sou · H8B337 · 2020-06-17 00:00:00 — SOU 2020:37 Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program uppgifterna om ersättningsrätt, ersättningens storlek och längd samt om hur många dagar som har förbrukats kan då lämnas från en arbetslöshetskassa till inom ramen för arbetslös- hetskassornas uppgiftsskyldighet gentemot myndigheten. Utred- ningens förslag innebär ingen annan ordning än den som redan gäller . Bedömning: Den som deltar i arbetsmarknadspolitiska program med aktivitetsstöd som baseras tidigare arbetslöshetsersättning eller som på annat sätt utgår från arbetslöshetsersättningen, bör även i fortsättningen få ett aktivitetsstöd som speglar vad den sökande hade fått om han eller hon i stället hade arbetslöshets- ersättning. Reglerna bör anpassas till att grundförsäkringen tas bort och till utredningens förslag om ersättningens storlek, in- klusive nya ersättningsnivåer och nedtrappning. Nedtrappning bör ske även under tid med aktivitetsstöd. Den som tidigare fått arbetslöshetsersättning bör dock inte få lägre ersättning i aktivi- tetsstöd än om han eller hon inte hade uppfyllt villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning. Aktivitetsstödets storlek för den som har uppfyllt villkoren för arbetslöshetsersättning Enligt nuvarande ordning lämnas aktivitetsstöd till den som är berät- tigad till eller skulle ha varit berättigad till arbetslöshetsersättning med ett belopp som motsvarar den arbetslöshetsersättning som den sökande skulle ha fått. Det finns vissa undantag. Aktivitetsstödet lämnas t.ex. med lägst , dvs. minst det belopp som maxi- malt kan lämnas enligt arbetslöshetsförsäkringens grundförsäkring. För den som inte har fyllt , men som uppfyller kraven för ersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen, lämnas ersättning med högst av dagsförtjänsten under de 100 första ersätt- ningsdagarna med aktivitetsstöd och under efterföljande . Därefter uppgår aktivitetsstödet till Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program Eftersom en anvisning till t.ex. jobbgarantin för ungdomar får göras redan efter 90 dagars arbetslöshet (vilket mot- svarar högst ) betyder det att en sökande under får färre ersättningsdagar med en 80-procentig ersättning om han eller hon anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program än om samma sökande fortsätter med arbetslöshetsersättning . För den som har fyllt och som har uppfyllt kraven inom inkomstbortfallsförsäkringen lämnas aktivitetsstöd motsvarande vad den sökande skulle ha haft i arbetslöshetsersättning. Om med arbetslöshetsersättning är förbrukade lämnas aktivitetsstöd av dagsförtjänsten. Dagens bestämmelser behöver anpassas till att arbetslöshetsför- säkringen enligt utredningens förslag kommer att vara en samman- hållen inkomstbortfallsförsäkring där ersättningen lämnas med olika ersättningsnivåer beroende i medlemskap och tiden med arbetslöshetsersättning. Dessutom behöver aktivitetsstödets lägsta belopp och hur detta ska förhålla sig till ersättningsgolvet i arbets- löshetsförsäkringen ses över. Anpassning av regler och ersättningsgolv Utredningen ska analysera och vid behov föreslå de följdändringar som behövs för att möjliggöra att ersättningsnivån inom aktivi- tetsstödet följer nedtrappningen inom arbetslöshetsförsäkringen för dem som har rätt till arbetslöshetsersättning. Nivån för dem som får aktivitetsstöd, och som fått arbetslöshetsersättning under den längsta tid som kan lämnas, bör enligt direktiven i normalfallet inte överstiga den lägsta nivån i nedtrappningen i arbetslöshetsersättningen. Det ligger alltså inte i utredningens uppdrag att överväga någon annan ordning för aktivitetsstödets storlek än att det, för den som upp- fyller eller skulle ha uppfyllt villkoren för arbetslöshetsersättning, ska relatera till arbetslöshetsersättningen. Om arbetslöshetsersättn- ingen och aktivitetsstödet lämnas med samma belopp minskar också risken att ekonomiska incitament påverkar sökandes vilja