sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Varje person som söker till har en unik uppsättning meriter. Därför görs en individuell prövning och personen får också en indi- viduellt anpassad studiegång. VAL-lärosätena har i samverkan ut- arbetat olika metoder och arbetssätt för bedömning av ansökningar. Antagning till sker vår och höst. Samtliga ansökningar lämnas till oavsett vid vilket lärosäte den sökande avser att studera. För att den sökande överhuvudtaget ska vara aktuell för antag- ning måste han eller hon vara behörig till enligt 9 eller 10 §§. Kraven är att den sökande på grund av tidigare högskoleutbildning, tidigare motsvarande utbildning eller arbetslivserfarenhet som lärare eller förskollärare har förutsättningar att nå en behörighetsgivande examen enligt VAL-förordningen. Därtill måste den sökande vara verksams som lärare hos en sådan huvudman som avses i 2 § VAL- förordningen. För en lärare innebär det att en examen ska kunna nås genom att studera högst 120 hp. Rent praktiskt fungerar det så att när en person söker till gör han eller hon en önskan om vilken eller vilka examina han eller hon vill studera emot. Det aktuella lärosätet gör sedan bedömningen om detta är möjligt inom ramen för de 120 högskolepoängen som anges i förordningen . Lärosätena har som mål att ge perso- nen den närmaste vägen till lärarexamen. Studierna kan till exempel bestå av en fördjupning i ett ämne som är ett undervisningsämne eller (och) kurser inom utbildningsvetenskaplig kärna. Alla åtta lärosäten som ingår i erbjuder inte utbildning mot alla de lärarexamina som är möjliga för en student att uppnå inom satsningen. Vilka examina som erbjuds lokalt kan även variera mellan olika terminer. I högskolestatistiken ingår de äldre examina i det som brukar benämnas ”Lärarexamen” (examina som ingår i examens- ordningar som gällde års examensordning), medan de nu gällande fyra lärarexamina redovisas var för sig. För de som söker till enligt 2001 och examens- ordning gäller att han eller hon måste ha påbörjat de studier (lärar- utbildningen) som ska ingå i dessa examina före (förordning) respektive före (förord- ning) för att antas till mot examina i dessa två examensordningar. Dessutom måste alla kurser som räknas in i exa- men ha slutförts enligt förordningen. 4.4.10Lärare har möjlighet att studera högst 120 högskolepoäng inom För yrkesverksamma lärare prövas om den sökande kan nå en behö- righetsgivande examen inom 120 högskolepoäng. Det finns inget extra krav på omfattningen av tidigare yrkeserfarenhet, men de flesta av VAL-lärosätena bedömer det rimligt att den sökande har arbetat som lärare. Inte heller finns det några formella krav på omfattningen av tidigare studier. Den som söker kan ha en reell kompetens som motsvarar delar av kraven för ämnesstudier. VAL- lärosätena har bedömt att eftersom flera av examensmålen för lärar- utbildningarna som anges i examensordningen, bilaga 2 i högskole- förordningen (1993:100), har en mer teoretisk karaktär är det svårt att uppnå dem endast genom yrkeserfarenhet. Studierna inom kan omfatta både ämnesstudier och studier inom den utbildnings- vetenskapliga kärnan samt verksamhetsförlagd utbildning. För att säkerställa att den som erhåller en examen uppfyller examensmålen i högskoleförordningen har VAL-lärosätena arbetat med en bedöm- ning av reell kompetens genom validering. 4.4.11Lärare och förskollärare med tillräcklig arbetslivserfarenhet har möjlighet att få en examen efter att ha studerat 30 högskolepoäng inom Ändringarna som gjordes i förordningen 2013 innebär bland annat att personer som har arbetat heltid i skolan som (obehöriga) lärare eller i förskolan som (obehöriga) förskollärare i minst åtta läsår (den så kallade 8/15-regeln) har fått möj- lighet att inom läsa 30 högskolepoäng utbildningsveten- skaplig kärna och därefter kunna uppfylla kraven för en av de fyra nya lärarexamina. Personerna anses genom sin yrkeserfarenhet ha genomfört den verksamhetsförlagda delen av utbildningen