sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Validering ska vara tillgängligt i hela landet, på samtliga nivåer i utbildningssyste- met och mot en större bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Validering som väg till en kvalifikation ska ha lika hög legitimitet som formell utbildning. För att öka tillgången till validering behöver ett överblickbart, sam- manhållet och kvalitetssäkrat system komma på plats. Strukturerna behöver vidareutvecklas och kompletteras. 1.4Rapportens syfte och disposition Delegationen ska enligt direktiven lämna en redovisning till om hur arbetet fortskrider. I delegationens upp- drag ingår bland annat att följa och analysera omfattningen och resultatet av validering inom utbildningsväsende och arbetsliv. Syftet med rapporten är dels att ge en övergripande bild av utveck- lingen på valideringsområdet vad gäller möjligheter till validering (kapitel 2) och de fem övergripande prioriteringarna i den nationella strategin för validering (kapitel 3), dels att redovisa omfattningen av validering (kapitel 4). I kapitel 5 summeras delegationens slutsatser om behov av åtgärder för den fortsatta utvecklingen. 2 Möjligheter till validering Validering genomförs i av en mängd olika aktörer inom olika områden: utbildningsanordnare inom vuxenutbildning och yrkeshögskola, universitet och högskolor, samt valideringsut- förare som godkänts av bransch, yrkesnämnd eller annan partsgemen- sam organisation. I ett effektivt system finns tillgång till validering inom samtliga nivåer i utbildningssystemet och mot en stor bredd av kvalifikationer i arbetslivet. Möjligheterna till validering inom utbildningssystemet påverkas av hur regelverket är utformat inom respektive utbildnings- form. Validering mot arbetslivets kvalifikationer (branschvalider- ing) förutsätter att branschens aktörer har utvecklat kompetenspro- filer och valideringsmodeller för olika yrkesroller. För validering mot legitimationsyrken påverkas möjligheterna av hur ansvariga myndig- heter organiserat processerna för svensk behörighet. 2.1Arbetslivets kvalifikationer (branschvalidering) Möjligheterna till validering enligt branschmodell har ökat något sedan föregående år. () är 24 modeller för vali- dering mot arbetslivets kvalifikationer operativa eller på gång att börja användas (se bilaga 1). Sammantaget omfattar dessa modeller 61 yrkesroller. De nya modellerna och yrkesrollerna har inneburit ett viktigt tillskott till möjligheterna till validering. För huvuddelen av branschmodellerna kan en validering påbörjas . Modeller för branschvalidering finns framför allt inom traditionellt mansdominerade yrken. Utöver de modeller som är operativa pågår utveckling av nya valideringsmodeller och uppdatering av äldre model- ler i ytterligare några branscher. Modellernas tillgänglighet varierar, både avseende vem som kan köpa en validering och var valideringen kan genomföras. Jämfört med föregående år har några av de befintliga modellerna blivit till- gängliga för fler aktörer och fler arbetsgivare. Flera av modellerna uppges vara upphandlade, eller på väg att upphandlas, av Arbetsför- medlingen.1 är få modeller tillgängliga genom avtal med omställningsaktörer. Enligt uppgifter från Trygghetsfonden TSL har man dock upphandlat samtliga valideringsmodeller som är operativa och som godkänts av branschen. TSL är den enda omställningsaktör som erbjuder validering till personer som sagts upp på grund av arbetsbrist. Branschmodellerna är utformade för arbetslivets behov, och arbetsgivare och yrkesverksamma är primära målgrupper. De allra flesta branscher uppger också att deras modell är tillgänglig, helt eller delvis, för arbetsgivare. Detta innebär att de kan användas för såväl rekrytering som kompetensutveckling av befintlig personal. De är ofta även tillgängliga för utbildningsanordnare. Den geografiska tillgängligheten har också ökat från föregående år. Uppföljningen visar att 16 modeller nu är tillgängliga i flertalet län (2018 var 8 