sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — En förklaring till det låga antalet är att det finns få utbildningar riktade mot förskolan i de länder där deltagarna fått sina utbildningar. Projektet vägar in syftar till att skapa fler utbildningsvägar för den som vill bli förskollärare eller lärare. Sju lärosäten har fått reger- ingens uppdrag att utveckla insatser för att skapa mer effektiva vägar till förskollärar- och lärarexamen, bl.a. kortare kurser med flexibla upplägg som senare ska kunna tillgodoräknas i en förskollärar- eller lärarutbildning.36 Uppdraget består även i att utveckla metoder för bedömning och validering av reell kompetens från tidigare utbildning och arbetslivserfarenhet. Barnskötare utbildas på gymnasieskolans barn- och fritidsprogram med pedagogisk inriktning. Inriktningen har två yrkesutgångar; barn- skötare respektive elevassistent. Utöver de gymnasiegemensamma äm- nena läser eleverna kurser inom pedagogik, t.ex. lärande och utveck- ling, kommunikation och pedagogiskt ledarskap. Inom programmets ram på 2 500 poäng har eleverna möjlighet att välja kurser som leder till grundläggande högskolebehörighet. har intresset för att läsa barn- och fritids- programmet ökat och fler elever har lämnat programmets pedagogiska inriktning med examen; /19 tog drygt 1 200 elever examen från barn- och fritidsprogrammets pedagogiska inriktning. Det är en ökning med cirka 100 elever jämfört med /18 och med cirka 150 elever jämfört med /15.37 Men trots en positiv 36Utbildningsdepartementet (2018). Förslag för fler förskollärare och barnskötare utveckling är det för få som tar examen från barn- och fritidsprogram- mets pedagogiska inriktning för att kunna möta bristen på barnskötare. Barn- och fritidsprogrammet har också en relativt stark koppling till högskolestudier, vilket innebär att det är vanligare att elever på barn- och fritidsprogrammet har grundläggande högskolebehörighet och går vidare till högskolestudier än vad gäller de flesta andra yrkespro- gram. Bland de elever som tog examen från barn- och fritidsprogram- met 2014 befann sig i högskolestudier senare.38 I tabell 10.1 nedan redovisas innehållet i barn- och fritidsprogram- met med inriktning mot pedagogiskt arbete. Tabell 10.1 Kurser inom barn- och fritidsprogrammet, inriktning pedagogiskt arbete Idrott och hälsa 1 Svenska/svenska som andraspråk Svenska 1/svenska som andraspråk 1 Svenska/svenska som andraspråk Svenska 2/svenska som andraspråk 2 Barns lärande och växande 38Skolverket (2019d). Förslag för fler förskollärare och barnskötare Utöver ämnena i tabellen kan eleverna inom programfördjupningen välja kurser inom pedagogik, pedagogiskt arbete och specialpedago- gik eller svenska 3/svenska som andraspråk 3. Det sker fortlöpande revideringar av yrkesutgångarna utifrån hur verkligheten ser ut. kommer inriktningarna pedagogiskt arbete respektive socialt arbete slås samman till den nya inriktningen pedagogiskt och socialt arbete.39 I betänkande motiveras förslaget med att inriktningarna socialt arbete och peda- gogiskt arbete har stora beröringspunkter och att de delvis utbildar mot samma arbetsmarknad.40 Ett annat skäl som lyfts i betänkandet är att socialt arbete, som har en relativt liten elevvolym, hamnar i sky- mundan bakom pedagogiskt arbete och att färre huvudmän därför erbjuder inriktningen socialt arbete. föreslår att den nya inriktningen pedagogiskt och socialt arbete ska innehålla kurserna socialt arbete 1 (100 poäng) och pedago- giskt arbete (200 poäng). Kursen barns lärande och växande (100 po- äng) utgår från den nya inriktningen men finns kvar i programfördjup- ningen. bedömer att sammanslagningen av inriktningarna främst får konsekvenser för utbildningsinnehållet inom det sociala området.41 Barnskötarutbildningar inom vuxenutbildning (komvux) spelar en allt viktigare roll för utbildning av barnskötare. Barn och fritid är den näst största yrkesinriktningen inom komvux med drygt 6 300 elever 2018.42 Av dessa var kvinnor och födda utomlands. saknas en nationell reglering av vad som ska ingå i en barn- skötarutbildning inom komvux. Det innebär att utbildningarna vari- erar mellan kommuner och olika utförare, både när det gäller omfatt- ning och innehåll.43 bedömer att ett mer standardiserat innehåll skulle underlätta för arbetsgivare att förstå vilket yrkeskun- 39Skolverkets föreskrifter (SKOLFS 2020:37) om ändring i föreskrifter (SKOLFS 2010:38) om kurser för barn- och fritidsprogrammet. 