sou · H8B352 · 2020-09-16 00:00:00 — c)hushållsarbete som har utförts efter och för vilket ersättning har betalats ut och redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration efter detta datum. Utbetalning får inte ske till den del köparens sammanlagda preliminära skattereduktion en- ligt 17 § skulle uppgå till ett be- lopp som överstiger 75 000 kro- nor för ett beskattningsår. Ut- betalning får inte ske till den del den preliminära skattereduk- tionen för sådant hushållsarbete som anges i 67 kap. 13 b och 13 c §§ inkomstskattelagen skulle överstiga för ett beskattningsår. 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete Härigenom föreskrivs att 7, 9, 17 och 19 §§ lagen (2009:194) om för- farandet vid skattereduktion för hushållsarbete ska ha följande lydelse. Utbetalningen får uppgå till ett belopp som motsvarar mellan- skillnaden mellan den debiterade ersättningen för hushållsarbetet inklusive mervärdesskatt och köparens faktiska betalning för arbetet till utföraren före begäran om utbetalning. Utbetalningen får dock uppgå till högst 1.samma belopp som köparen har betalat om den avser sådant hus- hållsarbete som anges i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen (1999:1229), och 2.tre sjundedelar av det belopp som köparen har betalat om den avser annat hushållsarbete. Utbetalning får inte ske till den del köparens sammanlagda preliminära skattereduktion en- ligt 17 § skulle uppgå till ett be- lopp som överstiger 75 000 kro- nor för ett beskattningsår. Ut- betalning får inte ske till den del den preliminära skattereduk- tionen för sådant hushållsarbete som anges i 67 kap. 13 a och 13 b §§ inkomstskattelagen skulle överstiga för ett beskattningsår. 1Beslutad , Utvidgat rutavdrag och höjt tak för rutavdraget. En begäran om utbetalning ska innehålla uppgifter om 1.namn, adress och, om sådant nummer finns, organisations- nummer, personnummer, samordningsnummer eller motsvarande registreringsnummer för utföraren, 2.personnummer eller samordningsnummer i de fall sådant num- mer finns för köparen, 3.namn och personnummer för närstående när hushållsarbetet köpts av anhörig men utförts i närståendes hushåll, adress till bostaden där arbetet utförts samt den anhöriges släktskap med den närstående. 3. debiterad ersättning för hus- 4. debiterad ersättning för hus- hållsarbete, debiterad ersättning för hållsarbete, debiterad ersättning för material och debiterad ersättning material och debiterad ersättning för annat än hushållsarbete och för annat än hushållsarbete och material, betalt belopp för hushålls- material, betalt belopp för hushålls- arbete och den dag som betalningen arbete och den dag som betalningen för hushållsarbetet kommit ut- för hushållsarbetet kommit ut- 4. vad hushållsarbetet avsett och 5. vad hushållsarbetet avsett och antalet arbetade timmar, utom i antalet arbetade timmar förutom i fråga om sådant arbete som avses i fråga om sådant arbete som avses i 67 kap. 13 § 12 och 13 inkomst- 67 kap. 13 § 12 och 13 inkomst- skattelagen (1999:1229), och skattelagen (1999:1229), och 5. det belopp som utföraren be- 6. det belopp som utföraren be- gär som utbetalning från Skatte- gär som utbetalning från Skatte- Köparen ska tillgodoräknas preliminär skattereduktion med 1.ett belopp motsvarande den utbetalning som en- ligt 11 § beslutat om till utföraren, och 2.ett belopp motsvarande redovisade arbetsgivaravgifter i fråga om sådan ersättning för hushållsarbete som har redovisats i en för- enklad arbetsgivardeklaration enligt 26 kap. 4 § skatteförfarande- lagen (2011:1244). Om har beslutat om återbetalning enligt 14 §, ska den tidigare tillgodoräknade preliminära skattereduktionen minskas med belopp motsvarande den beslutade återbetalningen. tionen får sammanlagt uppgå till tionen får sammanlagt uppgå till får uppgå till högst 50 000 kro- får uppgå till högst 50 000 kro- nor för ett beskattningsår. nor för ett beskattningsår. ska skriftligen meddela köparen av hushållsarbetet om 1.beslut enligt 