model- ler tillgängliga i flertalet län) och ytterligare 5 är tillgängliga i om- kring hälften av länen. Även om möjligheterna till validering har ökat kvarstår ett antal utmaningar. För att validering ska kunna bidra till full nytta lyfter Valideringsdelegationens arbetsgrupp för branschvalidering fram att det är centralt att den som validerats får tillgång till kompletterande utbildning och kompetensutveckling baserad på valideringens resul- tat. De pekar också på behovet av långsiktig finansiering för utveck- ling och användning av branschmodellerna.2 1Utöver det arbetsmarknadspolitiska programmet validering förekommer validering även inom ramen för andra program och insatser, till exempel arbetspraktik i form av yrkeskompetens- bedömning. Validering kan även vara upphandlad som förberedande utbildning. De validerings- modeller som Arbetsförmedlingen upphandlat enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem framgår av avsnitt 3.4.1. 2Bättra Konsult (2018) Branschvalideringens användning och nytta – exempel och analys som genomförts med stöd av Valideringsdelegationens arbetsgrupp för branschvalidering, dnr Komm2017/01316/U 2015:10. Möjligheten för elever inom vuxenutbildning att få sina kunskaper och sin kompetens validerade stadgas i skollagen.3 I för- ordningen om vuxenutbildning anges att validering får ske inom ramen för alla kurser och ska utgå från elevens förutsättningar och behov.4 Regleringen av validering inom komvux innebär en möjlig- het till validering för eleverna, men däremot saknas en skyldighet för huvudmännen att erbjuda validering. Detta avviker från hur tillgången till validering har reglerats inom och högskolan. I departementspromemorian Validering med mervärde (Ds 2016:24) föreslogs en ändring av skollagen så att huvudmannen för vuxen- utbildning ska vara skyldig att erbjuda en elev validering. Någon änd- ring har dock inte beslutats. Valideringsdelegationen avser att åter- komma till frågan i slutbetänkandet. beslutade regeringen om förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux). Den nya förordningen trädde i kraft . För att erhålla statsbidrag för regionalt yrkesvux ska minst tre kom- muner samverka och de samverkande kommunerna ska planera ut- budet efter samråd med den aktör som har det regionala utvecklings- ansvaret i länet och med Arbetsförmedlingen. Utbildningen ska också planeras och bedrivas under medverkan av arbetslivet. Enligt förordningen är kommunerna också skyldiga att erbjuda en möjlig- het till validering för att få statsbidrag för regionalt yrkesvux. I an- sökan till om statsbidrag ska kommunerna specifikt intyga att de erbjuder validering. har dock påtalat brister i uppföljning av utbetalda statsbidrag och rekom- menderat att myndigheten stärker sin uppföljning av att bidrags- mottagarna följer de krav som ställs i de förordningar som finns kopp- lade till respektive statsbidrag.5 har inga planerade fördjupade granskningar av att kommunerna har levt upp till villko- ren för regionalt yrkesvux om att erbjuda validering. 3Skollagen (2010:800) 20 kap. 42 § och 21 kap. 21 §. 4Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning, 2 kap. 8 §. 5Riksrevisionen (2018) Revisionsrapport – Bristande rutiner och intern styrning och kontroll i uppföljning av lämnade bidrag 2018, dnr 3.1.2-2018-0744. Inom och högskolan används validering för att be- döma sökandes och studerandes reella kompetens. Personer som söker till dessa utbildningsformer har rätt att få sin reella kompetens bedömd för behörighet till utbildningen.6 Reell kompetens är alltså en egen behörighetsgrund vid sidan av formella betyg från tidigare utbildning. Som ett ytterligare sätt att styrka grundläggande behörighet beslu- tade regeringen om en försöksverksamhet med behörig- hetsprov som ska bedrivas 2022–2023.7 Syftet är att personer som har fyllt och saknar gymnasiebetyg ska ha möjlighet att genom ett behörighetsprov visa att han eller hon har de nödvändiga kom- petenserna som krävs för