41Skolverket (2018b). 43Skolverket (2017), Kommuner och Regioner (2019a) och (2019). Förslag för fler förskollärare och barnskötare nande en elev har med sig efter avslutad yrkesutbildning.44 För eleverna skulle det innebära att de kan känna sig trygga i att utbildningen be- står av de kurser som behövs för anställning. Att utbildningarna ser likadana ut runt om i landet underlättar också om en elev behöver flytta och fortsätta sina studier i en annan kommun. Nationellt yrkespaket för barnskötare har på uppdrag av regeringen tagit fram förslag på sam- manhållna yrkesutbildningar som består av en kombination av kurser på gymnasial nivå.45 De s.k. yrkespaketen har utarbetats i samråd med de nationella programråden och andra intressenter på arbetsmarkna- den och ska motsvara kompetenskraven för olika yrkesområden. Yrkespaketet kan läsas i komvux och på gymnasieskolans introduk- tionsprogram. Syftet med yrkespaketen är dels att motverka brist på yrkesutbildad arbetskraft, dels att korta steget för inte minst nyan- lända att få ett jobb.46 Yrkespaketet för barnskötare och elevassistent innehåller kurser från gymnasieskolans barn- och fritidsprogram. Utbildningen består av en gemensam bas som omfattar 900 poäng och en påbyggnad mot barnskötare som omfattar 400 poäng. Yrkespaketet motsvarar unge- fär 1,5 års gymnasiestudier. För att uppnå en fullständig gymnasieexa- men behöver utbildningen kompletteras med ytterligare kurser, t.ex. samhällskunskap, svenska, svenska som andraspråk eller matematik. Även om de nationella framtagna yrkespaketen syftar till en stan- dardisering är det upp till huvudmännen att välja om och hur de ska använda paketen. kommer att kunna presentera statistik över i vilken utsträckning huvudmännen använder yrkespake- ten men indikationerna är att de inte används i förväntad utsträckning.47 44Skolverket (2017). 45Skolverket (2017). 46Regeringen (2020). 47Uppgifter som framkommit vid telefonmöte med . Förslag för fler förskollärare och barnskötare Barnskötarutbildning i kombination med sfi För att ge fler vuxna en möjlighet att gå en yrkesutbildning inrätta- des 2016 ett statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning, yrkesvux.48 Statsbidraget kan även användas för elever som läser yrkes- vux i kombination med svenska för invandrare (sfi) och svenska som andraspråk (sva). För att ytterligare stimulera till utbildningar där språkstudier vävs in i yrkesutbildningen höjs ersättningen till yrkes- utbildning som kombineras med sfi eller sva med ytterligare per plats. Syftet är att ge bättre förutsättningar för språk- och yrkeslärare att arbeta tillsammans för att snabba på nyanländas eta- blering på svensk arbetsmarknad.49 Det finns ingen statistik över hur många som läser en barnskötarutbildning i kombination med sfi eller sva. Vi vet emellertid att två tredjedelar av de elever som studerar kurser inom barn och fritid har utländsk bakgrund och att en del av dessa sannolikt behöver studier i svenska.50 Flera huvudmän ger stöd till anställda i förskolan för att de ska läsa hela eller delar av en barnskötar- eller förskollärarutbildning och där- igenom nå behörighet. Sådant stöd kan t.ex. innebära att en viss del av arbetstiden kan användas för studierna, olika former av praktiska arrangemang eller bidrag till kurslitteratur. Som exempel kan nämnas som erbjuder både kom- munala och enskilda förskolor vikarieersättning när deras anställda studerar till barnskötare eller förskollärare. Ersättningen innebär att den studerande behåller sin ordinarie lön när de studerar en och att förskolan får ersättning för vikariekostnaden.51 48Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning. 49Regeringen (2020). 