11 § om utbetalning, 2.beslut enligt 14 § om återbetalning, och 3.belopp motsvarande redovisade arbetsgivaravgifter i fråga om sådan ersättning för hushållsarbete som har redovisats i en förenklad arbetsgivardeklaration enligt 26 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244). Meddelandet ska innehålla uppgifter om 1.namn, adress och, om sådant nummer finns, organisations- nummer, personnummer, samordningsnummer eller motsvarande registreringsnummer för utföraren eller annan mottagare som avses i13 § första stycket, 2.utbetalt belopp till eller återbetalt belopp från respektive ut- förare eller annan mottagare som avses i 13 § första stycket, och 3. den totala preliminära skatte- 3. den totala preliminära skatte- köparen enligt 17 §, och hur stor köparen enligt 17 §, och hur stor del av denna skattereduktion som del av denna skattereduktion som avser sådant hushållsarbete som avser sådant hushållsarbete som anges i 67 kap. 13 a och 13 b §§ anges i 67 kap. 13 b och 13 c §§ inkomstskattelagen (1999:1229). inkomstskattelagen (1999:1229). ska på begäran av köparen lämna denne ett sär- skilt meddelande om den totala preliminära skattereduktionen som tillgodoräknats enligt 17 §. Det ska framgå av meddelandet hur stor del av denna skatte- reduktion som avser sådant hus- hållsarbete som anges i 67 kap. 13 a och 13 b §§ inkomstskatte- lagen. ska på begäran av köparen lämna denne ett sär- skilt meddelande om den totala preliminära skattereduktionen som tillgodoräknats enligt 17 §. Det ska framgå av meddelandet hur stor del av denna skatte- reduktion som avser sådant hus- hållsarbete som anges i 67 kap. 13 b och 13 c §§ inkomstskatte- lagen. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelserna i 7, 17 och 19 §§ tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . 3.Ändringen av vilka uppgifter som ska lämnas i en begäran om utbetalning enligt 9 § tillämpas första gången på begäran om utbetal- ning som avser arbete som har betalats av köparen efter den 31 decem- ber 2021. 1.3Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs att 11 kap. 14 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska ha följande lydelse. Skatteavdrag för förmån av hushållsarbete enligt 67 kap. inkomst- skattelagen (1999:1229) ska reduceras, om den som har utfört arbe- tet var godkänd för F-skatt vid någon av de tidpunkter som anges i 67 kap. 16 § 1 inkomstskattelagen. Detsamma gäller om utföraren har ett intyg eller någon annan handling som avses i 67 kap. 17 § samma lag. av värdet på förmån av sådant hushållsarbete som anges i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen, och av värdet på förmån av annat hushållsarbete. Skatteavdraget ska som mest Skatteavdraget ska som mest I fråga om förmån I fråga om förmån av sådant hushållsarbete som anges av sådant hushållsarbete som anges i 67 kap. 13 a och 13 b §§ inkomst- i 67 kap. 13 b och 13 c §§ inkomst- skattelagen ska dock skatte- skattelagen ska dock skatte- avdraget som mest reduceras med avdraget som mest reduceras med 1.Denna lag träder i kraft . 2.Lagen tillämpas första gången i fråga om skattepliktig förmån av hushållsarbete som kommit den skattskyldige till del efter . 1Beslutad , Utvidgat rutavdrag och höjt tak för rutavdraget. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningen ska enligt kommittédirektivet Utvidgningar av rut- avdraget (dir. 2019:26) utreda utvidgningar av rutavdraget. Utred- ningen ska bl.a. •föreslå hur rutavdraget kan utökas med fler tjänster i form av tvättarbete som utförs utanför bostaden, ommöblerings- och bortforslingstjänster samt trygghetstjänster, •föreslå en höjning av taket för rutavdraget till , •föreslå en särskild ordning för rutavdrag för äldre personer, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Utredaren ska beräkna och redovisa offentligfinansiella och sam- hällsekonomiska konsekvenser av förslagen inklusive effekter för berörda myndigheter, den ekonomiska jämlikheten liksom konse- kvenserna i övrigt av eventuella