grundläggande behörighet. Universitets- och högskolerådet (UHR) ska ansvara för att ta fram och genomföra provet. UHR har lämnat en första delredovisning som bland annat innehåller myndighetens uppskattning av kostna- derna för en försöksverksamhet.8 Inom och högskolan har personer som antagits till en utbildning också rätt att få sin reella kompetens prövad för till- godoräknande.9 Utbildningen ska därigenom kunna förkortas och an- passas utifrån vilka kunskaper och färdigheter som den studerande redan har tillägnat sig genom tidigare utbildning eller i yrkesverk- samhet. Inom finns även möjlighet att ansöka om till- godoräknande för kompetens som utvecklats på annat sätt, till exem- pel i förenings- och volontärarbete eller genom självstudier. Valider- ingsdelegationen har i delbetänkandet Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29) föreslagit att en sådan möjlighet införs också för studenter i högskoleutbildning.10 Någon ändring har ännu inte beslutats. 6Förordning (2009:130) om , 3 kap., respektive Högskoleförordning (1993:100), 7Förordning (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till hög- skoleutbildning. 8Universitets- och högskolerådet (2019) Förberedande uppdrag inför utveckling av ett nationellt behörighetsprov och en försöksverksamhet, dnr 1.1.1-00917-2018. 9Förordning (2009:130) om , 2 kap. 12 §, respektive Högskoleförordning (1993:100), 6 kap. 7 §. 10SOU 2018:29 Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande, s. 198. För personer med utländsk utbildning är validering viktigt på vägen till legitimation för ett yrke som är reglerat i . För att bli be- hörig i krävs oftast både att utbildningen bedöms motsvara en svensk utbildning för yrket och att individen kan styrka sin kompetens genom kunskaps- och färdighetsprov och/eller att vissa kompletteringar genomförs. Olika myndigheter ansvarar för att pröva behörighet och utfärda legitimation för de reglerade yrkena, där- ibland (yrken inom hälso- och sjukvården) och (lärare och förskollärare). För personer som är utbildade utanför EU och EES prövar Soci- alstyrelsen den sökandes kompetens i flera steg. Först granskas ut- bildningen, därefter testas kunskap, kompetens och lämplighet mot kraven för legitimation för respektive yrke genom ett kunskapsprov och en praktisk tjänstgöring. erbjuder Social- styrelsen kunskapsprov för samtliga 21 yrken med legitimationskrav och fler provtillfällen än tidigare anordnas . Kunskaps- proven ger möjlighet för den sökande att styrka sin kompetens, vilket kan minska behoven av komplettering. Även erbjuder prov för att styrka att kompetensen motsvarar kraven för att få svensk behörighet som lärare, men bara till personer med lärarexamen från länder inom EU, EES samt . Valideringsdelegationen har i en skrivelse till Utbildningsdeparte- mentet påtalat att det så kallade lämplighetsprovet bör göras till- gängligt också för lärare med utbildning från övriga länder.11 Att provet inte är öppet för personer som utbildats i tredjeland leder sannolikt till mer omfattande kompletteringar för vissa sökande. I samma skrivelse föreslog Valideringsdelegationen också att avgift för att bedöma kompletteringsbehoven för lärare med utländsk examen tas bort.12 Avgiften medför att utlandsutbil- dade lärare avvaktar med sin ansökan om legitimation och därmed inte får korrekt information om vilka kompletteringar som krävs för att de ska nå en svensk behörighet. Detta leder till att alltför många utlandsutbildade lärare genomför kompletteringar mot en svensk 11Valideringsdelegationen (2018) Valideringsprocessen för lärare med utländsk examen, , dnr Komm2018/00177/U2015:10. 