att delta i arbetsmarknadspolitiska program. Utredningen anser därför att den princip som gäller för vissa och som innebär att aktivitetsstödet ska motsvara arbetslöshetsersättningen i huvudsak är ändamålsenlig, i SOU 2020:37 Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program synnerhet när det rör sig om arbetsmarknadspolitiska program innan den sökande har förbrukat alla sina dagar med arbetslöshetsersättning. Det behöver utifrån dessa förutsättningar ske vissa anpassningar av regelverket. Grundförsäkringen föreslås tas bort. Ersättnings- nivåerna ska variera både med den sökandes medlemstid och tid med arbetslöshetsersättning (se kapitel 11) och aktivitetsstödet bör av- spegla dessa principer. För tydlighetens skulle bör samma nivåer gälla för alla oavsett ålder. Det innebär att ersättningen kommer att öka marginellt för vissa sökande under . Den nuvarande regeln, som innebär att ersättningen trappas av snabbare för sökande under , omfattar dock endast sökande som är berättigade till arbetslöshetsersättning enligt inkomstbortfallsförsäkringen. Till följd av dagens dagpenning- tak omfattas vidare inte alla sökande av nedtrappningen. Om aktivi- tetsstödet avspeglar ersättningsnivåerna på det sätt som utredningen föreslår kommer fler att omfattas av nedtrappning i ersättnings- nivåerna, oavsett tidigare inkomster. Aktivitetsstödet bör trappas ned med tiden i arbetslöshet finns ett betydande efterskydd för dem som har haft inkomstrelaterad arbetslöshetsersättning och tjänat eller mer och som efter att ha förbrukat sina ersättningsdagar anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin. En sådan person får ett aktivitets- stöd som motsvarar den tidigare arbetslöshetsersättningen så länge som han eller hon deltar i insatser. Eftersom insatser i form av jobb- och utvecklingsgarantin inte är begränsade , innebär det i prak- tiken ett obegränsat efterskydd av den tidigare ersättningsnivån. Arbetslöshetsersättning ska vara ett ekonomiskt stöd under om- ställning mellan arbeten. I de fall aktivitetsstöd lämnas i stället för arbetslöshetsersättning, avräknas antalet dagar med aktivitetsstöd från ersättningsperioden. Tiden med aktivitetsstöd ingår då i ersätt- ningsperioden. Den som bedöms kunna ställa om till ett nytt arbete bör ges ökande ekonomiska incitament att intensifiera och bredda sitt arbetssökande med tiden i arbetslöshet även i detta fall. Det innebär, i klartext, att ersättningen bör trappas ned, till en bestämd nedre gräns. När det rör sig om ett efterskydd av ersättning, är det rimligt att även detta trappas ned, eller fasas ut, . Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program Mot denna bakgrund menar utredningen att ett aktivitetsstöd som motsvarar det belopp som den sökande skulle ha haft i arbets- löshetsersättning bör trappas ned även efter anvisning till jobbgarantin för ungdomar eller jobb- och utvecklingsgarantin. Det får även till följd att även den som bara får arbetslöshetsersättning (under förut- sättning att han eller hon därefter anvisas till ett arbetsmarknads- politiskt program) bör få samma nedtrappning av ersättningen som den som får arbetslöshetsersättning , under förutsättning att båda sökanden har varit arbetslösa . Nuvarande regelverk innebär att den vars dagpenning är lägre än får en högre ersättning när han eller hon anvisas till ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd, även om det också i dessa fall ska röra sig om ett efterskydd för den som har uppfyllt villkoren för arbetslöshetsersättning. Utredningen menar att detta är en tveksam ordning, i synnerhet vid anvisning till jobb- och utvecklingsgarantin, eftersom det skapar ett ekonomiskt incita- ment att bli utförsäkrad. Utredningen anser att aktivitetsstödet bör trappas ned även efter det att ersättningsdagarna inom arbetslöshets- försäkringen har förbrukats. Resultatet av detta kan bli att aktivi- tetsstödet för den som skulle ha varit berättigad till arbetslöshets- ersättning