förslag i enlighet med 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474). Enligt tilläggsdirektiv till (dir. 2019:100) ska uppdraget i de delar som avser en utökning av antalet tjänster i rut- avdragssystemet och en höjning av taket för rutavdraget redovisas i ett delbetänkande . Utredningen ska redo- visa det slutliga uppdraget avseende en särskild ordning för rut- avdrag för äldre personer . Utredaren ska i sitt arbete inhämta synpunkter från berörda myn- digheter, pensionärs- och anhörigorganisationer och andra intresse- organisationer. Utredningens uppdrag och arbete Uppdraget beskrivs närmare i utredningens direktiv som finns i bilaga 1 och 2. Utredningens arbete med de särskilt utpekade frågorna om nya tjänster och höjt tak för rut- avdraget redovisas i delbetänkandet Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget (SOU 2020:5). Utredningens arbete med slutbetänkandet har påverkats av den pågående covid-19-pandemin. Av fyra inplanerade sammanträden med experterna har ett sammanträde genomförts virtuellt, ett sam- manträde ersatts av ett skriftligt förfarande och två sammanträden genomförts på sedvanligt sätt Den samverkan som utredningen enligt direktivet ska ha i form av att hämta in synpunkter från berörda myndigheter, pensionärs- och anhörigorganisationer och andra intresseorganisationer har huvudsakligen skett genom experterna. , (), SPF Seniorerna, och Kommuner och Regioner har varit representerade i expert- gruppen. Samråd med dessa har till övervägande del skett vid expert- gruppsmöten, men sekretariatet har även haft kontakt med exper- terna mellan mötena. I expertgruppen har också och ingått. , mars, april, genomförde utred- ningen dialogmöten med representanter från , , , i (LO), PRO, företaget , SPF Seniorerna och Akademikerför- bundet SSR. Syftet med mötena var att fånga upp information, kun- skap och synpunkter i fråga om rutavdrag samt äldres behov utifrån från myndigheternas och organisationernas perspektiv. I samma syfte träffade utredningen Utredningen socialtjänst som har i uppdrag att se över och analysera för- och nackdelar med att tillhandahålla insatser inom äldreomsorgen och övriga insatser riktade till äldre enligt en särlagstiftning i stället för enligt socialtjänstlagen.1 1Se dir. 2019:69. Utredningens uppdrag och arbete Information har vidare inhämtats från , pro- fessor i socialt arbete vid , och , professor emeritus i socialt arbete med inriktning mot äldre vid . Vid sidan av ovanstående har utredningen haft fortlöpande kontakt med representanter för , och () avseende statistik och annat underlag. Uppdraget har varit komplext och omfattande. Slutbetänkandet är därför indelat i 17 kapitel. Kapitel 3–8 utgör bakgrundskapitel till utredningens övervägan- den, förslag och konsekvensbedömning. I kapitel 3 redogörs över- siktligt för gällande rätt, avgränsningen för uppdraget samt den all- männa inriktningen på utredningens arbete med slutbetänkandet. Därefter följer i kapitel 4 statistik över äldre personers användning av rutavdraget. I kapitel 5 redogör utredningen för äldre personers inkomstförhållanden och ekonomiska förutsättningar att använda rutavdraget. Kapitel 6 handlar om det offentligas ansvar för äldre- omsorgen. I kapitel 7 belyser utredningen anhörigas och civilsam- hällets betydelse för närstående och hur anhörigas liv kan påverkas av detta. Kapitel 8 beskriver egenskaper hos den äldre befolkningen som kan vara relevanta för ett utvidgat rutavdrag för äldre personer. I kapitel 9 redogör utredningen för sina principiella överväganden om en särskild utvidgning av rutavdraget för äldre personer. Med avstamp i det kapitlet följer fyra övervägande- och förslagskapitel, kapitel 10–13. I kapitel 10 diskuterar och föreslår utredningen de tjänster som anses lämpliga att införa i en särskild ordning för rutavdrag för äldre personer. I efterföljande kapitel 11 behandlar utredningen metoder för att utöka rutavdraget på annat sätt än genom fler tjänster. Där- efter