12Statens skolverk hanterar den första bedömningen av kompletteringsbehov som en ansökan om legitimation. Detta innebär att lärare med utländsk utbildning behöver betala avgift två gånger, både för att få kompletteringsbehoven fastställda och för prövningen efter genom- förda kompletteringar. lärarexamen i stället för att komplettera direkt mot legitimation. Bland dem som antogs till Utländska Lärares Vidareutbildning () 2018 var det som innan utbildningen hade ansökt om lärarlegitimation och fått beslut från om komplet- tering och därmed kunde komplettera direkt mot legitimation. Genom att ta bort avgiften kan vägen till svensk behörighet kortas betydligt för många utlandsutbildade lärare. tar inte ut avgift för motsvarande bedömning av komplettering för legitima- tion inom hälso- och sjukvården yrken. Regeringen bör tydliggöra hur avgiftsförordningen bör tillämpas av myndigheter med uppgifter att granska utländsk utbildning och pröva behörighet för ett yrke. Regeringen bör också se över behörighetsförordningen så att Skol- verket ges förutsättningar för en ändrad hantering. 2.5Kompletterande utbildning för personer med utländsk högskoleutbildning startade en kraftig utbyggnad av de kompletterande utbild- ningarna för personer med en avslutad utländsk utbildning. Sats- ningen syftar till att underlätta vägen till arbete inom relevant om- råde. Genom utbildningarna ges möjlighet att komplettera med kun- skaper som behövs för yrkesutövningen i . De kan också vara ett sätt att få behörighet att utöva ett yrke som är reglerat i . Kompletterande utbildningar har funnits för utlands- utbildade läkare, tandläkare, sjuksköterskor, lärare och jurister. Utbyggnaden innebär att fler lärosäten anordnar dessa utbildningar. Den innebär också att kompletterande utbildningar för fler yrkes- områden har startats, bland annat apotekare, barnmorskor, biomedi- cinska analytiker, ekonomer, fysioterapeuter, ingenjörer och arki- tekter, psykologer, socionomer och systemvetare. Utbyggnaden av de kompletterande utbildningarna för hälso- och sjukvårdens yrken har begränsats på grund av brist på platser för den verksamhetsför- lagda delen. Söktrycket till dessa utbildningar är därför mycket högt. De nya kompletterande utbildningarna för yrken som inte är regle- rade har däremot genomgående haft problem att attrahera studenter. Kompletterande utbildningar för läkare med examen från länder utanför EU/EES (KUL) finns nu på fem lärosäten. baseras urvalet till KUL på kunskaps- Detta bidrar till ett mer enhetligt system där alla läkare med utbildning från länder utanför EU/EES gör det medicinska kun- skapsprovet. Systemet innebär en gemensam start, men med olika vägar till legitimation baserat på individernas förutsättningar. God- känt resultat på kunskapsprovet leder till sex månaders praktisk tjänstgöring och legitimation. Läkare med icke godkänt resultat kan söka KUL för att komplettera tidigare kunskaper. Med en kortare introduktionskurs inför kunskapsprovet ökar chanserna att klara provet. Sådana kurser erbjuds av vissa utbild- ningsanordnare, bland annat inom snabbspåren för utländska läkare som Arbetsförmedlingen och parterna har kommit överens om. In- troduktionskurserna är dock inte ett generellt erbjudande som är tillgängligt för samtliga sökande. beslutade regeringen om vissa ändringar i förord- ningen (2008:1101) om kompletterande utbildning som bland annat innebär att syftet med utbildningarna har breddats och att det även får ingå upp till 30 högskolepoäng i svenska eller engelska, utöver den högsta omfattningen på 120 högskolepoäng. 3Utvecklingen inom de fem prioriterade områdena I En nationell strategi för validering (SOU 2017:18) anges fem över- gripande områden som prioriterade i det fortsatta arbetet med en samordnad utveckling av validering inom utbildning och arbetsliv. Dessa områden är: •Ansvar på nationell och regional nivå •Information och vägledning. I detta kapitel redovisas hur arbetet med de fem övergripande prio- riteringarna fortskrider. Redovisningen baseras på årsredovisningar och underlag från berörda myndigheter: Arbetsförmedlingen, Myn- digheten för , , Svenska , samt Universitets- och högskolerådet. Redovisningen baseras även på information som fått vid enskilda möten med Arbetsförmedlingen, Myndigheten för , samt Universitets- och högskole- rådet. I