51Stockholms stad (2020). Förslag för fler förskollärare och barnskötare 10.5En samlad bild av rekryterings- och examinationsbehoven bedömer att antalet inskrivna barn i förskolan kommer att fortsätta öka –2033, men i betydligt långsammare takt.52 Det beror framför allt på en mindre befolknings- tillväxt. Behovet av pedagogisk personal inom förskolan beräknas där- för bara öka svagt ; från drygt 101 000 hel- tidstjänster 2018 till närmare 103 000 heltidstjänster 2033, vilket inne- bär en ökning med cirka 1 500 heltidstjänster . Av dessa bedöms 650 heltidstjänster behöva utgöras av förskollärare för att an- delen förskollärare ska vara densamma som 2018, dvs. Även om behovet av förskollärare inte väntas öka i någon större utsträckning finns det ett stort rekryteringsbehov. Förskolan beräknas ha det största rekryteringsbehovet av samtliga skolformer . En viktig förklaring är komman- de pensionsavgångar, eftersom av förskollärarna är eller äldre. Totalt beräknas rekryteringsbehovet av för- skollärare uppgå till drygt 43 000 heltidstjänster , vilket motsvarar ett årligt rekryteringsbehov på närmare 2 900 heltidstjänster. För att täcka rekryteringsbehovet av förskollärare behöver drygt 49 000 förskollärare examineras . Det mot- svarar en årlig examination på 3 300 förskollärare. /19 examinerades 2 700 förskollärare från förskollärarutbildningen. Där- till examineras uppskattningsvis ett hundratal personer från och . Även om alla dessa skulle ta anställning i förskolan är det ändå för få som examineras för att täcka behoven. Flera av utredningens förslag syftar till att öka inskrivningsgraden i förskolan vilket ytterligare kommer att öka behovet av förskollärare. Vi återkommer till konsekvenserna av våra förslag i kapitel 13. 52Skolverket (2019b). 53I prognos beräknas andelen förskollärare som andelen av personalen (heltids- tjänster) i förskolan som har en förskollärarlegitimation eller en pedagogisk högskoleexamen. Den senare kategorin antas bli behöriga . Förslag för fler förskollärare och barnskötare Högre ambitioner ger en annan prognos Utgångspunkten för prognos är att andelen personal i förskolan som har en förskollärarlegitimation eller har en pedagogisk högskoleexamen ska ligga kvar på samma nivå 2033 som 2018, dvs. 43 procent.54 Det är ur utredningens perspektiv en låg ambitionsnivå , i synnerhet eftersom det är så stora regionala skillna- der när det gäller förskollärartäthet. För att alla barn i förskolan kon- tinuerligt ska få delta i undervisning under ledning av förskollärare bör det finnas minst en förskollärare per barngrupp. Utifrån den ojämna fördelning av förskollärare vi ser över landet kommer det därför att krävas att det nationella genomsnittet ökar. har gjort en alternativ prognosberäkning där andelen förskollärare ökar successivt till . Det totala rekryteringsbehovet av förskollärare blir då betydligt högre, nästan 64 000 heltidstjänster 2018–2033, vilket motsvarar drygt 4 200 hel- tidstjänster . För att täcka rekryterings- behovet av förskollärare behöver 72 000 förskollärare examineras , vilket innebär en årlig examination av för- skollärare på cirka 4 800. Ett annan variabel som påverkar prognoserna är andelen inskrivna barn i förskolan. utgår i sin prognos från att nyttjande- graden ligger kvar på genomsnittet –2018, dvs. cirka 84 pro- cent. Utredningen har lagt förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan, vilket kommer att påverka prognoserna för såväl det totala personalbehovet som behovet av förskollärare. 10.6Personalsituationen i förskolor med svåra förutsättningar I det här avsnittet redogör vi för personalsituationen i förskolor med svåra förutsättningar, dvs. förskolor med en relativt stor andel barn med svag socioekonomisk bakgrund eller en stor andel barn med ut- ländsk bakgrund. Dessutom redovisar vi statistik som utredningen har beställt om förhållandet mellan andelen utbildad personal och andelen barn med utländsk bakgrund i förskolan. 