överväger och föreslår utredningen i kapitel 12 vem som ska omfattas av en särskild ordning för rutavdrag för äldre personer. I kapitel 13 behandlas frågan om hur en vidare krets anhöriga ska ges möjlighet att köpa ruttjänster till äldre närstående. Utredningens uppdrag och arbete Hur den särskilda ordningen för rutavdrag för äldre personer ska utformas och när den ska träda i kraft behandlas i kapitel 14. Utred- ningens analys av behovet och lämpligheten av en sådan ordning presenteras i kapitel 15. Detta följs av utredningens konsekvens- bedömning i kapitel 16 och avslutningsvis återfinns författnings- kommentaren i kapitel 17. 3Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete I detta kapitel redogör utredningen för bakgrunden till vissa delar av rutavdraget som har betydelse för utredningens uppdrag om ett utökat rutavdrag för äldre personer. Inledningsvis beskrivs gällande rätt översiktligt. Därefter följer några allmänna utgångspunkter samt avgränsningar för uppdraget. I kapitlet behandlas också inriktningen på utredningens arbete. Rutavdraget trädde i kraft . De materiella bestäm- melserna om rutavdraget, dvs. skattereduktion för hushållsarbete, finns i 67 kap. 11–19 §§ inkomstskattelagen (1999:1229).1 Ett huvudsyfte med rutavdraget är att öka marknadsproduk- tionen av arbete som hushållen utför själva och därmed öka graden av specialisering i ekonomin, dvs. att hushållen ska köpa flera hus- hållstjänster på marknaden och i utbyte öka sitt marknadsarbete. Avsikten är även att fler korttidsutbildade ska komma in på arbets- marknaden och att såväl kvinnor som män ska kunna kombinera familjeliv och arbetsliv på lika villkor. De berörda tjänsterna ska kunna utföras av personer som saknar en mer omfattande yrkes- utbildning. Rutavdrag lämnas för hushållsarbete som avser städarbete eller annat rengöringsarbete, vård av kläder och hemtextilier, snö- skottning, viss trädgårdsskötsel, barnpassning, omsorg och tillsyn som en fysisk person behöver, flyttjänster, fiber- och it-tjänster samt 1Bestämmelserna beskrivs närmare i SOU 2020:5 s. 45–55. Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete reparation av vitvaror. En av de centrala utgångspunkterna för rut- avdraget vid valet av tjänster har varit att arbetet huvudsakligen ska utföras i eller i nära anslutning till bostaden.2 De ruttjänster som används av äldre personer i ökande omfatt- ning i takt med ålder är städning samt omsorg och tillsyn (se tabell 4.4). Bakgrunden till att omsorgs- och tillsynstjänsten togs in i rutavdragssystemet är att den s.k. anhörigvården hade ökat kraftigt , framför allt bland personer med lägre in- komster. Arbetet utfördes främst av kvinnor. Det var inte ovanligt att kvinnor som en följd av det ansvaret exempelvis tvingades att deltidsarbeta eller leva under stark stress. Om sådana tjänster i stället kunde köpas av hushållen skulle det, enligt förarbetena, underlätta vardagen för många, framför allt dubbelarbetande kvinnor. Reger- ingen ansåg därför att en person inte bara skulle kunna få skatte- reduktion för städning eller annat arbete som utförs i den egna bostaden utan även för tjänster som utförts hos dennes föräldrar.3 Rutavdraget ges genom skattereduktion, vilket innebär att den som har utgifter för hushållsarbete kan få en minskning av skatten med hälften av arbetskostnaden, upp till ett tak på per person och beskattningsår. Underlag för rutavdraget är arbetskostnader, inklusive mervärdes- skatt. Med arbetskostnad avses vad utföraren debiterar köparen för arbetet. I kostnaden för arbete ingår således också utförarens vinst- kostnadspålägg för själva arbetet. Material, utrustning och resor räknas inte in. För att få rutavdrag ska man vara . Rutavdrag kan även ges för hushållsarbete som utförts i en bostad utanför men inom Europeiska ekonomiska samarbetsområdet samt för hus- hållsarbete som utförts i en förälders hushåll förutsatt att föräldern är bosatt i . När det gäller taket för rutavdraget fick det ursprungligen till- sammans med rotavdraget (skattereduktion för reparation, under- håll och om- och tillbyggnad) sammanlagt uppgå till per person och beskattningsår. infördes ett tak på för rutavdraget för personer som inte hade fyllt vid beskattningsårets ingång. Taket innebar att av det gemen- samma taket för rut- och rotavdragen på fick högst 2Se bl.a. prop. 2006/07:94 s. 40, prop. 2015/16:99 s. 33 och 38 samt prop. 2016/17:1 s. 202. 