sou · H8B381 · 2020-12-15 00:00:00 — Därför bedöms antalet tvister i vilka DO föreslås få talerätt vara få till anta- let. Förslaget bedöms därmed innebära endast marginella kostnads- ökningar som ryms inom myndighetens befintliga anslag. Övriga förslag förmodas inte få effekter på det offentligas finanser. I egenskap av arbetsgivare påverkas staten av förslagen, se av- 18.9Konsekvenser för kommuner och regioner Den genomsnittliga tiden som föräldrar är föräldralediga bedöms inte påverkas av förslaget att reservera grundnivådagar i föräldraför- säkringen. Män förväntas i hög grad använda de dagar med föräldra- penning som kvinnor inte kommer att ha möjlighet att använda. För vissa familjer kommer dock inte en sådan förändring att ske. Om de grupper som tar ut lite eller ingen föräldrapenning inte ökar sitt uttag finns en risk för att den totala tiden med föräldraledigheten per barn blir kortare och förskolestarten därmed tidigareläggs för vissa barn. I de fall det eventuellt uppstår ett glapp i försörjningen mellan perioder med föräldrapenning och andra inkomster kan behovet av ekonomiskt bistånd komma att öka något. En tidigare etablering på arbetsmarknaden kan dock komma att öka skatteintäkterna och minska behovet av ekonomiskt bistånd. Sammantaget bedöms effek- terna för kommunerna vara marginella. Förslaget bedöms inte påverka regionerna. I egenskap av arbetsgivare påverkas kommuner och regioner av för- slagen, se avsnitt 18.6. I övrigt bedöms övriga förslag inte påverka kommuner och regioner. Konsekvenser av utredningens förslag 18.10Konsekvenser för jämställdhet mellan kvinnor och män Förslaget om reserverade grundnivådagar i föräldraförsäkringen be- döms ha positiva effekter för jämställdheten och bedöms bidra till de jämställdhetspolitiska målen om en jämn fördelning av det obe- talda hem- och omsorgsarbetet och ekonomisk jämställdhet. Förslaget likabehandlar föräldrar avseende reserverade dagar oavsett inkomstnivåer, vilket ökar likformigheten och förutsägbar- heten i försäkringen och kan det även påverka normer om hur föräldraledigheten fördelas. Förslaget bedöms leda till en mer jämn fördelning av föräldra- penning och föräldraledighet och därmed på det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Det är i huvudsak kvinnor som använder för- äldrapenning på grundnivå, se avsnitt 18.4.1. I de fall då båda för- äldrarna har sådan ersättning är det möjligt för den ena vårdnads- havaren att använda hela förmånstiden om den andra vårdnadshavaren avstår dagar. Med dagens uttagsmönster är det oftast kvinnan som använder föräldrapenningen . En längre från- varo på grund av vård av barn kan försena återinträde eller etablering på arbetsmarknaden. En mer jämställd fördelning av betalt och obetalt arbete och mer jämställda förutsättningar bedöms ge ökade möjligheter till ekonomisk självständighet för framför allt kvinnor. En reservering av föräldrapenningdagar är normerande såtillvida att de flesta föräldrar inte vill förlora för många dagar för barnet och därmed ökas incitamenten till att båda vårdnadshavarna ska använda föräldrapenning. Utifrån tidigare erfarenheter av vilka effekter reser- verade månader har haft på uttaget av föräldrapenning bedöms män anpassa uttaget utifrån de nya reglerna. Hänsyn bör tas till att För- säkringskassan har bedömt att även dagar på grundnivå har varit reserverade. Det är inte säkert att den förändrade tillämpningen är känd bland föräldrar vilket kan innebära att beteendeföränd- ringarna blir små om detta redan uppfattas gälla. Förslaget bedöms bidra till att kvinnor och mäns föräldrapenning- uttag kommer att bli mer jämställt och att även föräldraledighets- längden kommer att utjämnas något mellan män och kvinnor. En sådan utjämning innebär att kvinnors frånvaro från arbetsmarknaden minskar, på kort såväl som på lång sikt, eftersom längre föräldra- Konsekvenser av utredningens förslag ledighet har ett samband med