54I prognos beräknas andelen förskollärare som andelen av personalen (heltids- tjänster) i förskolan som har en förskollärarlegitimation eller en pedagogisk högskoleexamen. Den senare kategorin antas bli behöriga . Förslag för fler förskollärare och barnskötare 10.6.1Det finns färre förskollärare och utbildade barnskötare i förskolor med svåra förutsättningar Det är väl belagt i forskningen att det finns en pedagogisk segrega- tion i , dvs. att lärarkompetensen är lägre i skolor med svåra förutsättningar.55 Lärare med lång erfarenhet och mer skicklig- het undervisar oftare i mindre utmanande skolmiljöer, vilket innebär att elever med större utmaningar i högre grad får undervisning av mindre välutbildade och mindre erfarna lärare. När det gäller förskolan finns det inga studier som belägger ett sådant samband. Det finns ett fåtal lokala studier, bl.a. från och , som visar att områden med socioekonomiska utmaningar har en lägre andel förskollärare än socioekonomiskt mer gynnade områden, men det saknas en sammanfattande studie på nationell nivå.56 Utredningen har bl.a. att i uppdrag att föreslå åtgärder för att öka tillgången på legitimerade förskollärare och utbildade barnskötare där det behövs för att kunna genomföra uppdraget om en förskola för bättre språkutveckling. För att få en bild av hur personalsituationen ser ut i förskolor där en stor andel barn kan förväntas ha stort behov av språkutveckling i svenska har utredningen tagit fram nationell sta- tistik över fördelningen av förskollärare och utbildade barnskötare i förhållande till andelen barn med utländsk bakgrund. I tabell 10.2 visar vi hur personalens utbildningsbakgrund i genomsnitt ser ut i alla förskolor, samt hur den ser ut i förskolor där minst 50, 70 respek- tive av barnen har utländsk bakgrund. –på förskolor där en större andel av barnen har utländsk bakgrund, är personalens genomsnittliga utbildningsnivå lägre. Förskolor med många barn med utländsk bakgrund har en lägre andel utbildade för- skollärare och en lägre andel personal med gymnasial barnskötarut- bildning. På förskolor där av barnen har utländsk bak- grund är andelen personal med en förskollärarexamen mer än 10 pro- centenheter lägre än rikssnittet. Andelen personal med viss pedago- gisk utbildning liksom andelen personal med övrig utbildning är i stället högre. Sammantaget visar statistiken att det på nationell nivå inte sker en kompensatorisk fördelning av den pedagogiska kompe- i förskolan. 55Se bl.a. SOU 2020:28, (2016) och (2019c). Med skolor med svåra förutsättningar avses skolor där en relativt stor andel elever har svag socioekonomisk bak- grund eller en stor andel elever med utländsk bakgrund. 56Andersson & (2017) och (2012). Förslag för fler förskollärare och barnskötare Tabell 10.2 Personalens utbildning i förskolor med många barn med utländsk bakgrund (procent) Andelar av heltidstjänster på förskolor med minst 50, barn med utländsk bakgrund Källa: Beställd statistik från , avrundad. Med utländsk bakgrund menar vi att barnet är fött utrikes eller inrikes med två utrikes födda vårdnadshavare. Meningsfullt men krävande att arbeta i förskolor med svåra förutsättningar Förskollärare som utredningen har talat med menar att det känns meningsfullt att arbeta i en förskola i ett socioekonomiskt utsatt om- råde men att det kräver fler kollegor, högre lön och mer planerings- tid. Vidare är ett närvarande ledarskap från rektor avgörande för att arbetsmiljön ska vara hållbar i en förskola där många barn har stort behov av stöd. Det är en bild som delas av Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) som genom sitt nationella uppdrag har kontakter med ett stort antal huvudmän, förskolor och förskol- lärare. Deras erfarenhet är att det behövs mer stöd till personalen på förskolor med svåra förutsättningar för att de ska orka vara kvar i Förslag för fler