sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — Digitalisering och arbetstillfällen, Hur kommer automatisering att påverka antalet arbetstillfällen inom yrkesområden? 129Fölster, S. (2015). De nya jobben i automatiseringens tidevarv. 130Sveriges kommuner och regioner (SKR). (2018c). Om kom- munernas och landstingens ekonomi, s. 57 f. 131Slutrapport – Modell för beräkning av nyttan av bredband och digitalisering. Stelacon och , . Digital teknik för vård och omsorg kan potentialen bli betydande, för riket som helhet, bara för dessa tjänster. Men förutsättningarna skiljer sig mellan olika kommuner beroende på olika faktorer, såsom bebyggelse- struktur, andel användare av den digitala lösningen, kostnader för de analoga motsvarigheterna i utgångsläget, hur väl man lyckas anpassa arbetssätt etc.132 I vissa fall kan potentialen vara större, t.ex. för gles- bygdskommuner med hög andel äldre och långa restider i hemtjäns- ten. Beräkningen nedan för hemtjänst bygger på att av de enskilda har digital nattillsyn. Om den siffran ökas ökar poten- tialen i motsvarande mån, framhåller SKR. Tabell 4.3 Uppskattning av nationell potential av några digitala tjänster Miljoner kronor och kronor per invånare Mnkr potential och kr/invånare Nästa tabell visar resultatet av kalkylen avseende digital nattillsyn för tre olika exempelkommuner, med olika förutsättningar framför allt avseende gleshet. Ju längre avstånd mellan användarna desto större blir vinsten med digitalt stöd i . Effektiviseringspoten- tialen består av mellanskillnaden mellan vad tillsynen kostar och vad tillsyn med stöd av nattkameror kostar. I kalkylen antas andelen av hemtjänsttagarna med digital nattillsyn vara . Kostnaden för den digitala tillsynen består av kostnader för utrust- ning, bredbandsuppkoppling, driftskostnader, licenser och personal- kostnader. Kostnader för förändringsarbete ingår inte, då detta kan se olika ut, t.ex. vad gäller behov av utbildning och projektledning. Till grund för kalkylen ligger värden som är hämtade från eller beräknade utifrån officiell statistik. I beräkningsverktyget går det att 132Med hjälp av ett beräkningsverktyg är det möjligt att göra beräkningar utifrån kommunens egna förutsättningar, står det med hänvisning till en fotnot där det anges att verktyget har utvecklats av /AB Stelacon på uppdrag av () och finns på PTS webbplats (2019). Digital teknik för vård och omsorg ändra dessa värden. Verktyget kan också användas för känslighets- analyser. Man kan t.ex. undersöka vad som händer om man kan öka andelen som använder den digitala tjänsten. Effektiviseringspotential – digital nattillsyn Miljoner kronor om inte annat anges Kostnad för fysisk tillsyn Potential kr/invånare 4.8.2Exempel 1: Mobilt trygghetslarm/gps av alla kommuner i använder någon form av gps-larm eller gps-klockor och kommun är ett bra exempel. Kommunen har många års erfarenhet av att använda denna typ av teknik och har cirka 350 gps-klockor i drift. Antalet klockor ökar . Till en början användes klockorna mest för personer som diagnostiserats med kognitiva nedsättningar eller demenssjukdom. används de av alla som vill vara mer rörliga men ändå behöver känna sig trygga. Kommunen har 1 650 vanliga trygghetslarm och man uppskattar att mer än hälften av dem skulle kunna ersättas med gps-klockor. Användare som inte förväntas komma att lämna hemmet på egen hand bör dock fortsätta med van- ligt trygghetslarm, eftersom detta inte behöver laddas.133 En rapport som publicerat 2013 med en nyttokostnadsbedömning visar tydligt att mobila trygghetslarm är samhällsekonomiskt lönsamma.134 Den samhällsekonomiska kalkylen visar att tjänsten uppnår lönsamhet redan efter fyra månaders an- vändning. För varje satsad krona får man tillbaka. Över- skottet beräknades till . För kommunen blir tjänsten lönsam . Överskottet under en treårs- 133Nordens välfärdscenter (NVC) (2019). Vård och omsorg på distans – 24 praktiska exempel från , s. 56. 