fortsatt ansvar för hem- och omsorgs- arbete och med deltidsarbete. Med mer tid på arbetsmarknaden och större möjligheter till betalt arbete ges bättre förutsättningar för t.ex. en god löneutveckling och karriärmöjligheter. Kvinnors ekonomiska självständighet stärks när graden av självförsörjning ökar, både på kort och på lång sikt. Om obetalt arbete i högre utsträckning än ersätts med betalt arbete, kan livsinkomsten och den framtida pensio- nen för kvinnor komma att förbättras. Genom att fler kvinnor arbetar stärks även konkurrensen på arbetsmarknaden. Eftersom förslaget om flexibla arbetsformer inte innebär en rätt till flexibla arbetsformer blir konsekvenserna av förslaget, som framgår ovan, beroende av i vilken utsträckning arbetsgivare beviljar flexibla arbetsformer. Det är vanligare att kvinnor arbetar deltid än att män gör det. Enligt utredningens bedömning ovan i avsnitt 18.5.2 kan förslaget leda till en ökad medvetenhet om att det finns möjlighet att begära flexibla arbetsformer. Om det också leder till att flexibla arbetsfor- mer tillämpas i ökad utsträckning skulle det kunna leda till att arbetstagare får möjlighet att gå upp i arbetstid. Förslaget får i så fall positiva konsekvenser för jämställdheten. För de arbetstagare, oftast kvinnor, som valt att gå ner i arbetstid för att ta hand om barn eller vårda en närstående skulle i stället möjligheten till t.ex. mer arbete hemifrån eller ett inflytande över arbetsschemat kunna möjliggöra en ökad sysselsättningsgrad. Att fler kvinnor går upp i arbetstid innebär bättre förutsättningar för bl.a. karriärmöjligheter och en god löneutveckling. Förslaget skulle också kunna bidra till ökad jämställdhet om fler män kan ta ett större omsorgsansvar genom att de får möjlighet till flexibla arbetsformer. Om kvinnor använder sig av möjligheten till flexibla arbetsformer i större utsträckning än män skulle det emellertid medföra att de fortsatt tar en större del av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, vilket skulle motverka en mer jämn fördelning av detta och därmed påverka jämställdheten negativt. Konsekvenser av utredningens förslag Utredningens förslag gör inte någon skillnad på kvinnor och män. De omfattar också alla sektorer och branscher, både de mans- och kvinnodominerade. Eftersom kvinnor tar ut mer föräldraledighet än män kommer emellertid fler kvinnor att träffas av utredningens förslag för föräld- rar, se tabell 18.2. Detta gäller också för förslagen i lagen om ledighet för närståendevård, som också kommer att påverka fler kvinnor än män då av dem som tagit ut närståendepenning varit kvinnor. Se tabell 18.11 ovan. Kvinnor kan därför i större ut- sträckning förväntas ha nytta av det starkare skydd som förslagen innebär. Att skyddet stärks kan i sin tur innebära ett förändrat beteende- mönster på . Fler arbetstagare kan komma att känna sig trygga på arbetsmarknaden och därför välja att stanna kvar i större utsträckning. Det bedöms gynna de kvinnor som t.ex. arbetar deltid eller helt avstår från att arbeta för att ta hand som hem, barn och närstående. Ett ökat skydd och en ökad trygghet på arbetsmark- naden kan också på bidra till att fler män väljer att ta ut föräldraledighet och ledighet för närståendevård i en större utsträck- ning, då risken för att missgynnas minskar. På så sätt kan männen ta en större del av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, vilket ger kvinnorna mer tid för avlönat arbete. 