och in- troduktionsperioden (som är ett krav för legitimation). I och med denna ändring har de som arbetar som obe- höriga förskollärare getts en möjlighet att inom komplettera för att uppnå en förskollärarexamen och behörighet. Arbetskravet (8/15) är formulerat som att arbetet ska ha infallit före och som längst fram till det att har slut- förts. Dessutom måste personen ha varit anställd som lärare eller förskollärare i skolväsendet för att få ta del av denna kortare studieinsats mot examen. Vad utredningen förstår är det denna bestämmelse som är problematisk för den som arbetar i fritidshemmet. Enligt 17 § i nämnda förordning gäller följande sär- skilda krav för examen för studenter med viss yrkeserfarenhet För vissa studenter med minst åtta års yrkeserfarenhet och tillräckliga ämneskunskaper kan det vara aktuellt med en kortare utbildnings- väg, den omfattar 30 högskolepoäng inom utbildningsvetenskaplig kärna. I första hand granskas om den sökande kommer har arbetat i skol- väsendet i en eller flera anställningar som lärare eller förskollärare under , såväl före som den dag utbildningen ska vara slutförd. Därtill ska den sökande ha haft en anställning som lärare eller förskollärare i skolväsendet (17 §). yrkeserfarenhet bedöms av VAL-lärosätena motsvara 30 högskolepoäng utbildningsvetenskap- lig kärna och 30 högskolepoäng verksamhetsförlagd utbildning. Därefter bedöms om den sökande har förkunskaper så att en be- hörighetsgivande examen kan uppnås efter att ha fullgjort studier inom den utbildningsvetenskapliga kärnan om 30 högskolepoäng inom ramen för . I praktiken innebär det att kravet på ämnes- kunskaper för en grund- eller ämneslärarexamen kontrolleras. Enligt högskoleförordningen bilaga 2 gäller för grundlärarexamen med inriktning mot arbete i fritidshem ska ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfatta 90 högskolepoäng, varav 60 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området och 30 högskolepoäng i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. 4.4.12Sökandens kunskaper bedöms inför antagning Det är viktigt att bedömningen av de sökandes meriter blir likvärdig och rättssäker. VAL-lärosätena har i samverkan arbetat för att ta fram gemensamma riktlinjer och metoder för att bedöma de sökan- des reella kompetens till både lärar- och förskollärarutbildningen. Det pågår ett arbete inom angående hur den sökandes meriter ska bedömas när han eller hon arbetat i fritidshemmet. Men generellt kan sägas att av 60 hp fritidspedagogik så torde normalt 30 hp kunna valideras. Ett problem avseende den som arbetat i fritidshem- met och som ska valideras för en examen mot grundlärare i fritidshem är att han eller hon sällan har undervisat i ett praktiskt estetiskt ämne på ett sådant sätt att den ämneskunskapen kan vali- deras. Personen i fråga måste således läsa in den kompentensen. 4.5VAL-förordningen ska ändras för att fler ska kunna nå en lärar- eller förskollärarexamen inom 4.5.1En anställning som lärare i fritidshemmet ska inte vara ett krav för utbildning inom Utredningens förslag: Det behörighetskrav till utbildning inom som kan leda till en behörighetsgivande examen som grund- lärare med inriktning mot arbete i fritidshem, som innebär att en sökande ska vara verksam som lärare i fritidshemmet tas bort och ersätts med ett krav på att den sökande ska medverka i undervis- ningen i fritidshemmet. Kravet på att en sökande ska ha varit anställd som lärare under sammanlagt för att kunna gå den kortare utbildningen på 30 högskolepoäng tas bort. I stället ska den sökande inom ramen för en anställning ha medverkat i undervisningen i fritidshemmet under . Skälen för utredningens förslag Ett liknande förslag har lagts fram i departementspromemorian Fler obehöriga lärare och förskollärare ska kunna nå en behörighets- givande examen inom . Utredningen har blivit varse om att den nu för ändring föreliggande bestämmelsen också innebär ett pro- blem för den som har varit verksam i fritidshemmet. Undantaget från legitimationskravet för den som bedriver undervis- ning i fritidshemmet togs bort , vilket sannolikt kommer innebära att fler personer än tidigare behöver vidareutbilda sig till lärare i fritidshem. 