle införas. Internationell rättslig hjälp samt tillgänglighet och främjande av europeiska produktioner Vidare föreslog kommittén att det under vissa förutsättningar skulle vara möjligt att lämna internationellt rättsligt bistånd i straffrättsliga och civilrättsliga ärenden. Kommittén föreslog också att samma krav som kan ställas på den som sänder program i tv att göra programmen tillgängliga för per- soner med funktionsnedsättning skulle kunna ställas på den som till- handahåller s.k. beställ-tv. Vidare föreslogs att det skulle bli möjligt att i lag föreskriva om skyldighet för den som sänder program i tv i tråd eller tillhandahåller beställ-tv i tråd att främja framställningen av och tillgången till program av europeiskt ursprung. Kommitténs förslag har lett till lagstiftning som trätt i kraft . antog dock inte förslaget om förbud mot offentliggörande av vissa personuppgifter, i den del det avsåg uppgifter om lagöverträdelser genom brott och liknande (prop. 2017:18/49 och bet. 2017/18:KU16). Regeringen lämnade inte något förslag rörande neutrala tobaksförpackningar. 7 Utvecklingen på medieområdet Förändringen av mediemarknaden och mediekonsumtionen pågår kontinuerligt. Det är framför allt digitaliseringen och globaliseringen som ligger bakom förändringarna. Nyheter, information och underhållning som tidigare bara var tillgänglig i tryckt form eller sändes på förbestämda tider finns nu- mera tillgänglig och uppdaterad dygnet runt. Kostnaden för att sprida information till en stor målgrupp är låg och enskilda personer kan delta i debatten på ett helt annat sätt . Tillgången till s.k. smarta mobiltelefoner och surfplattor innebär också en möjlighet att både konsumera och producera medieinnehåll i princip oberoende av var man befinner sig. Konsumtion, men även produktion, blir alltså allt mindre bestämd till tid och rum. Digitaliseringen har medfört att konsumtionen av traditionell tv, radio och tryckta dagstidningar minskar, medan en allt större del av mediekonsumtionen sker över internet. Det innebär att det tillkom- mer nya internetbaserade aktörer på mediemarknaden men även att de traditionella medieaktörerna i allt högre grad publicerar digitalt. Samma medieinnehåll sprids ofta på flera plattformar. När olika medier och deras användningsområden slås samman brukar man tala om medie- konvergens. Exempelvis kan samma artikel publiceras både i en tryckt tidning, på tidningsföretagets webbplats, i en app och på tidningsföre- tagets ytor i sociala medier. Artikeln kan sedan enkelt spridas vidare på andra webbplatser och i sociala medier. Gränserna mellan olika medieformer blir också mer diffusa. Det kan vara fråga om att tidningsföretag sänder tv på sina webbplatser eller att tv-kanaler tillhandahåller skrivna artiklar. Det kan också handla om hur medierna konsumeras. Det är nu- mera möjligt t.ex. att titta på tv på sin dator, att surfa på sin smarta tv och att se strömmad film på mobiltelefonen. I detta kapitel ges en översiktlig redogörelse för vissa delar av den medieutveckling som har skett i samt hur medie- konsumtionen och mediemarknaden ser ut . Den statistik som redovisas är om inget annat anges hämtad från i och internet 2019 (Svenskarna och inter- net), Mediebarometern 2019 från Nordicom (Mediebarometern) och Myndigheten för press, radio och tv:s rapport Mediekonsumtion (Mediekonsumtion). Rapporten och internet bygger på en återkommande undersökning av svenska folkets internetvanor och kartlägger inter- netanvändningens utveckling och förändring hos den svenska befolk- ningen (och uppåt, utan övre gräns). Mediebarometern är en räckviddsundersökning som belyser hur stor andel av den svenska befolkningen som en genomsnittlig dag tar del av medier på olika plattformar. Rapporten från Myndigheten för press, radio och tv är liksom som Mediebarometern årligt återkommande och en del av myndighetens uppdrag att bevaka och följa medieutvecklingen i . Myndigheten använder sig av statistik från olika källor, bl.a. Mediebarometern