18.11 Konsekvenser för barn Förslaget om reserverade grundnivådagar i föräldraförsäkringen bedöms, som framgår ovan, leda till ett jämnare uttag av föräldra- ledighet mellan kvinnor och män. En jämnare fördelning av föräldra- ledighet mellan föräldrarna innebär att barnet kan få en ökad tillgång särskilt till sina pappor. En tidig och nära kontakt med båda för- äldrarna gynnar barnet och stärker relationen till föräldrarna på både kort och lång sikt. De föräldrar som har rätt till ersättning endast på grundnivå får med förslaget om att reservera sådana ersättningsdagar ett starkare incitament att fördela föräldrapenningen jämställt och framför allt män får drivkraft att ta en större del i vården av barnet. Konsekvenser av utredningens förslag Förslaget bedöms därmed stärka barnets rätt till omvårdnad och kontakt med båda sina föräldrar. med båda föräldrarna ger ökade förutsättningar för en god kontakt mellan föräldrar och barn även när barnet blir äldre. Förändringen i uttagsmönster sker emellertid inte med samma styrka i alla grupper av föräldrar. I vissa grupper, exempelvis för för- äldrar med lägre inkomst och lägre utbildningsnivå, har mäns uttag av föräldrapenning inte ökat lika mycket som för män med högre in- komst och högre utbildningsnivå. Om mäns uttag av föräldrapenning inte ökar i vissa grupper finns en risk att reserverade föräldrapen- ningdagar för män inte tas ut, vilket bedöms vara en nackdel. En del barn riskerar därmed att få hemma, eventuellt med en tidigare förskolestart som följd. För många av de föräldrar som kommer till med barn och som berörs av begränsningsregeln i 12 kap. 12 § SFB innebär för- slaget att flertalet eller samtliga dagar kommer att vara reserverade. Detta eftersom föräldrapenning lämnas under sammanlagt för föräldrarna om ett barn blir bosatt här under sitt andra levnadsår. Sker det efter det andra levnadsåret lämnas ersätt- ning . Som framgått ovan bedöms förslaget leda till att barnet får en ökad tillgång till båda sina föräldrar. minskar flexibiliteten för denna grupp, vilket för barnens del kan medföra hemma med en förälder om förslaget leder till att dagar inte tas ut. Övriga förlag bedöms inte få några konsekvenser för barn. 18.12 Konsekvenser för integrationen Förslaget om reserverade grundnivådagar i föräldraförsäkringen bedöms ha positiva effekter för integrationen, framför allt för kvin- nor. Som framgår ovan bedöms förslaget leda till en något mer jämn fördelning mellan kvinnor och män av föräldraledighet och på det obetalda hem- och omsorgsarbetet. Konsekvenser av utredningens förslag Föräldrapenning på grundnivå är den föräldrapenningnivå som de som kommer till med barn oftast är hänvisade till den i . Utrikes födda kvinnor har som grupp sämre arbets- marknadsanknytning än inrikes födda kvinnor, även om variationerna inom gruppen är stora. Särskilt kvinnor som kommer som flyktingar eller anhöriginvandrare har svårigheter att etablera sig på arbetsmark- naden. kan förlänga etableringstiden ytterligare. Därför kan dessa kvinnor gynnas av en kortare föräldra- ledighet och en tidigare kontakt med arbetsförberedande åtgärder som exempelvis etableringsinsatser. Förslaget bedöms därför bidra till att stärka nyanlända kvinnors etablering på arbetsmarknaden. En förstärkt etablering på arbetsmarknaden bedöms också leda till en positiv effekt för integrationen av utrikes födda kvinnor som grupp. För män kan en något längre föräldraledighet resultera i en något förlängd etableringstid för dem som står långt från arbetsmarknaden och därmed även en försämrad integration för dem. Det är emellertid inte alla som väljer att använda de reserverade dagarna, vilket leder till att de förväntade effekterna bedöms skilja sig åt mellan olika grupper. Övriga förslag bedöms inte få några effekter på integrationen. 18.13Förslagens förhållande till och internationell rätt Andra direktiv av betydelse för balansen mellan arbete och privatliv De förslag som lämnas är de som bedöms nödvändiga för att genom- föra balansdirektivet. I fördraget om Europeiska unionens funktionssätt föreskrivs i artikel 153.1 i att unionen ska stödja och komplettera medlemssta- ternas insatser, bl.a. när det gäller jämställdhet i fråga om möjligheter på arbetsmarknaden och behandling i arbetslivet. Jämställdhet är en av de grundläggande principerna i EU. Enligt artikel 3.3 andra stycket i fördraget om Europeiska unionen ska