2017/18:194 Fler nyanlända ska uppnå behörighet till gymnasieskolan och kvaliteten i förskola och fritidshem ska stärkas. Bestämmelser i skollagen gör att personer som saknar behörighet och legitimation sällan anställs som lärare. För den som anställs i fritidshemmet finns också andra titlar, exempelvis fritidspedagog. Det är endast legitimerade lärare som är behöriga för viss under- visning som får bedriva undervisning i skolväsendet (2 kap. 13 § skollagen). Om det inte finns någon legitimerad lärare i fritidshem att tillgå får dock en annan lärare bedriva undervisning. En sådan lärare ska vara lämplig att bedriva undervisningen och i så stor ut- sträckning som möjligt ha en utbildning som motsvarar den utbild- ning som är behörighetsgivande (2 kap. 18 § skollagen). Personen får anställas och bedriva undervisning under högst i sänder (2 kap. 21 § skollagen). Ansvarig för undervisningen kan dock en- dast en legitimerad lärare vara (2 kap. 15 § skollagen). Dessa bestäm- melser innebär sammantaget att en lärare som arbetar fritidshemmet som saknar behörighet och legitimation kan anställas och bedriva undervisning i fritidshemmet . får det i undervisningen i fritidshemmet och i förskolan finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens utveckling och lärande främjas (2 kap. 14 § skollagen), t.ex. barnskötare. finns många personer med en anställning som barnskötare som har arbetat i fritidshemmet . Flera av dessa har påbörjat utbildningar, tagit del av fortbildningsinsatser och har haft mer kvalificerade arbetsuppgifter som närmat sig en lärares arbete i fritidshemmet. På så sätt har de fått möjlighet att ut- vecklat reell kompetens inom flera områden som grundlärarutbild- ningen med inritning mot arbete i fritidshem omfattar. Dessa perso- ner har däremot inte varit formellt anställda som lärare. Det behörighetskrav som avser viss typ av nuvarande yrkesverksamhet ska justeras anges i VAL-förordningen att ett behörighetskrav för utbild- ning som ska leda till en grundlärarexamen är att den sökande ska vara verksam som lärare (9 §). Mot bakgrund av bestämmelserna i skollagen finns det risk för att denna bestämmelse uppfattas som otydlig. Det som inom ett arbetslag i huvudsak skiljer en lärares arbetsuppgifter mot övrig personals uppgifter är att läraren ska ta ansvar för stora delar av verksamheten i fritidshemmet Förordningsbestämmelsen (9 §) bör tolkas i ljuset av skollagens bestämmelser. Vid en sådan tolkning framkommer att skrivningen att vara verksam som lärare inte är förenlig med skollagens bestäm- melser. Eftersom den som saknar en behörighetsgivande examen och legitimation för arbete i fritidshemmet vanligtvis inte har varit an- ställd som obehörig lärare utan som fritidspedagog eller barnskötare eller liknande (2 kap. 14 § skollagen) kommer många av de personer som skulle kunna vara aktuella för en utbildning inom inte att vara anställda eller verksamma som lärare i fritidshemmet. Utredningen förslår av den anledningen att behörighetskraven för en grundlärarutbildning med inriktning mot arbete i fritidshem inom ska ändras. Det ska räcka att en sökande medverkar i undervisningen i fritidshemmet – under förutsättning att övriga behörighetskrav är uppfyllda – för att sökanden ska vara behörig till en utbildning inom som leder till en examen som är behörig- hetsgivande för legitimation som grundlärare med inriktning mot arbete i fritidshem. Denna ändring medför att såväl obehöriga lärare som barnskötare kommer att kunna vara behöriga till en sådan ut- bildning. Det finns krav på tidigare anställning som lärare som utestänger kvalificerade sökande till grundlärarutbildningen inom Inom kan en student med yrkeserfarenhet och tidigare studier nå en behörighetsgivande examen som grundlärare med inriktning mot fritidshem