förskollärare och barnskötare Den utbildade personalen får ofta vara handledare till kollegor som saknar utbildning, vilket är mycket slitsamt och tar tid från uppdraget. På samma sätt får personal med svenska som moders- mål ofta agera språkstöd till kollegor med svagare kunskaper i svenska språket. Det finns sällan tid och resurser avsatta för handledning och det ingår inte i de ordinarie arbetsuppgifterna, vilket medför en orim- ligt hög arbetsbelastning. Utredningens samlade bild utifrån de samtal vi har haft med kom- muner och andra aktörer i förskolan57 är att det största hindret för att rekrytera utbildad personal till förskolor med svåra förutsättningar är att det vid dessa saknas annan utbildad personal. Förskollärare vill ha kollegor att planera och utveckla undervisningen tillsammans med, och ett nära samarbete med utbildade barnskötare som har god kun- skap om förskolans uppdrag. För att åstadkomma förändring behö- ver huvudmännen rekrytera hela arbetslag eller erbjuda förskollärare goda villkor för att därefter kunna rekrytera fler. 10.6.2Bristande språkkunskaper hos förskolepersonalen är en utmaning Många av de kommuner och aktörer som utredningen har varit i kon- takt med58 vittnar om att bristande språkkunskaper i svenska hos förskolepersonalen är ett stort problem i många förskolor. Det upp- ges vara svårt att rekrytera personal med goda kunskaper i svenska till förskolan, i synnerhet till de förskolor där det finns en stor andel flerspråkiga barn. En anledning till det är att utbildade förskollärare och barnskötare med goda kunskaper i svenska ofta söker sig till för- skolor i resursstarka områden. En annan anledning kan vara att för- skolepersonal ofta önskar arbeta i det område där de bor och att boendesegregationen gör att förskolorna i dessa områden får en hög andel flerspråkig personal. Bristande kunskaper i svenska är vanligast förekommande hos den personal som saknar utbildning för arbete med barn, men det före- kommer även att barnskötare med slutförd barnskötarutbildning har för svaga kunskaper i svenska för att kunna utveckla barnens språk. Det tycks vara ett särskilt stort problem att barnskötare som har genomgått en barnskötarutbildning inom komvux saknar tillräckliga 57Vi redovisar dessa i kapitel 2. 58Vi redovisar dessa i kapitel 2. Förslag för fler förskollärare och barnskötare kunskaper i svenska, men också att de har otillräckliga kunskaper om förskolans uppdrag och frågor som demokrati och genus. Utredningen har även fått signaler om att det förekommer att förskollärare med förskollärarexamen har bristande kunskaper i svenska. betonar många av de aktörer som utredningen har talat med att flerspråkigheten är en tillgång och att flerspråkig personal är värdefull som pedagogisk resurs och som brobyggare till familjer och barn. Det är dock viktigt att den flerspråkiga personalen har peda- gogisk utbildning och vid sidan om sitt modersmål också har ett ut- vecklat svenskt språk. 10.7Exempel på insatser som kan stärka kvaliteten i förskolor med svåra förutsättningar Alla barn i förskolan ska ha rätt till en likvärdig utbildning oavsett var i landet de bor eller i vilken förskola de går.59 I skollagens inled- ande bestämmelser anges följande: I utbildningen ska hänsyn tas till barns och elevers olika behov. Barn och elever ska ges stöd och stimulans så att de utvecklas så långt som möjligt. En strävan ska vara att uppväga skillnader i barnens och elevernas förut- sättningar att tillgodogöra sig utbildningen.60 För att åstadkomma detta ska kommuner fördela resurser till utbild- ningen inom skolväsendet, där förskolan ingår, efter barnens och ele- vernas olika förutsättningar och behov.61 Lagstiftningen är således tydlig med att resurser, oavsett om det avser ekonomiska eller personella resurser, ska fördelas med beaktande av barns och elevers behov. I detta avsnitt redogör vi för kommunala och statliga insatser som syftar till att stärka kvaliteten i förskolor och skolor med svåra förutsättningar, dvs. förskolor med en relativt stor andel barn med svag socioekonomisk bakgrund eller en stor andel barn med utländsk bakgrund. 