134Hjälpmedelsinstitutet (HI) (2013). Nyttokostnadsanalys vid införande av välfärdsteknologi – exemplet Posifon. Digital teknik för vård och omsorg period beräknades till . Mycket talar dessutom för att de ekonomiska antagandena i studien är i underkant. Istudien följdes ett 80-tal personer med demenssjukdom som alla var fysiskt aktiva. Var tredje önskade kunna gå ut på egen hand. Fler än hälften var oroliga för att gå vilse och var fjärde var rädd för att ramla. Dessa andelar stämde rätt väl överens med de andelar som rent faktiskt hade gått vilse eller ramlat när de var ute. Samtliga bodde i ordinärt boende med någon form av anhörigomsorg. Vid studiens slut hade många användare fallit bort, främst på grund av tilltagande demens. I snitt hade personerna använt det mobila trygghetslarmet . Kostnaderna utgick från att ett larmabonnemang för privatperso- ner kostar i startavgift och därefter , dvs. år och kommande år.135 Kostnaden för utbildning (för varje personalenhet, för an- höriga) skrevs av . Löpande stöd till användare och anhöriga beräknades handla om . För mottagning av larm uppskattades per enhet och år, för kommunen. I en dansk studie hade motsvarande kostnad uppskattats till , cirka 6 000 kronor.136 Det förekommer ofta att anhöriga involveras vid mottagning av larm, vilket har både för- och nackdelar.137 När användare har en an- hörig som vill och kan svara för bevakningen antas de kommunala resurserna kunna dras ned till en fjärdedel.138 I den aktuella studien var det som hade anhöriga som skulle sköta bevakningen. När det gäller samhällsnyttan dominerar två kostnadsposter: mins- kade sökkostnader för försvunna personer (som framför allt gynnar staten) samt minskade kostnader för särskilt boende för personer med demens, eftersom tjänsten kan fördröja flytten till sådant boende (vilket framför allt gynnar kommunen). är det ungefär 300 ärenden med försvunna personer som leder till en regelrätt rädd- ningsinsats. Av dessa personer är det 75–80 personer som är äldre eller har en demenssjukdom. I genomsnitt pågår en räddningsinsats iknappt och omfattar minst 10 poliser, Hemvärnet, per- soner från orienteringsklubbar o. dyl. Totalt deltar i genomsnitt 135HI (2013), s. 23. 136ABT-fonden (2011). Demonstrationsprojekt med bruk af gps-system i eget hjem. 137Det kan vara en fördel att personen som gått vilse möts av en anhörig som man känner igen. kan dock inte lagligen avhända sig ansvaret för personen om något går fel. 138HI (2013), s. 23. Digital teknik för vård och omsorg Dessutom sätts ofta helikopter in. Den totala kostna- den för en sökinsats som klassas som räddningstjänst uppgår till 390 000–. Här ska dock sägas att det bara är en mindre del av de som går vilse som eftersöks på detta sätt. I många fall är det anhöriga eller hemtjänst som letar, i ett senare skede kanske med hjälp av polisen. Vanligen hittar man den försvunna personen . I studien räknar man även på dessa kostnader, men de är betydligt lägre. Från en rent ekonomisk synpunkt faller den stora vinsten för att man enkelt hittar en försvunnen person därmed på staten. Det största värdet är förstås att man kan förebygga dödsfall till följd av att personen blivit nedkyld och liknande. När det gäller hur länge mobilt trygghetslarm kan fördröja flytt till särskilt boende och därmed bespara kommunen kostnader (efter- som det är dyrare med särskilt boende än med hemtjänst) gjorde man i studien ett uttalat försiktigt antagande att en tredjedel av an- vändarna kan bo kvar längre än annars. Därefter för- delades den effekten med en fjärdedel . Då blev resultatet en genomsnittlig förlängning med sju veckor.139 Det ger en besparing om . I en dansk studie hade motsvarande effekt uppskattats till 20 000 danska kro- nor.140 För hemtjänst antogs genomsnittskostnaden per person och år vara med en variation mellan kommuner från till 810 000 kronor.141 För särskilt boende användes genomsnittskostnaden med en variation mellan och . På intäktssidan finns också minskade behov av ledsagning och minskade kostnader för fasta larm (som ersätts av mobilt larm). I studien fann man att om personen kan gå ut utan ledsagare i en fjärdedel av promenaderna uppstår en tidsbesparing för anhöriga om och för med cirka , en samhällsekonomisk besparing på , även om många anhöriga inte förvärvsarbetar. Mobila trygghetslarm kan underlätta för anhöriga att öka sitt arbetsutbud eftersom man inte behöver se till personen med demenssjukdom lika mycket längre. 