blir lägre än vad som skulle ha lämnats om den sökande inte beviljats arbetslöshetsersättning innan anvisning till program. Mot denna bakgrund menar utredningen att aktivitetsstödet inte bör understiga det lägsta belopp som får lämnas som aktivitetsstöd till den som inte uppfyllt eller skulle ha uppfyllt villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning före en programanvisning. Det är inte utredningens sak att föreslå vilket lägsta belopp som bör gälla inom aktivitetsstödet. motsvarar det per dag. SOU 2020:37 Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program 23.6Övergången från ett arbetsmarknadspolitiskt program till arbetslöshetsförsäkringen 23.6.1Rätt person på rätt plats Bedömning: Utredningens förslag och bedömningar om inkomst- villkor gör att fler som är inskrivna i jobb- och utvecklingsgaran- tin kommer att kunna kvalificera sig för arbetslöshetsersättning. Genom tydligare regler för kvalificering kommer även fler per- soner som uppfyllt inkomstvillkoret att kunna skrivas ut ur jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Dagens regelverk för jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar behöver ses över och anpassas Den som deltar i jobb- och utvecklingsgarantin eller jobb- garantin för ungdomar får delta i garantierna till dess att han eller hon uppfyller ett arbetsvillkor, 13 § förordningen om jobb- och ut- vecklingsgarantin och 10 § förordningen om jobbgaranti för ung- domar. Utredningen föreslår i detta betänkande att arbetsvillkoret ska ersättas med ett inkomstvillkor. Förordningen om jobb- och utvecklingsgarantin respektive jobbgarantin för ungdomar behöver därför anpassas. Ett praktiskt problem i detta sammanhang är det finns sökanden som trots att de uppfyller arbetsvillkoret fortsätter att delta i garantierna, antingen medvetet eller för att de inte kan bedöma om villkoret är uppfyllt eller inte. Det leder bl.a. till onödig administration hos Arbetsförmedlingen och och att deras resurser används på ett sätt som inte är avsett. Det leder också till och att den sökande inte omfattas av de bestämmelser inom arbetslöshetsförsäkringen som syftar till att korta tiden i arbets- löshet. Utredningens förslag om ett nytt inkomstvillkor bedöms leda till att fler kvalificerar sig för arbetslöshetsersättning än . föreslår utredningen att ersättningsperiodens längd (för den som upp- fyller inkomstvillkorets huvudregel) ska kunna variera mellan 100, 200 och och att en anvisning till jobb- och ut- vecklingsgarantin bör få göras även efter det att en sökande för- Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program brukat färre dagar än . Det kan sannolikt få till följd att fler skrivs in i jobb- och utvecklingsgarantin. Eftersom ut- redningen inte bedömer att det behövs någon anpassning av regler för vem som får anvisas till jobbgarantin för ungdomar, kommer ut- redningens förslag sannolikt inte att leda till större inflöden till denna garanti. Fler kan skrivas ut ur garantierna Utredningens förslag om att införa ett inkomstvillkor i stället för dagens arbetsvillkor leder till att fler kan kvalificera sig för arbetslös- hetsersättning. Det kommer även att gälla den som är inskriven i jobb- och utvecklingsgarantin och jobbgarantin för ungdomar. Ut- redningen bedömer att en effekt av detta kommer att vara att fler kommer att skrivas in i jobb- och utvecklingsgarantin men också att fler kommer att uppfylla inkomstvillkoret och därför skrivas ut ur garantierna, dvs. både från jobb- och utvecklingsgarantin och jobb- garantin för ungdomar. En särskild anpassning av regelverket bör här göras i förhållande till den som under deltagande i garantierna uppfyller inkomstvill- korets undantagsregel. Den som uppfyller inkomstvillkoret enligt undantagsregeln får , men ska inte kunna anvisas till jobb- och utvecklingsgarantin förrän arbetslös- het. Det bör inte vara möjligt att skrivas ut ur garantierna med an- ledning av att den sökande uppfyller undantagsregeln, eftersom