och årsrapporter över tv-tittande och radio- lyssnande från MMS respektive Kantar Sifos Radiopanel TNS . Myndigheten för press, radio och tv har också gett ut ytterligare rapporter i serien Medieutvecklingen : Medieekonomi, Medie- politik och Mediemångfald. blev internet mer allmänt tillgängligt. satsade tidigt på internetinfrastruktur och subventionering av hem- datorer, vilket innebar att internetanvändningen spreds snabbt. har av befolkningen tillgång till internet i hushållet, varav mer än hälften via fiber. Av befolkningen använder inter- net . Skillnaden är dock fortfarande stor mellan unga och gamla. Det är emellertid i den äldsta åldersgruppen som användningen ökar mest. har internetanvändningen i gruppen ökat markant, vilket antas bero på att fler i denna grupp än tidigare hann bli vana internetanvändare på sina arbetsplatser. Internetanvändandet har också ökat i de lägsta åldrarna. använ- der av förskolebarnen internet. Framför allt tittar de på tv eller film i föräldrarnas mobiltelefon eller surfplatta, men de an- vänder också pedagogiska program och olika spel (Barnen och internet 2019, rapport från i , sammanfattningen). Bland dem som inte använder internet eller inte använ- der internet över huvud taget är äldre personer överrepresenterade. I denna grupp är det också fler som bor på landsbygden, som enbart har grundskoleutbildning eller som har låg hushållsinkomst. Den vanligaste orsaken till att inte använda internet är att man inte ser det som användbart eller intressant. Ett annat vanligt skäl är att man inte kan använda internet eller tycker att det är för krångligt. Den största förändringen i internetvanorna beror på introduk- tionen av de smarta mobiltelefonerna. Utvecklingen för smarta tele- foner har varit explosionsartad. hade till- gång till en smart telefon och har en sådan. ökar inte användningen av smarta telefoner i samma takt som tidi- gare, men telefonerna har helt förändrat våra digitala vanor. I alla åldersgrupper utom bland de allra äldsta är det numera fler som an- vänder mobiltelefon än dator vid det dagliga internetnyttjandet. För surfplattor har utvecklingen inte varit fullt lika snabb och är det som använder en surfpatta. Användandet av surfplatta har minskat något och är högst i ålders- gruppen 66–. En faktor som är av stor betydelse för digitaliseringen är tillgången till en säker och snabb uppkoppling. De flesta internetanvändare kopplar upp sig från hemmet och regeringens mål är att av befolkningen ska ha tillgång till en uppkopplingshastighet om /sekund . Det finns dock fortfarande platser som har begränsad eller ingen uppkoppling. Utbyggnaden av fibernät fortsätter emellertid, numera med högst takt på landsbygden. Befolkningen på landsbygden är nu nästan ikapp städerna vad gäller tillgång till internet via fiber. I genomsnitt är det av befolkningen som har tillgång via fiber, vilket är en dubblering . har även tillgången till mobilt bredband nära nog fördubblats. Det är dock färre och färre som tar emot internet via ADSL eller kabel-tv. I genomsnitt lägger befolkning omkring på medier en vanlig dag. Av utgörs av rörlig bild och av ljudmedier. Drygt ägnas åt textmedier medan knappt ägnas åt sociala medier. De åldersgrupper som avviker mest från genomsnittstiden är de yngsta grupperna. Den grupp som ägnar mest tid per dag åt medie- konsumtion, , är gruppen 15–. Det som är unikt för denna grupp är den omfattande tid som ägnas åt musik. Den allra yngsta åldersgruppen, 9–, är den som ägnar minst tid, , åt medier. Även om den totala mediekonsumtionen är ganska stabil har den tid som vi lägger på olika medier en vanlig dag förändrats. Allt mer mediekonsumtion sker digitalt. De medier som tidsmässigt har ökat mest är traditionella medier på digitala plattformar. Använd- ningstiden för deras traditionella plattformar har på motsvarande sätt minskat. Den faktor som främst särskiljer traditionell mediekonsumtion från digital är ålder. De som är födda väljer i högre grad bort