2006/07:94 s. 42–43. Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete avse sådant arbete som inrymdes i rutavdraget. Något motsvarande tak för personer som fyllt vid beskattningsårets ingång infördes inte. Att taket för äldre personer fortsatt skulle vara motiverades med att äldre kan ha ett förhöjt behov av hushållsarbete.4 För äldre personer har således taket för rut- och rotavdragen varit sammanlagt högst per person och beskattningsår. är emeller- tid taket för rutavdraget återigen för alla.5 3.3Allmänna utgångspunkter för uppdraget avseende rutavdrag för äldre personer Utredningen ska enligt direktivet lämna lagförslag om en särskild ordning för rutavdrag för äldre personer. Som en allmän utgångs- punkt för uppdraget gäller att det ska utföras med beaktande av de vägledande principer för skattepolitikens utformning som antog våren 2015.6 De förslag som lämnas ska enligt direktiven till utredningen, så långt möjligt, utformas för att bidra till ökad efterfrågan på tjänster och därmed ökad sysselsättning hos personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Förslagen ska vidare, så långt möjligt, ut- formas så att det inte uppstår s.k. dödviktseffekter, dvs. subvention av tjänster som skulle ha utförts ändå utan subvention, och undan- trängning av befintliga tjänster. Förslagen bör även, så långt möjligt, bidra till att köparna ökar sitt arbetsutbud, dvs. ökar antalet arbetade timmar. Utredningen ska i sin analys, liksom vid utformningen av sina förslag, beakta de möjligheter som står till buds för äldre i form av offentligfinansierade insatser och tjänster som kommuner är ålagda, eller ges möjlighet till, att erbjuda med stöd av lag, exem- pelvis serviceinsatser som ges med stöd av social- tjänstlagen (2001:453) eller sådana tjänster som ges med stöd av lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter. Utredningen ska också belysa hur höjningen av taket för rut- avdraget, liksom eventuella förändringar av taket för äldre personer, påverkar olika inkomstgrupper i fråga om tillgång till service. 2015/16:1 s. 190. 2018/19:89, bet. 2018/19:SkU20, rskr. 2018/19:247. 2014/15:100 avsnitt 5.5, rskr. 2014/15:254. Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete Förslaget ska inte innebära någon förändring av kommuners, regioners eller statens ansvar för äldre personer eller andra grupper. Utredningen har i sitt arbete med en särskild ordning för rutavdrag för äldre personer att förhålla sig till vissa i direktivet givna gränser. Där anges att de förslag som lämnas inte ska innebära någon ändring av rutavdragets inriktning mot arbetskostnader. Det ligger inte heller i utredningens uppdrag att föreslå någon ändring av vilka tjänster som ingår i rotavdraget eller andra förändringar av rotavdragets ut- formning eller omfattning. Utredningen behandlar vidare inte frågor om arbetsgivarens arbetsmiljöansvar, arbetsvillkor för personal i rutföretag eller vilka som ska få arbeta med rutarbete eftersom dessa frågor inte faller inom ramen för utredningens uppdrag. 