unionen främja jämställdhet mellan kvinnor och män. Även enligt artikel 23 i Europeiska unionens Konsekvenser av utredningens förslag stadga om de grundläggande rättigheterna ska jämställdhet mellan män och kvinnor säkerställas på alla områden, inbegripet i fråga om anställning, arbete och lön. I artikel 33 i stadgan föreskrivs rätten till skydd mot uppsägning på varje grund som står i samband med moderskap. Det föreskrivs också en rätt till betald mammaledighet och till föräldraledighet efter ett barns födelse eller adoption av ett barn, för att familjeliv och yrkesliv ska kunna förenas. De förslag som lämnas bedöms vara förenliga med . De bedöms också ligga i linje med principerna om jämställdhet och balans mellan arbete och privatliv i principerna 2 och 9 i den europeiska pelaren för sociala rättigheter som proklamerades av , rådet och kommissionen . Utöver föräldraledighetsdirektivet2 som kommer att upphöra när balansdirektivet träder i kraft finns det flera EU-direktiv inom om- rådet jämställdhet och arbetsvillkor som behandlar frågor som är relevanta för balansen mellan arbete och privatliv. –likabehandlingsdirektivet3, som handlar om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet, –direktivet om likabehandling av kvinnor och män som är egen- företagare4, –mammaledighetsdirektivet5, som handlar om att förbättra säker- het och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar, och –direktivet om deltidsarbete6. Förslagen bedöms vara förenliga med dessa direktiv. 2Rådets direktiv /18/EU av om genomförandet av det ändrade ramav- talet om föräldraledighet som ingåtts av BUSINESSEUROPE, UEAPME, ECPE och EFS och om upphävande av direktiv /34/EG. 3Europaparlamentets och rådets direktiv /54/EG av om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet. 4Europaparlamentets och rådets direktiv /41/EU av om tillämpning av principen om likabehandling av kvinnor och män som är egenföretagare och om upphävande av rådets direktiv /613/EEG. 5Rådets direktiv /85/EEG av om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv /391/EEG). 6Rådets direktiv /81/EG av om ramavtalet om deltidsarbete under- tecknat av UNICE, CEEP och EFS. Konsekvenser av utredningens förslag Den s.k. dataskyddsförordningen7 utgör den generella regleringen av personuppgiftsbehandling inom EU. Förordningen är direkt tillämplig i . Den tillåter och förutsätter ibland att medlemsstaterna kom- pletterar förordningen med nationell lagstiftning. I komplet- teras förordningen bl.a. av lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning (dataskyddslagen). Dataskyddsförordningen ställer krav på att varje behandling av personuppgifter ska vila på en rättslig grund. I dataskyddsförord- ningen räknas dessa rättsliga grunder upp i artikel 6.1. Behandling av personuppgifter är enligt denna bestämmelse endast laglig om och i den mån som åtminstone ett av de villkor som räknas upp i bestäm- melsen är uppfyllt. De olika villkoren är i viss mån överlappande och kan därför vara tillämpliga på en och samma behandling. Behandlingen är t.ex. laglig om den är nödvändig för att fullgöra en rättslig förpliktelse som den personuppgiftsansvarige har (c), är nödvändig för att skydda intressen som är av grundläggande bety- delse för den registrerade eller för en annan fysisk person (d) eller nödvändig för att utföra en uppgift av allmänt intresse eller som ett led i myndighetsutövning (e). När det gäller känsliga personuppgifter, dvs. uppgifter om t.ex. hälsa, är det som utgångspunkt förbjudet att behandla sådana personuppgifter (artikel 9.1 i dataskyddsförordningen). Förbudet ska dock inte tillämpas om behandlingen är nödvändig för att den personuppgiftsansvarige eller den registrerade ska kunna fullgöra sina skyldigheter och utöva sina särskilda rättigheter inom arbets- rätten och på områdena social trygghet och socialt skydd, i den om- fattning detta är tillåtet enligt unionsrätten eller medlemsstaternas