mediekonsumtion i traditionell form. Ett undantag är dock läsningen av tryckta böcker som fortfarande håller ställningen, kanske delvis beroende på att tryckt kurslitteratur omfattas av statistiken. En annan trend är att antalet abonnemangstjänster på marknaden ökar. Det blir allt vanligare att ha ett eller flera abonnemang på t.ex. musik eller film. var som det var fler internet- användare som betalade för ett abonnemang på film/tv/video än för en tidningsprenumeration. Även prenumerationerna på musiktjäns- ter översteg i antal tidningsprenumerationerna. har tillgång till ett abonnemang på en strömningstjänst för tv och lika många har tillgång till en strömningstjänst för musik eller podcast/ podradio. Skillnaden är dock stor mellan yngre och äldre. Fram- för allt är det pensionärer som betalar för en tidningsprenumeration medan yngre åldersgrupper i betydligt högre grad betalar för musik- tjänster och abonnemang på film. Fler abonnemang innebär att hushållens utgifter för medier har ökat. Utgiftsökningen har dock stannat av och uppgår nu till per hushåll och år. De största utgifterna är kostnaderna för bredbandsuppkoppling och mobilabonnemang, därefter kom- mer utgifter för rörlig bild, inklusive public-service-avgiften, och andra abonnemang. Utgifterna för abonnemang på film, tv och musik ökade . Utgifterna för nyhetsmedier minskar däremot. Förutom att betala i reda pengar för olika tjänster kan konsumenter sägas betala indirekt i form av användardata som kan bearbetas och kapitaliseras av telekombolag, sökmotorer och sociala nätverksmedier. Ur dessa datamängder kan beteendemönster identifieras för att t.ex. sända direktreklam (SOU 2018:50 s. 47 och 48). Utvecklingen för olika medieslag Den tryckta tidningen är den traditionella medieform som har på- verkats mest av de nya medievanorna. Läsningen av papperstidningar har minskat . läste av befolkningen en dagstidning tryckt på papper en vanlig dag. är den siffran 31 pro- cent. En del av minskningen kompenseras i och för sig av att det digitala läsandet har ökat. Minskningen av dagstidningsläsandet är dock även med beaktande av detta markant. Framför allt är det yngre personer som har valt bort dagstidningen medan pensionärernas dags- tidningsläsande är högt. Det minskade läsandet återspeglas också i att antalet prenumera- tioner på morgontidningar har sjunkit. Trenden verkar dock numera ha avstannat, vilket beror på att ökningen av digitala prenumeratio- ner i viss mån kompenserar för minskningen av prenumerationer på papperstidningar. har knappt hälften av befolkningen i åldern 9–tillgång till en prenumeration på en morgontidning i någon form. Med tanke på att det i åldersgruppen 25–endast är 25 pro- cent som har sådan tillgång, jämfört i åldern 65–, kan dock nedgången tänkas fortsätta framöver. Till skillnad från morgontidningarna har den ökade digitala läs- ningen av kvällstidningar kompenserat för att läsningen av tryckta kvällstidningar har minskat. Tidningsföretag som och har också i en ökad grad satsat på rörlig bild på sina webb- platser. Läsningen av kvällstidningar är mer jämnt fördelad mellan åldersgrupperna än vad beträffar morgontidningarna. Det är bara de yngsta åldersgrupperna som sticker ut med ett lägre antal läsande. De som läser en morgon- eller kvällstidning ägnar detta cirka per dag, varav i genomsnitt avser digital läs- ning och avser läsning av en papperstidning. Tidskriftsläsandet har också minskat. I statistiken skiljer man på vecko-/månadstidningar och special-/facktidskrifter. I båda dessa kategorier har antalet läsare en genomsnittlig vecka minskat tydligt . läser ungefär hälften av befolk- ningen en tidskrift en genomsnittlig vecka. Även om de digitala läsarna successivt ökar är det fortfarande en majoritet som läser tidskrifter i tryckt form. Tryckta böcker är den enda medieform vars användning har varit relativt . Även om läsning och lyssnande på digitala böcker har ökat har alltså inte läsandet av tryckta böcker minskat i någon större omfattning. En