det kan innebära att den sökande står helt utan ersättning. Ett sådant scenario skulle kunna leda till att arbetslösa inskrivna i garantierna låter bli att arbeta, för att inte riskera att stå utan skydd efter utskrivningen. En annan orsak till att fler bedöms kunna skrivas ut ur garantierna är att det kommer att vara lättare att identifiera vem som uppfyller inkomstvillkoret. De uppgifter som ligger till grund för inkomstvill- koret kan hämtas från arbetsgivardeklarationerna via . Det betyder att det blir enklare för enskilda att avgöra när inkomst- villkoret är uppfyllt. Det ökar dessutom sannolikheten att beslutande myndigheter, som t.ex. Arbetsförmedlingen, ska kunna bedöma om den sökande uppfyllt villkoren för rätt till arbetslöshetsersättning eller inte. Utöver det blir det mindre attraktivt för den som frivilligt SOU 2020:37 Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program stannar kvar i garantin på ett sätt som inte är avsett om aktivitets- stödet trappas ned på det sätt som utredningen föreslår. Samman- taget är detta också orsaken till att utredningen inte bedömer att det behövs någon anpassad ramtidsbestämmelse för den som kvalificerat sig för rätt till en period med arbetslöshetsersättning under deltagandet i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Den som ska prövas för rätt till ny ersättning ska därför prövas enligt ramtidens huvudregel. 23.6.2Ramtid när inkomstvillkor uppfyllts innan program Förslag: För en sökande som har anvisats till ett arbetsmarknads- politiskt program i anslutning till arbetslöshetens inträde och efter deltagandet i programmet begär arbetslöshetsersättning, ska ramtiden avse de som föregått anvisningen. Detta ska endast gälla om den sökande begär arbetslöshetsersättning efter att deltagandet i programmet har avslutats. Bestämmelser om överhoppningsbar tid ska tillämpas när det prövas om en begäran gjorts . Skälen för förslaget: Av dagens regelverk framgår att ramtiden för en sökande som deltar i ett arbetsmarknadspolitiskt program med aktivitetsstöd och som har uppfyllt ett arbetsvillkor före deltagandet i programmet, utgörs av de som närmast föregått den tidpunkt då sökanden påbörjade programmet, 15 b § . Regeln avser en situation där den sökande går direkt från arbete till ett pro- gram utan att däremellan ha beviljats arbetslöshetsersättning. Syftet med regeln är att skydda den sökandes tidigare dagpenning och att skapa en grund för avräkning av aktivitetsstöd mot ersättnings- perioden. En liknande regel behövs även i fortsättningen. Tid i arbetsmarknadspolitiskt program är inte överhoppningsbar. Utan den särskilda ramtidsregeln skulle ramtiden i de fall som beskrivits därför delvis eller helt omfatta tid som den sökande varit inskriven i ett arbetsmarknadspolitiskt program. Det skulle med andra ord leda till att den sökande som anvisas till program direkt efter avslutat arbete utan att däremellan ha beviljats arbetslöshetsersättning, skulle försvaga sitt försäkringsskydd. Enligt utredningens förslag i kapitel 13, ska dagar med aktivitetsstöd räknas av från ersättningsperioden. För med aktivitetsstöd som lämnats efter den månad som det Förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och arbetsmarknadspolitiska program inkomstvillkor som ligger till grund för ersättningstiden har upp- fyllts ska räknas av. Ramtidsbestämmelsen för denna grupp bör därför anpassas och utformas så att ramtiden utgör de 12 månader som föregått att den sökande har anvisats till programmet. Bestämmelsen kan endast användas om ansökan sker från att den sökande skrivits ut ur programmet. I sådan tid medräknas inte överhoppningsbar tid (se avsnitt 10.7). Syftet med den avgränsningen är att en sökande som lämnar ett program med anledning av arbete inte ska försättas i sämre läge än om han eller hon fortsatt att vara arbetslös. I detta kapitel undersöks förutsättningarna för att anpassa vissa aspek- ter av arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringen till varandra. 