139HI (2013), s. 20. 140ABT-fonden (2011). Demonstrationsprojekt med bruk af gps-system i eget hjem. 141HI (2013), s. 20. Siffrorna kommer från SKL och 2011–2012. Digital teknik för vård och omsorg Denna effekt motverkas dock av att användaren kan bo kvar hemma längre och därmed så att säga fördröja ett ökat arbetsutbud.142 Här nämns som jämförelse en mindre studie från Östersund143 där effek- ten på arbetsutbudet blev relativt stor eftersom flera användare hade anhöriga som både förvärvsarbetade och ansvarade för viss omsorg. Den viktigaste posten, som dock inte har kvantifierats i studien, är ökat välbefinnande hos användare och anhöriga. När det gäller den kommunalekonomiska kalkylen gäller alltså följande. Intäkterna består i huvudsak av minskade kostnader för särskilt boende och sammanfaller med motsvarande post i den sam- hällsekonomiska kalkylen, dvs. Minskade sök- kostnader domineras nästan helt av statliga kostnader, men en mindre del, , avser minskade sökkostnader för vårdper- sonal i av fallen, vilket innebär en besparing på . Minskat behov inom av att ledsaga användarna är ytterligare en intäktspost på den kommunala sidan, motsvarande . När det gäller minskat behov av fasta larm reduceras den samhällsekonomiska kostnaden på 5 400 kro- nor med den avgift kommunen tar ut för larmen, som antas uppgå till . Eftersom denna effekt bara berör var fjärde person blir besparingen här i genomsnitt. Liksom i den samhällsekonomiska kalkylen gjordes i den kom- munalekonomiska kalkylen en reduktion med hänsyn till antagandet att larmet inte används kontinuerligt (år 1 och där- efter ). Intäkterna blir därmed minus , dvs. år 1 och t.o.m. år 4 och år 5. När det gäller de kommunalekonomiska kostnaderna tar flertalet kommuner ut en avgift för larmet som motsvarar avgiften för ett fast larm, . Detta belopp bör därför dras från den samhällsekonomiska kostnaden. Det gäller också den samhälls- ekonomiska kostnaden för anhörigas insatser, . Kostnaderna blir då år 1 och sedan . Kalkylen för en kommun visar att mobilt trygghetslarm blir en lönsam satsning för kommunen . 142HI (2013), s. 21. 143Malmqvist, C & , Å (2013). Utvärdering av projekt larm i . kommun och pay off AB. Digital teknik för vård och omsorg skottet under en treårig kalkylperiod blir och kvoten mellan intäkter och kostnader 3,5. Varje satsad krona ger alltså tillbaka . För den femåriga kalkyl- perioden blir överskottet och kvoten 3,2.144 I rapporten noterar man att kalkyler av detta slag inte sällan visar på positiv lönsamhet för samhällsekonomin, men inte för kommu- nen eller staten och då kan incitamentsproblem uppstå för den part som ska svara för finansieringen, men som missgynnas ekonomiskt. Här är det så att uppnås kostnadstäckning för samhällsekonomin och den kommunala ekonomin. Få invester- ingar inom den offentliga sektorn torde kunna uppvisa en sådan lön- samhet, framhåller man i rapporten.145 I den danska studien var kvoten mellan intäkter och kostnader 1,8 i ett femårsperspektiv. Enligt en beskrivning av kostnadsnyttan som utredningen har fått från ett ledande företag i dessa sammanhang uppgår besparingen till per användare sett . Beräkningen utgår från att kommunens kostnad för ledsagning uppgår till (/timme). Kostnaden för att tillhandahålla ett larm uppgår till /månad. Inklusive startavgift är kostnaden Av beräkningen framgår också att be- sparingen växer med . Kalkylen tar inte hän- syn till besparingar när det gäller restid och andra eventuella kring- kostnader, så besparingen är i själva verket ännu större. I har olika typer av positioneringsteknik testats av