genom en kortare utbildning som omfattar 30 hög- skolepoäng utbildningsvetenskaplig kärna. Ett krav är dock att stu- denten har varit anställd som lärare under (17 § 1). Som nämnts tidigare är det dock ett behörighetskrav i att en sökande har förutsättningar att nå en behörighetsgivande examen för legitimation som lärare eller förskollärare enligt förordningen (9 och 10 §§), varför en sökandes meriter valideras redan i antag- ningsförfarandet. En sökande ska inom ramen för en anställning ha medverkat i undervisningen i fritidshemmet under för att kunna antas till den kortare utbildningen om 30 högskolepoäng Av ovan nämnda skäl föreslås att kravet på att en sökande ska ha varit anställd som lärare för att kunna gå den kortare utbildningsvägen inom ersätts av ett krav på att sökanden ska inom ramen för en anställning ha medverkat i undervisningen i fritidshemmet under . Det kan, som tidigare nämnts gälla såväl obehöriga lärare som barnskötare som efter kompetens- utveckling fått ta ett större ansvar för det pedagogiska arbetet på en förskola så att de i praktiken har haft mer kvalificerade arbetsupp- gifter som närmar sig en lärares, t.ex. genom att hjälpa till att planera och utforma den pedagogiska verksamheten i enlighet med fritids- hemmets styrdokument och mål. I ansökan till ska ett tjänst- göringsintyg bifogas där det framgår vad den sökande har arbetat och vilka arbetsuppgifter den sökande ha haft. Arbetsgivaren ska intyga att uppgifterna i tjänstgöringsintyget stämmer. gäller fortfarande att det krävs förkunskaper motsva- rande de som gäller för grundlärarexamen med inriktning mot arbete ifritidshem (20 §). Av högskoleförordningen 1993:100, bilaga 2 framgår att ämnes- och ämnesdidaktiska studier omfattar 90 hög- skolepoäng, varav 60 högskolepoäng inom det fritidspedagogiska området och 30 högskolepoäng i ett eller två praktiska eller estetiska ämnen. Sökanden kommer antingen att ha studier som motsvarar större delen av de 90 hp inom det fritidspedagogiska området eller också kommer yrkeserfarenheten att vara av sådan karaktär att den sökande kan åberopa reell kompetens baserat på arbete. Då krävs det att den sökande har haft mer kvalificerade arbetsuppgifter och har haft möjlighet att kunna utveckla kunskaper och kompetens som är relevanta för läraryrket i sin yrkesverksamhet. Därför görs bedöm- ningen att kraven för tillträde till utbildningen även i fortsättningen kommer att vara tillräckligt höga. 4.6Frågor som behöver lösas Utredningens bedömning: Grundlärarutbildningen med arbete med inriktning mot fritidshem behöver ses över. Forskning om fritidshemmet bör inkluderas i högre utsträckning inom ramen för befintliga och kommande satsningar på forskning inom utbildningsvetenskap. Skälen för utredningens bedömning Som framkommit ovan behöver utbildningen till lärare i fritidshem bli mer populär bland studenterna för att förbättra behörighetsläget i fritidshemmet. Utbildningen behöver också bättre kapacitet om den ska möta ett ökat behov bland studenterna. Det finns emellertid också andra aspekter kring utbildningen som behöver ses över för att kunna tillförsäkra utbildningens kvalitet och eventuella utbyggnad. Vid utredningens första referensgruppsmöte med fritidshems- forskare var deltagarna enliga om att det krävs vissa förändringar av grundlärarutbildningen med inriktning mot arbete i fritidshem. Ut- bildningen är inte på avancerad nivå, vilket innebär att studenterna som tagit examen inte blir direkt kvalificerade till att delta i en forskarutbildning. Eftersom avancerad nivå kräver en längre utbild- ning och därmed tar med kapacitet, bör det diskuteras hur den som har en examen på grundnivå ska kunna komplettera till avancerad nivå genom master- och magisterprogram. Vem som kan bli antagen till forskarutbildning kan utläsas i 39 § högskoleförordningen (1993:100). Grundläggande behö- righet till utbildning på forskarnivå har den som har 1.avlagt en examen på avancerad nivå, 2.fullgjort kursfordringar om minst 