sou · H8B340 · 2020-06-24 00:00:00 — Introduktionen ansågs vara ett led i att åstadkomma en samsyn kring statsförvaltningens konstitutionella grund och de förvaltningspolitiska mål som är gemensamma för statsförvaltningen. Statskontorets uppgift att främja och samordna en god förvaltningskultur i staten Statskontoret har enligt förordningen (2007:827) med instruktion för Statskontoret i uppgift att främja och samordna arbe- tet för en god förvaltningskultur i staten. Statskontoret genomför med anledning av detta bl.a. seminarier om den statliga värdegrunden och erbjuder myndigheterna stöd för chefer och medarbetare i staten genom workshoppar och webbutbildningar. och högskolor bedrivs forskning och utbildning in- riktad på statlig förvaltning inom bl.a. statsvetenskap och organisa- tionsteori. Exempelvis finns Förvaltningshögskolan vid , vid och forsk- ningscentrumet Score som drivs gemensamt av univer- sitet och i . för europapolitiska studier har vidare enligt för- ordningen (2008:748) med instruktion för för europapolitiska studier i uppgift att tillhandahålla utbildningar i ämnen som rör Europeiska unionen som en del av kompetensför- sörjningen i den offentliga verksamheten. har haft regeringens uppdrag att ta fram kompetensutvecklingsinsatser om mänskliga rättigheter för statligt anställda. innebär uppdraget bl.a. att i nära dialog med berörda myndigheter ska inventera de behov och frågeställningar om mänskliga rättigheter som aktualiseras i respek- tive myndighets verksamhet. ska därefter utarbeta och genomföra utbildningsinsatser. Syftet med uppdraget är att berörd personal ska få förståelse för sin roll och tillräcklig kunskap om de mänskliga rättigheterna och deras innebörd. Den arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten är långtgående. Det är myndigheterna som anställer, lönesätter, utvecklar och avvecklar sin personal utifrån gällande regelverk i form av författningar och kollek- tivavtal, och inom givna ekonomiska ramar. Myndigheterna ska enligt myndighetsförordningen (2007:515) se till att de anställda är väl förtrogna med målen för verksamheten samt skapa goda arbetsförhållanden och ta till vara och utveckla de anställ- das kompetens och erfarenhet. Regeringens mål är en samordnad statlig arbetsgivarpolitik, som säker- ställer att kompetens finns för att nå verksamhetens mål. Målet utgår från den långtgående arbetsgivarpolitiska delegeringen i staten. Arbets- givarpolitiken utvecklas i samverkan mellan myndigheterna och sam- ordnas av . För att uppnå målet måste staten vara en attraktiv och föredömlig arbetsgivare. De statliga myndigheterna ska bedriva ett strategiskt arbete med sin kompetensförsörjning. Att de statsanställda avspeglar befolkningens sammansättning har bety- delse för legitimiteten och allmänhetens förtroende för den statliga förvaltningen. Ett respektfullt och värdigt bemötande av allmänheten är av stor vikt för förtroendet. De statsanställda ska ha kunskap om och förståelse för grundläggande värden i statsförvaltningen och rollen som statstjänsteman (prop. 2018/19:1 utg.omr. 2 avsnitt 6). Antalet statsanställda uppgick till drygt 260 000, varav var månadsavlönade. Av dessa var , dvs. drygt 32 000, nyanställda. Tillkännagivande om introduktionsutbildning för statsanställda har för regeringen tillkännagett som sin mening att en in- troduktionsutbildning för statsanställda ska införas (bet. 2017/18:KU37 punkt 9, rskr. 2017/18:230). I det aktuella betänkandet framhöll kon- stitutionsutskottet vikten av att statsanställda har goda kunskaper om den statliga värdegrunden och de grundläggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvaltningen, t.ex. bestämmelser om offentlighet och sekretess. Tillitsdelegationen ges i uppdrag att lämna förslag till hur och när en gemensam obligatorisk introduktionsutbildning för statsanställda kan införas. Inför framtagandet av förslaget ska delegationen genomföra en kartläggning över introduktionsutbildningar som statliga myndig- heter tillhandahåller sina anställda. Av kartläggningen ska det framgå om utbildningen är obligatorisk, tillhandahålls av myndigheten själv eller någon extern aktör och om den genomförs digitalt, med eller utan handledare. Kartläggningen ska vidare innehålla en redogörelse för innehållet i utbildningarna, särskilt med avseende på