ett system med många aktörer behöver övergångarna mellan syste- mets olika delar vara smidiga. Detta har i den nationella strategin formulerats som att det är prioriterat att överförbarheten mellan Det handlar om att kompetensprofiler, kom- petenskriterier och lärandemål bör formuleras på ett enhetligt sätt – i termer av läranderesultat – och med hög kvalitet. Den nationella referensramen för kvalifikationer för livslångt lärande (SeQF) bör utgöra den gemensamma utgångspunkten för systemen för valider- ing. Delegationen anser vidare att utfärdare av kvalifikationer utan- för formell utbildning bör sträva efter nivåplacering i SeQF. Inom denna prioritering har inga större förändringar skett . 3.1.1Sex kvalifikationer utanför formell utbildning har nivåplacerats i SeQF har det varit möjligt för olika organisationer att ansöka hos Myndigheten för () om att nivåplacera kvalifikationer utanför formell utbildning i SeQF. Totalt har myn- digheten handlagt 27 ansökningar om nivåplacering i SeQF, varav 21 inkom . fattade MYH beslut om inplacer- ing av tre kvalifikationer. Övriga 18 ansökningar avslogs, i de flesta fall på grund av att ett systematiskt kvalitetssäkringsarbete inte har kunnat påvisas. Totalt har sex kvalifikationer nivåplacerats : •Servicebranschens () yrkesbevis inom städser- vice (nivå 4) •Certified (nivå 5) •Diplomerad Montessoripedagog (nivå 6) •Performing Artist (nivå 6) •Marknadsekonom (nivå 6) •Auktoriserad lönekonsult (nivå 5) Därutöver har ett antal branscher påbörjat processen att ansöka om nivåplacering av sina kvalifikationer (se bilaga 1). har MYH förenklat webbansökan och anvisningarna för ansökan om nivåplacering i SeQF. Myndigheten har även tagit fram riktlinjer för hur läranderesultat bör beskrivas för att möjlig- göra jämförelse av kvalifikationer.1 MYH erbjuder workshops för stöd och handledning i att skriva ansökningar om nivåplacering av kvalifikationer i SeQF. 3.1.2Standarden för branschvalidering förordar nivåplacering i SeQF Myndigheten för tog –2017 fram en stan- dard för branschvalidering av yrkeskompetens, i samarbete med bran- scher med kunskap om och erfarenhet av att konstruera validerings- modeller. Standarden ska vara ett stöd vid branschernas utveckling och vidareutveckling av kvalitetssäkrade och stabila validerings- modeller och kan anpassas till olika branschers och yrkesområdens behov och förutsättningar. Standarden förordar att kompetensstan- darder för yrkesroller är uttryckta i form av läranderesultat och är nivåplacerade i SeQF.2 3.1.3Myndigheter ställer ofta krav på branschgodkända valideringsmodeller Arbetsförmedlingen upphandlar endast branschmodeller som uppfyl- ler branschens krav och utgår från standarden för branschvalidering. säkerställer att de kompetensförsörjningsprojekt som myndigheten medfinansierar använder sig av valideringsmodeller som har nationell legitimitet genom att ställa krav på att använda bransch- godkända valideringsmodeller när sådana finns. Svenska har ännu inte hittat former för att säkerställa att regionala projekt som beviljas medfinansiering från Socialfonden har nationell legi- timitet. 1Myndigheten för (2019) Årsredovisning 2018, s. 44–45. 2Myndigheten för (2017) Standard och riktlinjer för branschvalidering av yrkes- kompetens. 3.1.4Överförbarheten mellan branschvalidering och den kommunala vuxenutbildningen är begränsad Branschvalideringens koppling till det formella utbildningssystemet –främst kurser inom den kommunala vuxenutbildningen (komvux) –är relativt svag. Kompletteringsutlåtanden efter en branschvalidering ger sällan direkt hänvisning till hela eller delar av gymnasiekurser, vilket begränsar möjligheterna till komplettering inom komvux. Den bransch som har den största överförbarheten till komvux är vård- och omsorgsområdet. Där görs valideringen helt mot vård- och omsorgsprogrammets yrkeskurser. redovisade förslag till nationella kompetenskrav för yrket under- sköterska3 och redovisade förslag på en under- sköterskeexamen