240 högskolepoäng, varav minst 60 högskolepoäng på avancerad nivå, eller 3.på något annat sätt inom eller utom landet förvärvat i huvudsak motsvarande kunskaper. Högskolan får för en enskild sökande medge undantag från kravet på grundläggande behörighet, om det finns särskilda skäl. Vid an- tagningen till forskarutbildning krävs både att sökanden uppfyller kraven för grundläggande behörighet och den särskilda behörighet som högskolan kan ha föreskrivit (se bland annat 7 kap. 40 § hög- skoleförordning (1993:100). Utan doktorander i ämnen som är relevanta för fritidshemmets verksamhet kan det inte heller utbildas nya lärare som kan undervisa vid lärosätena. Det innebär i sin tur att det inte finns nog med examinatorer (av högskoleförordning framgår att be- tyget ska beslutas av en av högskolan särskilt utsedd lärare (exami- nator). Det ovan sagda är en av anledningarna till att det också är svårt att starta utbildningar till lärare i fritidshem på andra universitet och högskolor. Det finns helt enkelt inga lärare och därmed inga examinatorer. Som framgår av utredningens kartläggning vill huvud- männen se fler distansutbildningar. För att komma till rätta med detta problem, behöver det utredas om grundlärarprogrammet med inriktning mot arbete i fritidshem bör vara på avancerad nivå alternativt frågan om så kallade master- program och en forskarskola med inriktning mot fritidspedagogik. Utredningen anser att detta emellertid ligger utanför direktiven men vill ändå betona vikten i att lärarbasen vid lärosätena ständigt bättras på. 4.6.1Läroplanen i fritidshemmet del 4 behöver förtydligas Utredningens förslag: ska ges i uppdrag att förtyd- liga läroplansdel 4, så att uppdelningen ansvarsfördelningen inom arbetslaget blir tydligare. Förändringen ska syfta till att tydlig- göra lärarens samt arbetslagets gemensamma ansvar. Som framkommer i avsnitt 4.3 ovan reser huvudmännen frågor kring vilka olika typer av personalkategorier som får eller kan finnas i fritidshemmet. Av skollagen (2010:800) framgår att endast den som har legitimation som lärare eller förskollärare och är behörig för viss undervisning får bedriva undervisningen (2 kap. 13 § skollagen). I undervisningen i fritidshemmet får det finnas annan personal med sådan utbildning eller erfarenhet att elevernas utveckling och lärande främjas (2 kap. 14 § skollagen). Det är emellertid den legitimerade läraren som har ansvar för den undervisning som han eller hon be- driver (2 kap. 15 § skollagen). Av skollagspropositionen framgår dessutom att för att ansvara för undervisningen bör det krävas hög- skoleutbildning avsedd för arbete i fritidshem. Utöver lärare med denna inriktning kan även annan personal arbeta i fritidshemmet. Det kan vara lärare med annan inriktning eller barnskötare och fritidsledare som bidrar med sin kompetens till att erbjuda eleverna en meningsfull fritid samt att stimulera utveckling och lärare. Det är således läraren i fritidshem som ska leda de målstyrda processerna så att läroplanens mål och intentioner uppfylls. Läraren ansvarar för att det pedagogiska innehållet och det målinriktade arbetet främjar varje barns utveckling och lärande. Av samma förarbete framgår ett resonemang om förskolan som handlar om att alla i ett arbetslag ska stimulera barns utveckling och lärande samt erbjuda barnen en trygg omsorg, oavsett om arbetslaget består av enbart förskollärare eller av både förskollärare och barn- skötare (s.k. annan personal). På samma sätt som i fritidshemmet bildar omsorg, utveckling och lärande en helhet. Mot bakgrund av att det i undervisningen i fritidshemmet liksom i förskolan också får finnas annan personal betyder detta att det är läraren som ansvarar för undervisningen men att arbetslaget som helhet ansvarar för att stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda en trygg omsorg. Det blir således en fråga om vad huvudmannen lägger för betydelse i ordet ansvara för, som i slutändan kommer ge svar på frågan hur personalens utbildningsnivå