de grund- läggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvaltningen och för rollen som statstjänsteman. Det är vidare av intresse att få veta om konsulter som upphandlas ges en introduktion om vad det innebär att arbeta i staten. Kartläggningen ska även omfatta eventu- ella fortbildningstillfällen och myndigheternas kostnader för intro- duktionsutbildningarna. Delegationen ska med utgångspunkt i kartläggningen redovisa en analys av om det finns skillnader i utbildningsutbud och i vilken ut- sträckning utbildningen är obligatorisk utifrån –myndighetens storlek (antal anställda), –myndighetens lokalisering, –om myndigheten bedriver verksamhet på flera orter, –myndighetens verksamhetsinriktning och uppgifter, samt –ytterligare förhållanden som delegationen bedömer vara av bety- delse. Delegationen ska föra en dialog med ett urval av myndigheterna för att ta tillvara deras erfarenheter av introduktioner av anställda. Utifrån den ovan nämnda kartläggningen och analysen ska delega- tionen lämna förslag till en gemensam, obligatorisk introduktions- utbildning för statsanställda. Av förslaget ska det framgå vilka huvud- sakliga delmoment utbildningen ska innehålla, särskilt avseende de grundläggande rättsprinciper och regelverk som gäller i statsförvalt- ningen och för rollen som statsanställd. En obligatorisk introduktionsutbildning för statligt anställda måste vara anpassningsbar och flexibel utifrån olika faktorer som myndig- heternas storlek, verksamhetens karaktär och de nyanställdas för- kunskaper. Exempelvis kan förutsättningarna variera beroende på om de nyanställda har rättslig utbildning och erfarenhet jämfört med om de inte har det. Delegationen ska lämna förslag på vilken av de befintliga statliga myndigheterna som ska ansvara för samordningen av introduktions- utbildningen. Gränsdragningen mellan den gemensamma introduktionsutbild- ningen och respektive myndighets introduktionsutbildning ska be- lysas. Den samordningsansvariga myndigheten ska föra en fortlöpande dialog om nödvändiga verksamhetsanpassningar med berörda myn- digheter utifrån behov och mål. Delegationen ska även lämna nödvändiga författningsförslag. Delegationen ska bedöma och analysera förslagets konsekvenser för myndigheterna, kostnaderna för genomförandet och dess finansiering. Förslaget får inte medföra ökade kostnader för staten. Om delega- tionen lämnar alternativa förslag om vilken myndighet som ska an- svara för samordningen av utbildningen, ska för- och nackdelar med de olika alternativen redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Delegationen ska vid genomförandet av det utvidgade uppdraget sam- råda med , för europapolitiska studier samt med universitet och högskolor. Statskontorets kunskaper och erfarenheter av att främja och sam- ordna arbetet för en god förvaltningskultur i staten kan utgöra ett stöd till delegationen vid genomförandet av uppdraget. Delegationen ska hålla berörda centrala arbetstagarorganisationer informerade om arbetet och ge dem tillfälle att lämna synpunkter. Delegationen ska löpande informera (Finans- departementet) om uppdragets genomförande. Det utvidgade uppdraget som gavs ska redovisas . Delega- tionens uppdrag ska i övrigt redovisas . Tilläggsdirektiv till Tillitsdelegationen (Fi 2016:03) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade att inrätta en delegation, Tillits- delegationen, med uppdrag att inom ramen för befintliga regelverk vidareutveckla en tillitsfull styrning av och statlig verk- samhet (dir. 2016:51). Regeringen beslutade tilläggsdirektiv till Tillits- delegationen om att göra en kartläggning av och analysera introduk- tionsutbildningar som statliga myndigheter tillhandahåller sina anställda samt att lämna förslag till hur och när en gemensam, obligatorisk in- troduktionsutbildning för statsanställda kan införas (dir. 2019:6). En- ligt tilläggsdirektiven skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings- ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för- bättrad resurstilldelning. 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet ifritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings- ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för- bättrad resurstilldelning. –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritids- hem och pedagogisk omsorg.