591 kap. 9 § skollagen (2010:800). 601 kap. 4 § skollagen (2010:800). 612 kap. 8 b § skollagen (2010:800). Förslag för fler förskollärare och barnskötare Det är huvudmännen som är arbetsgivare för personalen i förskolan och som har det främsta ansvaret för att rekrytera förskollärare och barnskötare till förskolor, men det kan vara svårare att rekrytera i om- råden med socioekonomiska utmaningar. Många kommuner saknar strategier för en kompensatorisk resursfördelning och de ekonomiska förutsättningarna skiljer sig mycket åt. Förskolan finansieras huvudsakligen via kommunernas budget. Kommunerna bestämmer alltså själva hur mycket resurser som ska läggas på förskolan i relation till andra utgiftsområden, liksom hur skolans resurser ska fördelas mellan olika skolformer. Det innebär att de enskilda förskolornas förutsättningar kan skilja sig avsevärt åt beroende på kommunens ekonomiska situation och prioriteringar. Ett sätt att illustrera detta är att titta på vilka kostnader kommu- nerna har för varje förskolebarn. var den genomsnittliga kost- naden per inskrivet barn i förskolan , men kost- naderna mellan olika kommuner varierade mellan och 204 000 kronor.62 Denna variation kan endast till viss del förklaras av strukturella faktorer, t.ex. andelen i befolkningen med kort utbild- ningsbakgrund, hur tät respektive glest befolkad kommunen är eller andelen barn i förskolan med annat modersmål än svenska. Det fram- går av analysen i utifrån förut- sättningar och behov.63 Inte heller tycks faktorer som föräldrars utbild- ningsnivå och andelen barn födda utomlands kunna förklara skillna- derna, vilket indikerar att de inte är en effekt av en kompensatorisk resurstilldelning. bedömning är att de resurser som avsätts till förskolan inte främst grundas på en bedömning av förskolans förutsättningar utan snarare kan förklaras av kommunernas prioriteringar och ambi- tionsnivå eller tidigare budgethistorik. Kommunerna ansvarar även för hur resurserna fördelas mellan för- skolor inom kommunen. I skollagen anges att kommuner ska fördela resurser till förskolan efter barnens olika förutsättningar och be- hov.64 I förskolans läroplan förtydligas det att förskolans verksamhet inte ska utformas på samma sätt överallt och att förskolans resurser 63Skolverket (2009b). 642 kap. 8 b § skollagen (2010:800). Förslag för fler förskollärare och barnskötare inte ska fördelas lika. Trots det är det mindre än hälften av kommu- nerna som har en socioekonomisk resursfördelning till förskolan.65 Det är överlag vanligare att kommuner har en socioekonomisk för- delningsmodell till grundskolor än till förskolor. Det kan, enligt Skol- inspektionen, förklaras av att det anses lättare att följa upp resultat och resursfördelningens effekter i . I jämförelse med omfördelas även en lägre andel av resurserna till förskolan – i de flesta kommuner . Det är vanligare med socioekonomiska fördelningsmodeller i större städer och i kommuner där utlandsfödda och svenskfödda i högre utsträckning bor i olika bostadsområden.66 Vi har tidigare konstaterat att förskollärare vill ha fler kollegor, mer planeringstid eller högre lön för att söka sig till en förskola med svåra förutsättningar, eftersom det kräver en större arbetsinsats. Dessa förskolor behöver alltså en ekonomisk fördel i relation till andra för- skolor för att kunna rekrytera utbildade förskollärare och öka per- sonaltätheten. Utredningen bedömer att fler kommuner bör analy- sera sitt behov av en kompensatorisk resursfördelningsmodell som kan utjämna skillnader i förskolors möjligheter att rekrytera behörig personal. Statsbidrag som riktas till förskolan bör också viktas socio- ekonomiskt. Även om huvudmännen har det yttersta ansvaret för att rekrytera för- skollärare och barnskötare till de förskolor där de bäst behövs kan stat- liga satsningar ha betydelse för huvudmännens förutsättningar.