genomsnittlig dag läser av befolkningen (9–) en tryckt bok. Sett på veckobasis är dock siffran högre, läser en tryckt bok en vanlig vecka. Skönlitteratur är mest populärt. Kvinnor läser något mer än män. De flesta köper boken som de vill läsa, men det är även vanligt att låna på bibliotek. Även om läsandet av tryckta böcker håller i sig har konsumtionen av digitala böcker stigit markant . för- dubblades konsumtionen av digitala böcker. I åldersgruppen 12–läser eller lyssnar hälften av internetanvändarna på digi- tala böcker. Sett på daglig basis är dock siffrorna lägre. Det är av befolkningen som lyssnar på en ljudbok en vanlig dag medan motsvarande siffra för läsning av e-böcker är . De som läser böcker i någon form lägger dock en genomsnittlig dag mer tid på att lyssna på ljudböcker än att läsa tryckta böcker eller e-böcker. Försäljningen av digitala böcker sker främst via digitala abonne- mangstjänster. Övrig försäljning, av enstaka exemplar, kan ske via internetbokhandeln. Digitala böcker kan även lånas på bibliotek. ökade den totala bokförsäljningen räk- nat i antal böcker. Förklaringen till ökningen är en starkt ökande försäljning i digitala abonnemangstjänster. Försäljningen i fysisk butiksmiljö minskar dock, liksom försäljningen av tryckta böcker (Bokförsäljningsstatistiken, , Svenska bokhandlareföre- ningen och , s. 7). Den totala användningen av rörlig bild på tv eller annan skärm är relativt stabil . Däremot har plattformarna för tv-tittande förändrats. Det är i och för sig fortfarande som tittar på linjär (tablålagd) tv en vanlig dag. Siffran minskar dock kontinuer- ligt. Tittartiden varierar mycket mellan olika åldersgrupper. Medan de äldre åldersgrupperna tittar allra mest på linjär tv, och då gärna på public service-kanaler, gör de yngre det i mycket mer begränsad om- fattning. Ungdomar i åldern 15–tittar bara i genomsnitt 37 minu- ter per dag, till skillnad från personer som tittar betydligt mer, per dag. I grupperna upp till är det i stället YouTube, tv-kanalernas play-tjänster och betaltjänster som Netflix och Viaplay som dominerar. Barn tittar mycket på videoklipp och ungdomar tittar mycket på strömmad film. Den abonnemangsfria tjänst som har högst daglig räckvidd i be- folkningen (9–) är YouTube med . Den dagliga räckvidden för SVT Play är . YouTube är även störst mätt i daglig tittartid, följt av Netflix och SVT Play. Mest tittartid över- lag läggs på SVT1 följt av TV4 (Årsrapport , MMS, s. 9). Ljudmedier (utom ljudböcker) Det totala radiolyssnandet har gått ner och framför allt är det de yngre som väljer bort radiolyssnandet. Förskjutningen från analog radio till digitalt lyssnande sker inte på motsvarande sätt som för tv-tittandet. I befolkningen är det som lyssnar på radio en genomsnittlig dag. De flesta lyssnar analogt i en radio- apparat eller i bilradion medan lyssnar på strömmad radio, dvs. direktsändningar via internet eller podcast/podradio (beställ- radio). De äldre lyssnar betydligt mer på analog radio än yngre, som i högre grad lyssnar digitalt. Lyssnandet på podcast/podradio innefattande både program som producerats av oberoende producenter och av traditionella radio- företag (t.ex. SR), har ökat signifikant . har lyssnandet nästan fördubblats och lyssnar av befolk- ningen (och uppåt) på podcast/podradio . De som lyssnar mest frekvent finns i åldersgruppen 16–. En stor förändring är hur musik konsumeras. har av befolkningen (9–) tillgång till ett abonne- mang på en musiktjänst. På daglig basis har lyssnandet fördubblats . Spotify är den överlägset största musiktjänsten. Bland de yngre internetanvändarna lyssnar 9 av 10 på Spotify. Användningen av sociala medier har ökat stort och använder i åldrarna 9–någon social nät- verkstjänst en vanlig dag. Bland dem som använder sociala medier ägnas en genomsnittlig dag åt detta. Mest tid, cirka , lägger åldersgruppen 15–ner medan ålders- gruppen 65–endast ägnar åt sociala medier. Användningen av sociala medier ökar dock inte lika snabbt som .