nationella rätt eller ett kollektivavtal som antagits med stöd av medlemsstaternas nationella rätt, där lämpliga skyddsåtgärder som säkerställer den registrerades grundläggande rättigheter och intres- sen fastställs (artikel 9.2 b). I svensk rätt finns i 3 kap. 2 § dataskyddslagen en generell regler- ing av behandlingen av personuppgifter med stöd av det undantag som gäller på arbetsrättens område, se propositionen Ny data- skyddslag (prop. 2017/18:105 s. 77 f.). Enligt 3 kap. 2 § första 7Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning). Konsekvenser av utredningens förslag stycket dataskyddslagen får känsliga personuppgifter behandlas med stöd av undantag om behandlingen är nödvändig för att den person- uppgiftsansvarige eller den registrerade ska kunna fullgöra sina skyl- digheter och utöva sina särskilda rättigheter inom arbetsrätten och inom områdena social trygghet och socialt skydd. Som skyddsåtgärd har i bestämmelsens andra stycke fastställts att personuppgifter som behandlas med stöd av första stycket får lämnas ut till tredje part endast om det inom arbetsrätten eller inom områdena social trygg- het och socialt skydd finns en skyldighet för den personuppgifts- ansvarige att göra det eller om den registrerade uttryckligen har sam- tyckt till utlämnandet. De föreslagna bestämmelserna om flexibla arbetsformer kan medföra en ökad behandling av personuppgifter inom ramen för per- sonaladministrativ verksamhet hos privata och offentliga arbets- givare. Det gäller främst i fråga om arbetstagare som vårdar en när- stående, men det kan i viss utsträckning också förekomma inom ramen för motsvarande hantering i förhållande till föräldrar med barn . Särskilt vid hanteringen av en begäran om flexibla arbetsformer för arbetstagare som vårdar en närstående kan det också förekomma uppgifter som ska betecknas som känsliga enligt dataskyddsförordningen. För att arbetsgivaren ska kunna uppfylla sin lagstadgade förplik- telse att besvara en arbetstagares begäran om flexibla arbetsformer en- ligt de föreslagna bestämmelserna om flexibla arbetsformer är per- sonuppgiftsbehandling nödvändig. Intresset av att arbetstagare som har behov av flexibla arbetsformer av omsorgsskäl kan ges bättre möj- ligheter att efterfråga det väger tyngre än det intrång i den personliga integriteten lämnandet av dessa uppgifter innebär. Det finns därmed också en rättslig grund för personuppgiftsbehandlingen. Behand- lingen som innefattar uppgifter om hälsa är nödvändig. I likhet med andra uppgifter som förekommer inom personaladministration kan uppgifterna hållas inom en begränsad krets i form av arbetstagarens chef och/eller personalfunktionen. Mot denna bakgrund får den be- handling av personuppgifter som de föreslagna bestämmelserna ger upphov till anses vara förenlig med EU:s dataskyddsförordning. Konsekvenser av utredningens förslag Det finns flera ILO-instrument som är relevanta i förhållande till åtgärder för att främja jämställdhet i arbetslivet. Konvention (nr 156) om jämställdhet mellan manliga och kvinn- liga arbetstagare: arbetstagare med familjeansvar har ratificerats av , se prop. 1981/82:166 med anledning av beslut fattade av internationella arbetskonferensen vid dess sextiosjätte och sextio- sjunde möten, m.m. Enligt artikel 3 i konventionen ska medlems- staterna i sin nationella politik sträva efter att göra det möjligt för personer med familjeansvar som har eller önskar få förvärvsarbete att utöva sin rätt att göra detta utan att utsättas för diskriminering och, så långt det är möjligt, utan konflikt mellan yrkes- och familje- ansvar. Enligt artikel 8 ska inte familjeansvar som sådant utgöra giltig orsak för en anställnings upphörande. De förslag som lämnas ligger enligt utredningens bedömning väl i linje med konventionen. Även konvention (nr 100) angående lika lön och konvention (nr 111) angående diskriminering i fråga om anställning och yrkes- utövning är