samt vilka kurser som behöver vara godkända för en sådan examen.4 Med nationella kompetenskrav finns också bättre förutsättningar för mer likvärdig validering inom vård- och om- sorgsområdet oavsett uppdragsgivare och utförare. Branscherna framhåller att en väletablerad kompetensstandard är en bra utgångspunkt för att påverka utformningen av de så kallade yrkespaket som har i uppdrag att utveckla.5 Yrkespaket är nationellt sammanhållna yrkesutbildningar inom komvux och gymnasieskolans introduktionsprogram. finns drygt 60 yrkespaket, bland annat Vårdbiträde (800 poäng), Undersköterska (1 500 poäng), Industri Bas (700 poäng) och Industri Påbyggnad (300–600 poäng). Branschernas kompetenskrav tar sällan hänsyn till hur lärandet har skett utan anger kraven för att utföra ett visst arbete. Styrdoku- menten för vuxenutbildningen (ämnesplaner, kursplaner och kun- skapskrav) är emellertid skrivna utifrån att eleven inte har några egentliga förkunskaper. De är framtagna för progression och lärande mot de kunskapsmål som formulerats och anger både vägen mot mål och de läranderesultat som eleven ska ha uppnått efter slutförd 3Socialstyrelsen (2018) Förslag till nationella kompetenskrav för yrket undersköterska, redo- visning av uppdrag till regeringen, , dnr 4.1.5-31521/2017. 4Statens skolverk (2018) Redovisning av uppdrag om förslag till justeringar i programstruktur och examensmål för vård- och omsorgsprogrammet samt förslag till förordningsändringar som krävs med anledning av ett införande av en undersköterskeexamen, dnr 2018:00686. 5Bättra Konsult (2018) Branschvalideringens användning och nytta – exempel och analys som genomförts med stöd av Valideringsdelegationens arbetsgrupp för branschvalidering, s. 15–16, dnr Komm2017/01316/U 2015:10. Sammanblandningen av lärandemål och det specifika innehållet i olika kurser är särskilt tydlig i de ofta mycket detaljerade kunskapskraven kopplade till olika betygsnivåer. Vid en bedömning av om en elev redan uppfyller kunskapskraven helt eller delvis är det målen för utbildningen – de förväntade läranderesultaten – som ska stå i fokus. –2019 reviderar ett antal styrdokument på gymnasial nivå. uppger att det är ett långsiktigt mål att lärandemålen ska kunna fungera även för validering av tidigare för- värvat kunnande. Uppdraget från regeringen avseende den nu pågå- ende revideringen hade dock andra utgångspunkter och motiv och enligt ryms inte en sådan översyn av lärandemålen i det pågående revideringsarbetet. Valideringsdelegationen anser att detta är olyckligt. I samband med att lärandemål och kunskapskrav ses över bör även beakta skollagens och vuxenutbildnings- förordningens bestämmelser om att validering ska vara möjligt inom samtliga kurser. genomförde utbildningsinsatser i form av regionala workshops och konferenser för att synliggöra skillnader och likheter mellan validering mot utbildningsmål och mot branscher- nas kompetenskrav, och för att öka överförbarheten mellan formell utbildning och intyg från validering enligt branschmodell. Inom ramen för uppdrag om försöksverksamhet med yrkes- prov har diskussioner inletts om hur lärandemålen kan utvecklas så att kopplingen till SeQF blir tydligare. Försöksverksamheten ska bland annat pröva om utvecklingen av yrkesprov kan bidra till att underlätta validering för elever inom vuxenutbildningen eller för nyanlända elever med tidigare yrkes- eller utbildningserfarenhet.6 3.1.5Examensmålen för utbildningar är uttryckta i förväntade läranderesultat Myndigheten för () ansvarar för yrkeshög- skoleutbildningar, konst- och kulturutbildningar samt vissa tolk- utbildningar inom folkbildningen. När det gäller yrkeshögskoleutbildningar bygger examensordningen för dessa utbildningar på nivårelaterade läranderesultat och för varje 6Regleringsbrev för avseende . utbildning ska förväntade läranderesultat redovisas vid ansökan om att utbildningen ska få ingå i . Yrkeshögskoleexamen finns på nivå 5 och kvalificerad yrkeshögskoleexamen på nivå 6 i SeQF.