kommu- nerna Larvik, , , Bergen, Stord, Bjugn, Bærum, , , Åfjord, Sarpsborg, Vestre Toten, Søndre Land, Lyngdal, Sirdal och Kvinesdal. De flesta av dessa kommuner har fått finansier- ing för testning från det nationella programmet för personliga hälso- lösningar (NVP). Undantaget är kommun som infört positio- neringsteknik inom demensvården som en del av projektet . Flera kommuner har varit involverade i det SINTEF-ledda projektet ”spor”, som genomfört en effektstudie baserad på erfaren- heter från 19 kommuner och utarbetat en servicemodell för hur kom- munerna kan använda gps för personer med demens. 144Det händer som nämnts att användaren inte alltid har med sig larmet av olika skäl. Detta tar man höjd för i beräkningarna genom en reduktion av de samhällsekonomiska intäkterna med år 1 och åren efter. HI (2013), s. 22 f. 145HI (2013), s. 26. Digital teknik för vård och omsorg ingår av kommunerna i i verksamheter som stöds av NVP. Flera av kommunerna som deltog i utvecklingsfasen av NVP har testat gps-lösningar. NVP har rekommenderat att denna tjänst implementeras nationellt.146 De norska kommunerna bedömer att flytt till särskilt boende senareläggs för en del. gjorde 2016 en uppskattning baserad på elva invånare med kognitiva funktionsnedsättningar som föranledde sökinsatser innan de fick positioneringsteknik. Dessa personer skulle i vanliga fall ha behövt flytta till ett särskilt boende. Med tanke på hur länge de kunde fortsätta att bo kvar hemma tack vare positionerings- teknik, uppskattade kommunen besparingar på basis av kostnaden för en plats på sjukhem (/dygn) fördelat på tillhörande år. ansåg kommunen sig ha sparat , dvs. Det förväntade antalet brukare var 28, vilket ger en potentiell total besparing på . Majoriteten, om inte alla, av de norska kommunerna som testat positioneringsteknik har noterat att tjänstemottagarna kan bo längre hemma eller skjuta upp behovet av att börja använda andra tjänster. Tjänsten anses också förebygga stora sök- och räddningsinsatser. 4.8.3Exempel 2: Nyckelfri hemtjänst Den dagliga hanteringen av nycklar är ett stort och kostsamt pro- blem inom . Nyckelfri hemtjänst har införts på prov inom en del av i kommun.147 Eftersom för- delarna med systemet upplevdes överväga införandekostnaden före- slog socialförvaltningen att systemet med nyckelfri hemtjänst skulle införas i hela kommunen. Fördelarna handlar om många insparade arbetstimmar, men också en bättre arbetsmiljö för personalen genom minskad stress samt ökad trygghet för hemtjänstmottagare. I utvär- deringsrapporten konstateras att nyckelfri hemtjänst redan införts i ett stort antal kommuner som bl.a. , , , 146NVC (2019), s. 52. 147Svedérus, J. (2019). Utvärdering av projekt inom . Gruppen för var pilotenhet. Digital teknik för vård och omsorg , , , och Upplands-Bro.148 Säkerheten och tidsbesparingen framhålls ofta som huvudargument. Vanlig nyckelhantering (utgångsläget) innebär i korthet följande. Uppemot hälften av dem som ska besöka har lämnat ut nycklar till , så att personen inte måste öppna själv. Ut- över de nycklar som finns hos den reguljära finns även nycklar till bostäder hos larm- och nattpatrullen som rycker ut till dem som har hemtjänstinsatser eller i händelse av larm. Nycklarna förvaras i låsta elektroniska skåp där var och en ur perso- nalen kvitterar ut de nycklar man ska använda . Bara en person i taget kan kvittera ut nycklar och skåpet ska stängas igen innan nästa person kan hämta ut nycklar. Kö uppstår ofta vid nyckel- skåpet då många börjar sina pass . Gruppchefer inom hem- tjänsten har uppskattat att var och en i personalen i snitt köar varje gång och detta sker , alltså per dag per person. Det händer ofta att någon i perso- nalen bokas om för att åka till en annan hemtjänstmottagare än vad som var planerat , t.ex. för att täcka upp för en kollega. När detta sker måste personalen tillbaka till kontoret för att hämta rätt nyckel, vilket innebär en resa av varierande längd bero- ende på hur långt från kontoret man