3.5Inriktningen på utredningens arbete tillkallades en särskild utredare för att analysera förutsättningarna för tjänstesektorns utveckling.7 Utredningen, som antog namnet , redovisade uppdraget i betänkandet Skatter, tjänster och syssel- sättning.8 En del av utredningens uppdrag var att analysera motiv för och effekter av olika tänkbara regelförändringar som syftade till att främja utbud och efterfrågan på privat tillhandahållna tjänster och sysselsättningen inom den privata tjänstesektorn. Här föreslog ut- redningen bl.a. sänkt skatt på hushållsnära tjänster. Det fanns enligt även goda skäl för att stimulera särskilt hushållsnära tjänstesektorn för äldre personer. Därigenom skulle det enligt utredningen vara möjligt att uppnå: •Ökad service och trygghet för äldre •Ökad valfrihet för pensionärer Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete •Möjlighet för privata entreprenader •Ökat arbetsutbud hos anhöriga Utredningen presenterade i betänkandet en principskiss som bedömdes kunna ge möjlighet till ökad servicetrygghet för pensio- närerna. En utgångspunkt för principskissen var att pensionärer behöver valfrihet för att välja ett utbud av tjänster som bäst passar dem. Det kan vara de som t.ex. vill ha mat lagad, olika typer av städ- hjälp och hjälp med att sköta om huset. Valfriheten och de äldres skiftande behov talade enligt utredningen emot att enbart välja kom- munal produktion. Idéskissen innebar att pensionärerna skulle få möjlighet till ett särskilt stöd för att köpa hemtjänster med ett visst belopp () och att arbetsgivaravgifterna för tjäns- terna skulle slopas. Tjänsterna skulle utföras i bostaden. De som hade ett rent omsorgsbehov enligt då gällande socialtjänstlagen skulle inte omfattas av utredningens diskuterade åtgärd. Utredningen avstod från att föra fram skissen som förslag därför att det fanns för lite allmänt tillgänglig kunskap om pensionärernas villkor. De problem som utredningen identifierade var emellertid att gapet mellan de äldres behov och kommunernas resurser växte, att det fanns stora skillnader i inkomster mellan äldre och yngre pensio- närer och i vilken service pensionärerna fick. Ytterligare problem som framkom var bristande valfrihet för de äldre samt avgifts- finansieringen av . Drygt är det uppdrag att lägga fram ett förslag på en särskild ordning för rutavdrag för äldre personer som kan bidra till att öka sysselsättningen inom delar av tjänstesektorn, närmare bestämt hushållsnära tjänstesektorn. De problemområden som identifierade kan tänkas finnas kvar men i och med att rutavdraget och valfrihetssystem numera har införts har utredningen valt att ha en något annan inriktning på arbetet. Utredningen har tagit fasta på tre aspekter som kan ha betydelse för utformningen av ett rutavdrag för äldre personer. Den första ansluter till tankar om valfrihet för äldre personer vad gäller hushållstjänster men där Rut-utred- ningen valt att begränsa frågan till vilka tjänster äldre personer efter- frågar och som inte omfattas av nuvarande rutavdrag och som inte heller är kommunernas eller regionernas huvuduppgift. Den andra aspekten handlar om frågan om äldre kan tänka sig arbeta längre upp Bakgrund och allmän inriktning på utredningens arbete i åldrarna med ett utvidgat rutavdrag. Den tredje aspekten avser anhörigas insats för äldre personer där det kan tänkas finnas utrymme att underlätta för anhöriga genom att göra fler tjänster tillgängliga i rutavdraget och därtill för en större krets anhöriga personer än föräldrar. Den valda inriktningen redovisas i de närmast följande avsnitten. 3.5.2Rutavdraget i förhållande till äldreomsorgen Det finns en farhåga att en särskild ordning för rutavdrag för äldre personer kan innebära att kommunerna inte ger äldre personer den äldreomsorg de har rätt till utan i stället hänvisar till ruttjänster. Äldre- omsorg har emellertid alla äldre rätt till enligt principen om generell välfärdspolitik som den uttrycks i socialtjänstlagen (2001:453) och hälso- och sjukvårdslagen (2017:30). Rågången mot den lagstadgade äldreomsorgen har i rutavdragssystemet lösts på så sätt att rutavdrag inte ges för arbete för vilket bidrag eller annat ekonomiskt stöd lämnats från staten, en kommun eller en region. Det innebär att ut- gifter för tjänster som kommunerna och regionerna ansvarar för eller har möjlighet att tillhandahålla med stöd av t.ex. socialtjänstlagen, hälso- och sjukvårdslagen och lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter (befogenhetslagen) inte ger rätt till rutavdrag.9