bedöms. Det är en realitet att det råder stor brist på behöriga lärare i fritidshemmet. Eftersom det i fritidshemmets undervisning även får finnas andra personalkategorier än behöriga legitimerade lärare är det utredningens bedömning att arbetslagets arbetsfördelning behö- ver förtydligas i fritidshemmets läroplansdel nr 4 i likhet med det förtydligande som skett i förskolans läroplan. Tydlighet i yrkesroller och en kompetenshöjning av outbildad personal till barnskötare eller fritidsledare kommer enligt utredningens mening att innebära en höjning både av kvaliteten men även likvärdigheten i fritidshemmet. Utredningen är väl medveten om att fritidshemmets läroplansdel är Givet de resonemang som förs av huvudmännen i enkäterna och djupintervjuerna angående yrkeskategorier i fritids- hemmet är det dock viktigt att arbetslagets ansvar förtydligas. Det är inte bra att huvudmän uttrycker sig inte kunna rekommendera unga människor att läsa en utbildning till barnskötare med inriktning mot fritidshemmet. En sådan utbildning kan nämligen vara inkörs- porten till att läsa till lärare i fritidshem. Men det innebär också en möjlighet för unga människor att skaffa sig ett meningsfullt yrke. Mot ovanstående bakgrund är således utredningens bedömning att ska ges i uppdrag att förtydliga läroplansdel nr 4 i läro- planen för , förskoleklassen och fritidshemmet, i likhet med förskolans läroplan så att uppdelningen mellan ansvarsnivåer i arbetslaget blir tydligare. I detta kapitel beskrivs kvalitetsarbetet rörande fritidshemmets verk- samhet. Kapitlet innehåller en kort bakgrund, aktuella regleringar samt hur arbetet sker i praktiken. Vidare lämnar utredningen förslag om hur området kan utvecklas. 5.1Bakgrund: decentralisering och målstyrning1 Fritidshemmet är sprunget ur en socialpedagogisk tradition och var under det moderna fritidshemmets första decennier en del av social- politiken. Verksamhetsuppföljningen fokuserade på 1960- och 1970- talen på ekonomiska och organisatoriska frågor. Pedagogiska och innehållsmässiga frågor följdes inte upp varken på politisk nivå eller på förvaltningsnivå i kommunerna. preciserades mål och riktlinjer för fritidshemmet.2 utarbetade ett pedagogiskt program som vägledning för kommunens lednings- och utvecklingsarbete samt för personalens planering, utvärdering och utveckling av den egna verksamheten.3 Den skolpolitiska debatten handlade till stor del om decentralisering och denna fråga kom även att påverka fritidshem- met. Decentraliseringen handlade om en skola med större inslag av målstyrning och valfrihet. En strävan var att ersätta regelstyrning med målstyrning. I den nya styrfilosofin som successivt tog form, fick staten det övergripande ansvaret för skolan. Skolans styrdoku- ment formuleras av staten medan kommunerna och enskilda huvud- män ansvarar för det konkreta genomförandet. 1Avsnittet bygger i huvudsak på (2017). Systematiskt kvalitetsarbete i förskola, skola och fritidshem, (2015). I spänningsfältet mellan kontroll och utveckling samt (2017). Fritidshemmets mål och resultat Att planera och utvärdera 1986/87:117 om nytt statsbidrag för barnomsorgen. 3Socialstyrelsen (1988). Pedagogiskt program för fritidshem, Allmänna råd från Socialstyrel- sen 1988:7. Målstyrning innebär att huvudmän, rektorer och profession har stort utrymme att besluta om vilka metoder och arbetssätt som ska användas för att nå målen i skiftande elevgrupper och områden. Målstyrning innebär också krav på att huvudmän, rektorer och pro- fession själva följer upp och kontinuerligt förbättrar sina metoder och resultat. Imitten av beslutades att fritidshemmet, förskolan och förskoleklassen, skulle integreras i ett samlat utbildningssystem. Fritidshemmet har blivit en del av skolans organisation och principer för dokumentation och utvärdering. Fokus har skiftat från att främst handla om barns sociala relationer till att lärande och utbildning också är en del av verksamheten. Fritidshemmet blev en del av det livslånga lärandet.