råkar befinna sig. behövs dubbelbemanning och då kan den som inte har nyckeln behöva stå och vänta om den som har nyckeln är försenad. Dessa två situatio- ner; väntan vid dubbelbemanning och oförutsedd hämtning av nyck- lar, uppskattade gruppcheferna tar mellan 15 och per dag för var och en i personalen. En genomsnittlig dag läggs alltså 30–per schemalagd anställd på moment som rör nyckelhantering. I en hemtjänstgrupp på 17 personer är det –. I en grupp på 31 schemalagda personer är det 15,5–. Vid nyckel- fri hemtjänst förekommer inte dessa arbetsmoment alls.149 Vanlig nyckelhantering tar tid också på grund av den mänskliga faktorn. Personalen glömmer ibland att lämna in nycklarna, vilket gör att många timmar måste ägnas till att leta rätt på sak- nade nycklar. Förutom att det tar tid är det en stressfaktor för perso- 148I rapporten framhålls att provade nyckelfria lås , men att dåtidens nyckelfria lås inte lämpade sig lika bra för alla olika dörrtyper och därför krävdes större och dyrare låsbyten. har det skett en teknisk utveckling. 149Den intjänade tiden för att slippa hämta nycklar beror delvis på vilka geografiska avstånd som ska röra sig över. Digital teknik för vård och omsorg I slutändan drabbas den som måste vänta på sin insats och ibland inte får den tid som man beviljats eftersom schemat inte innehåller några tidsmarginaler mellan besöken. Om en anställd blir försenad kan det drabba kvällspersonalen, som behöver vänta på nycklarna. Gruppledaren för larm- och nattpatrullen räk- nade med att det tar 3–att åka och hämta nycklar. Det är också en säkerhetsfråga att man kan komma fram snabbt till någon som har larmat. Sammantaget uppfattades nyckelhanteringen som den största orsaken till förseningar i utgångsläget. Nycklar kan också tappas bort med åtföljande risker för bl.a. stöld, vilket gör att låset hos den enskilde måste bytas. Nyckelfri hemtjänst innebär följande. I stället för att hämta nyck- lar på kontor kan personalen låsa upp med hjälp av sina mobiltelefoner genom ett elektroniskt låsvred som monterats på in- sidan av dörren till bostaden. En applikation i mobiltelefonen kom- municerar med det elektroniska låsvredet via Bluetooth. Därför behö- ver man inte hämta och lämna några fysiska nycklar och inga nycklar finns i omlopp vilka kan försvinna eller bli kopierade. Det är bara den som har behörighet genom sin inloggning i mobilapplikationen som har möjlighet att låsa upp dörren via det elektroniska låsvredet. Skulle man tappa bort mobiltelefonen kan den spärras så att inget lås- byte behöver ske. En stor fördel är att det går snabbare att svara på ett larm, eftersom personalen inte måste åka till kontoret för att hämta nycklar först (i en kommun med stor yta kan det ha stor betydelse). Under pilotprojektet åkte larmpatrullen till ett larm istället för , som hade krävts om de hade varit tvungna att åka till kontoret för att hämta nyckeln först. En annan fördel handlar om att varje upplåsning registreras i kommunens verksamhets- system vilket medför att det går att kontrollera att fak- tiskt besökt personen, men också att bevisa att vem i personalen som varit där och vilka som inte varit det. Lösningen administreras och följs upp via en it-plattform. Den enskilde kan fortfarande låsa upp som vanligt och det syns inte från utsidan att det finns ett elektro- niskt låsvred på insidan. I projektet provade man att beräkna effekterna med hjälp av den s.k. Digitaliseringssnurran och fick då fram införandekostnader på (år 1 och år 5) och uppskattade effektiviser- ingar om år 1 och år 5. Kommunen har för egen del uppskattat införandekostnaderna Digital teknik för vård och omsorg år 1 till . Inköpspriset för ett lås var och monteringen tar . Låskostnaden år 1 uppskattades till . Verksamhetschefen räknade med en heltids- tjänst som vid sidan av montering kan arbeta i larmpatrullen, vilket gav en årskostnad inklusive arbetsgivaravgifter om . För att se kostnaderna i relation till tidsbesparingen utgick man från en månadslön om , inklusive arbets- givaravgifter och semesterlön, dvs. en årskostnad på . En införandekostnad om motsvarar då årskost- naden för 7,1 anställda med i månadslön. Räknar man med att varje hemtjänstgrupp kan spara allt 8–och det finns sju hemtjänstgrupper inom kommunen samt en larm- och nattpatrull som sparar 6–, är det ekonomiskt för- svarbart 1 att införskaffa nyckelfria lås. Införandekostnaden motsvarar sju heltidstjänster och den insparade arbetstiden bör mot- svara 7–15 heltidstjänster. År 2 och framåt lär den insparade arbets- tiden gott och väl täcka upp för införandekostnaden.150 Figur 4.1 Besparing nyckefrihemtjänst Besparing 8h/dag Källa: Svedérus, J. (2019). Den personal som intervjuades vittnade om att det blir färre små konflikter inom personalgruppen i samband med köande och sökan- det efter nycklar. Nyckelfria lås uppfattas också minska stressen. Minskad stress ger ofta ett bättre och mer närvarande bemötande gentemot kunderna. Även schemaläggningen underlättas, eftersom 150Svedérus, J. (2019), s. 12. Digital teknik för vård och omsorg schemaläggaren inte behöver räkna med vilka nycklar som finns i vilken bil. De som hade börjat med nyckelfri hemtjänst skulle inte vilja gå tillbaka till det tidigare systemet med fysiska nycklar, vilket ansågs värt att notera mot bakgrund av kommande rekryteringsbehov. Kommunen behöver uppfattas som en attraktiv arbetsgivare. De hemtjänstmottagare som intervjuades kände sig säkrare med nyckelfri hemtjänst. En del som inte velat lämna ut några nycklar kände sig trygga med det nuvarande systemet. En vanlig nyckel går att kopiera. När personen hör att det nyckelfria låset öpp- nas förstår man direkt att det är just som kommer och kan känna trygghet i det. Tyvärr förekommer det att de som har hem- tjänst blir av med värdesaker. Man fattar då lätt misstankar om att det är någon ur hemtjänstpersonalen som bär ansvaret. Att det inte går att låsa upp utan att det registreras i verksamhetssystemet gör det lättare att påvisa vem som har varit hemma hos hemtjänstmottagaren och när. Detta minskar risken för att någon blir orättvist anklagad och minskar sannolikheten för att någon anställd faktiskt skulle vilja stjäla hemma hos kunden. Från beställarsynpunkt är det också en fördel att låsöppnandet registreras. Det har ibland förekommit att utförare av hemtjänst inte rapporterar in rätt utförd tid, vilket blir svårare med det digitala låssystemet. Som ett lyckat exempel på införande av nyckelfri hemtjänst nämns , som startade ett pilotprojekt 2010 och gjorde ett fullskaligt införande 2013 (3 500 låsenheter).151 Företrädare för kommunen bekräftade att införandet av nyckelfri hemtjänst har lett till tidsbesparingar, förbättringar i arbetsmiljön och ökad trygghet för hemtjänstmottagare. Både boende och personal känner sig säkrare med det nya systemet. I rapporten nämns även kommun. I handlade det om 550 hemtjänstmottagare. Deras kostnader för införande var , men det ska ses i ljuset av att personalen inte hade mobiltelefoner . De anlitade dessutom låssmed för installationer. Annars kan ofta installationerna göras av hemtjänst- personal som fått särskild utbildning. I infördes nyckelfri hemtjänst –. installerade kommunens egen larmgrupp digitala lås 151Enligt uppgift var ledningens engagemang en viktig faktor vid ett så stort införande. Digital teknik för vård och omsorg i 1 120 av 1 400 möjliga privata bostäder. En i personalen yttrade att det underlättar ”fantastiskt mycket” och förtydligade:152 Som för oss i larmet, förut kunde vi vara i på ett larm och sedan få ett nytt i Stöpen och måste in till och hämta nyckeln däremellan. slipper vi den resan och sparar jättemycket tid. Enligt en artikel räknar med att spara 2miljoner kronor på införandet av nyckelfri hemtjänst (och dessutom på trygghetskameror).153 4.8.4Exempel 3: Digital tillsyn/trygghetskamera En jämförelse av fysisk och digital tillsyn Källa: Välfärdsteknik En studie av användningen av trygghetskameror och gps-larm i 12 kommuner. Bilaga 1 2018.