24.2Förutsättningarna för att harmonisera arbetslöshets- och socialförsäkringen Utredningens direktiv om arbetslöshets- och socialförsäkringen Av utredningens direktiv framgår att det pågår ett utredningsarbete i avseende den parlamentariska socialförsäkrings- utredningens förslag om ersättningsgrundande inkomst, förkortad EGI, inom socialförsäkringen1. Enligt förslaget ska EGI grundas på historiska inkomstuppgifter, och enligt direktiven bör det övervägas om vissa principer inom socialförsäkringen och arbetslöshetsför- säkringen borde vara gemensamma. Det gäller exempelvis hanter- ingen av överhoppningsbar tid och definitionen av inkomster. Det skulle kunna underlätta för personer som har behov av att omväxlande få ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och social- försäkringen. Direktiven framhåller även att oönskade incitament för enskilda att växla mellan systemen ska motverkas. Pågående utredningsarbete om ersättningsgrundande inkomst inom socialförsäkringen Enligt nuvarande ordning baseras många socialförsäkringsförmåner på individens sjukpenninggrundande inkomst, förkortad SGI. Det rör sig om alla arbetsbaserade förmåner som framgår av 6 kap. 6 § socialförsäkringsbalken (2010:110), t.ex. graviditetspenning, föräldra- penning, sjukpenning, arbetsskadeersättning och inkomstgrundad ålderspension. SGI utgår från en bedömning av den sökandes framtida inkoms- ter och sannolika inkomstbortfall. pågår alltså ett arbete inom i syfte att analysera om SGI kan ersättas av EGI som grundas på historiska inkomstuppgifter. Detta är utgångs- punkten för utredningens direktiv. Socialförsäkringen och särskilt sjukförsäkringen Det finns flera fördelar med en ökad harmonisering av arbetslöshets- och socialförsäkringen. Det handlar både om en ökad ekonomisk förutsebarhet för den som omväxlande har behov av ersättning från arbetslöshetsförsäkringen och socialförsäkringen samt minskade eko- nomiska incitament att röra sig mellan respektive system. Frågor om hur incitamentsstrukturer påverkar flödet mellan arbets- löshetsförsäkringen och socialförsäkringen har i första hand lyfts fram i förhållandet mellan arbetslöshetsförsäkringen och sjukför- säkringen. Det kan handla om en situation där en person med rätt till arbetslöshetsersättning kan ha incitament att ansöka om sjuk- penning för att undvika att ersättningsdagarna inom arbetslöshets- försäkringen tar slut eller om att det är mer ekonomiskt gynnsamt att befinna sig i det ena än det andra systemet. 24.3.1Förutsättningar saknas för en närmare harmonisering mellan arbetslöshets- och sjukförsäkringen Bedömning: Det saknas förutsättningar för att en ny arbetslös- hetsförsäkring baserad på inkomster ska kunna anpassas till de nuvarande reglerna inom sjukförsäkringen eller till en ny sjukför- säkring som bygger på historiska inkomstuppgifter, eftersom ett sådant förslag ännu inte är klart. Ett förslag om en sjukförsäkring baserad på ersättningsgrundande inkomst (EGI) saknas Det pågår ett arbete inom om hur den parlamen- tariska socialförsäkringsutredningens förslag om EGI ska användas. Den parlamentariska socialförsäkringsutredningen redovisade sitt slutbetänkande , dvs. innan ordningen med arbetsgivardekla- rationer på individnivå infördes. Den parlamentariska socialförsäk- ringsutredningen utgick bl.a. från att uppgifter om arbetad tid skulle kunna ingå i beräkningen av EGI. Det har ännu inte lämnats något förslag som innebär att ett nytt regelverk för sjukförsäkringen grundas på historiska inkomstuppgifter. Det saknas därför förutsättningar för att anpassa regelverket för en ny arbetslöshetsförsäkring till sjukförsäkringens regelverk. Utredningen föreslår att arbetslöshetsförsäkringens nya regelverk till stor del ska baseras på historiska inkomstuppgifter, medan sjukförsäkringens regelverk är framåtsyftande. Det är inte möjligt att fullt ut avgöra hur eventuella förslag om EGI inom socialförsäkringen skulle rimma med den