av intresse. Konvention nr 111 är en av kärn- konventioner. Av artikel 2 i konventionen följer en skyldighet att utforma och tillämpa en nationell politik för att främja likställdhet och avskaffa diskriminering i fråga om anställning och yrkesut- övning. I artikel 1.1 a definieras diskriminering som varje åtskillnad, uteslutning eller företräde på grund av ras, hudfärg, kön, religion, politisk uppfattning, nationell härstamning eller socialt ursprung, som har till följd att likställdhet med avseende på möjligheter eller behandling i fråga om anställning eller yrkesutövning omintetgörs eller beskärs. Av artikel 2.1 i konvention nr 100 följer att medlems- staterna ska trygga tillämpningen av principen om lika lön för män och kvinnor för arbete av lika värde. Även i förhållande till dessa konventioner gör utredningen bedömningen att de förslag som lämnas är i linje med konventionerna. Även konvention (nr 175) om deltidsarbete är av visst intresse. Där ställs det krav på åtgärder för att säkerställa att deltidsarbetande ges samma skydd som jämförbara heltidsarbetande med avseende på diskriminering i anställning och yrkesutövning (artikel 4 c). I sammanhanget kan nämnas att däremot inte ratificerat konvention (nr 183) om skydd vid havandeskap och barnsbörd som dock främst behandlar närliggande frågor som mammaledighet. Konsekvenser av utredningens förslag konventionen hör också en rekommendation (nr 191). Problem som identifierats i förhållande till konventionens krav är konventionens tillämpningsområde i förhållande till det svenska arbetstagarbegrep- pet, obligatorisk ledighet efter nedkomsten, nivån på ersättningen för vissa föräldrar och att amningspauser inte betraktas som arbetstid, se propositionen konvention och rekommen- dation om arbetarskydd i lantbruket m.m. (prop. 2003/04:56) och yttrande nr 14/2007. Eftersom utredningen lämnar förslag till lagstiftning på ett om- råde som reglerar förhållandet mellan arbetsgivare och arbetstagare måste även hänsyn tas till konvention (nr 87) om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, konvention (nr 98) om organi- sationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten och konvention (nr 154) om främjande av kollektiva förhandlingar. Även konvention nr 87 och nr 98 tillhör kärnkonven- tioner. Av konvention 98 följer bl.a. att har en skyldighet att uppmuntra och främja förhandlingar mellan arbetsgivar- och arbets- tagarorganisationer för att åstadkomma reglering av arbetsvillkor i kollektivavtal. Av konvention 154 följer att åtgärder ska vidtas för att möjliggöra kollektiva förhandlingar inom de områden som täcks av konventionen. Eftersom de förslag som lämnas om flexibla arbetsformer in- skränker sig till att ge arbetsgivaren en skyldighet att under vissa förutsättningar besvara och motivera en begäran avseende flexibla arbetsformer finns det enligt utredningens bedömning inte något som talar för att parternas möjlighet att träffa kollektivavtal inskränks eller påverkas på ett negativt sätt. Sammanfattningsvis gör utredningen bedömningen att de förslag som lämnas inte står i strid med åtaganden gentemot . 18.14Särskilda hänsyn när det gäller tidpunkt för ikraftträdande och behov av informationsinsatser Balansdirektivet ska enligt artikel 20.1 vara genomfört . Det saknas handlingsutrymme beträffande ikraft- trädande. Inga särskilda hänsyn kan därför tas när det gäller tidpunkt för ikraftträdande. Det föreslås övergångsbestämmelser i enlighet med vad som framgår av avsnitt 16.2. Konsekvenser av utredningens förslag Det bedöms inte finnas något behov av informationsinsatser annat än vad som anges i avsnitt 14.3. Utredningen bedömer att förslagen inte har några konsekvenser för miljön, den kommunala självstyrelsen eller brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, samt för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet. 19.1Förslaget till lag om ändring i socialförsäkringsbalken