föreliggande utredningens förslag om en arbetslöshetsförsäkring grundad på in- komster från förvärvsarbete. Det är emellertid troligt att om histo- riska inkomstuppgifter skulle läggas till grund för sjukförsäkringen, så kommer dessa uppgifter att utgå från arbetsgivardeklarationer på individnivå, dvs. från samma uppgifter som utredningen föreslår att arbetslöshetsförsäkringen ska utgå från. I arbetsgivardeklarationerna finns inga uppgifter om arbetad tid. Utredningen har enligt direktiven att förhålla sig till vad som enligt gällande regelverk ingår i arbetsgivardeklarationerna och kan inte föreslå att nya uppgifter inkluderas. Även om det inte är klart om en sådan begränsning även skulle gälla för förslag avseende sjukförsäkringen, är det också av detta skäl oklart hur en anpassning av sjukförsäkringen till EGI skulle se ut. Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen har skilda syften Arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen har olika syften och en harmonisering av systemen måste utgå från försäkringarnas olika ändamål. Det är inte säkert att en mer genomgripande harmo- nisering är ändamålsenlig. Arbetslöshetsersättning lämnas till den som är under omställning mellan arbeten, medan sjukpenning kan lämnas till den som har nedsatt arbetsförmåga på grund av sjukdom. För att uppnå sina syften är försäkringarna konstruerade på olika sätt. Inom arbetslöshetsförsäkringen finns det t.ex. regler som syftar till att avskräcka en person från att bli arbetslös om han eller hon kan undvika det. Inom sjukförsäkringen finns det regler om bl.a. karens- avdrag som liknar dem som finns i arbetslöshetsförsäkringen och också syftar till att utgöra en självrisk. Trots det finns det endast en karensdag (genom ett karensavdrag) inom sjukförsäkringen medan arbetslöshetsförsäkringen har . Det beror delvis på förmånsslagens skilda karaktär, där den som får arbetslöshetsersätt- ning typiskt sett är arbetslös under längre, men mindre frekvent återkommande, perioder medan en sjukperiod kan återkomma med högre frekvens men vanligen varar . 24.3.2På sikt finns det möjligheter att öka samstämmigheten mellan arbetslöshets- och sjukförsäkringen Bedömning: Förslaget om att grunda arbetslöshetsförsäkringen på inkomstuppgifter från arbetsgivardeklarationerna gör det möj- ligt att öka samstämmigheten mellan arbetslöshetsför- säkringen och sjukförsäkringen om en ny sjukförsäkring grundad på historiska inkomstuppgifter införs. Administrativ samstämmighet mellan arbetslöshetskassorna och skulle förenkla för enskilda Det finns enligt utredningens mening betydande nytta med att öka den administrativa samstämmigheten mellan beslutsinstanserna inom arbetslöshetsförsäkringen och sjukförsäkringen. Utredningens för- slag om månadsvisa utbetalningar och en högsta ersättningsgrun- dande inkomst bidrar till att arbetslöshetsförsäkringen och delar av socialförsäkringen kommer att ha mer gemensamt än , framför allt ur den enskildes perspektiv. I sådana avseenden kan försäkrings- systemen harmoniseras utan att deras olika syften riskerar att mot- verkas. Uppgifter från arbetsgivardeklarationer på individnivå ökar för- utsättningarna för att den sökande ska känna igen sig avseende vilka uppgifter som arbetslöshetskassan och är intres- serade av vid t.ex. beräkning av ersättningens storlek. Som utred- ningen redan konstaterat är det sannolikt att en sjukförsäkring grundad på historiska inkomstuppgifter delvis kommer att ha en ansöknings- process där uppgifter om inkomstuppgifter hämtas från arbetsgivar- deklarationer på individnivå. Utredningen baserar den bedömningen på att uppgifterna erbjuder tillgängliga och tillförlitliga uppgifter på ett sådant administrativt effektivt sätt att det skulle vara svårt att motivera att uppgiftsinhämtningen skulle ske på ett annat sätt än via arbetsgivardeklarationerna. Dessutom har enligt 8 c § lagen (2001:181) om behandling av uppgifter i beskattningsverksamhet direktåtkomst till uppgifterna.