sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Processen behöver pågå under en för att eleverna i vuxenutbildningen ska utveckla kunskap om utbildning och arbetsmarknad samt kompetens att göra väl underbyggda val. Utredningens utåtriktade arbete visar att huvudmännen organi- serar sin studie- och yrkesvägledning på olika sätt och att komplexi- teten ökar när det bedrivs utbildning både i egenregi och med externa anordnare samt på flera enheter. Följande organisationsformer är sannolikt vanligast: •All studie- och yrkesvägledning sker centralt i kommunen. Det förekommer att studie- och yrkesvägledare besöker skolenheterna. •Studie- och yrkesvägledning sker såväl centralt i kommunen, exempelvis vid inskrivning, som ute på skolenheter i egenregi och hos externa anordnaren. •Huvuddelen av studie- och yrkesvägledningen sker ute på egen- regins skolenheter och hos den externa anordnaren. Anordnaren bedömer omfattningen av bemanningen. 11Kontakt med vid . •Huvuddelen av studie- och yrkesvägledningen sker hos anord- naren. Anordnaren kravställs att bemanna med studie- och yrkes- vägledare i en specifik omfattning, exempelvis en heltidstjänst per 600 eller 800 elever. Utredningen menar att flera av dessa organisationsformer kan fylla sin funktion givet att huvudmannen har valt organisation utifrån en adekvat behovsanalys. Den modell som utredningen tror är mest pro- blematisk är den där vägledarfunktionen i huvudsak är centraliserad. Huvudmannen ska arbeta med studie- och yrkesvägledningen inom ramen för det systematiska kvalitetsarbetet och utredningens förslag om stärkt kvalitetsarbete syftar till att förbättra bland annat vägledningen. Den initiala vägledningen kan ha brister Enligt skollagen är hemkommunen skyldig att se till att den som av- ser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning.12 Utredningens enkätundersökning visar att den initiala studie- och yrkesvägledningen främst har en informativ inriktning där information ges om sfi-studier i av kom- munerna och om övriga studiemöjligheter hos av kom- munerna. Information om arbetsmarknad ges i av kom- munerna och om validering i hälften. Utredningen menar att det sannolikt finns en tanke om att vägledningen kommer att fortsätta och att det råder en uppfattning om att individen inte är mottaglig för mer omfattande vägledning i ett så tidigt skede som vid mot- tagandet. Detta förutsätter dock en sammanhängande planering av vägledningen hela vägen från mottagande till att individen lämnar vuxenutbildningen. I ett system med en rik flora av utförare kan detta vara svårt att genomföra. Den individuella studieplanen ska innehålla mål med studierna och om den initiala kartläggningen inte fungerar kan det vara en förklaring till att de studieplaner utredningen har gått igenom ofta saknar framtidsmål eller att målen är otydliga. Utred- ningen menar att en initial vägledning av god kvalitet ger eleven en tidig målsättning att utgå ifrån samt att behoven av mer vägledning synliggörs. Den kan också bidra till en korrekt nivåplacering. 1220 kap. 30 §. på långsiktiga mål kan bidra till en eventuell uppfattning om att ut- bildning i svenska ska ske först och att exempelvis yrkesutbildning skjuts . Tolk används inte tillräckligt ofta I betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle skrivs det fram att vägledningen vid behov måste ske på individens modersmål och att tolk därför behöver anlitas.13 I utredningens möte med en större grupp vägledare framkom att de inte har möjlig- het att använda tolk i den omfattning de behöver och detta av eko- nomiska skäl. Utredningen menar att det är särskilt viktigt att tolk används när eleven befinner sig i början av sfi-utbildningen när eleven och väg- ledarens gemensamma språk kan vara knapphändigt. i språk- utvecklingen minskar problemen med språket i sig och det är snarare systemkunskap och planeringshorisonter som är utmaningen. Forskaren berättar i en intervju med utredningen att det förekommer att elever väljer bort tolk med syfte att träna svenska även i det vägledande samtalet. Detta menar utredningen är något som verksamheterna behöver vara medvetna om och stötta eleven i bedömningen om vilka samtal som kan genomföras utan tolk för att samtalets syften ska uppnås. Att vägleda i komvux är ett komplext uppdrag för vilket alla studie- och yrkesvägledare inte är förberedda Utredningens intervju med forskaren visar att det är ett komplext uppdrag att arbeta med studie- och yrkesvägledning för utrikes födda vuxna elever. Sheikhi undersökte i sin avhandling förståelse – Andraspråkstalare i samtal med en studie- och yrkesvägledare hur vägledare och andraspråkstalande elever kan nå en gemensam förståelse för yrke och framtid i Sverige.15 Sheikhi beskriver att eleverna inte alltid vet vad studie- och yrkes- vägledning är för något vilket kan medföra att alla elever som erbjuds Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 14Kontakt med vid . 15Sheikhi, K. (2013) Vägar till förståelse – Andraspråkstalare i samtal med en studie- och yrkes- vägledare. vägledning inte alltid tackar ja. Därtill kan de uppleva att det är svårt att vägledaren inte ska ge råd och tips och att det i teorin men inte alltid i praktiken finns så många valmöjligheter. De många valmöj- ligheterna är ovanliga i en internationell jämförelse. Eleverna kan uppleva att det är svårt att svara på vägledarens frågor och vägledaren kan ha svårt att veta om eleven förstår. Det uppstår en förstärkning av den asymmetri som alltid finns i institutionella samtal. Det är alltid svårt för en studie- och yrkesvägledare att vägleda de som inte vet vad de vill eller vad som är möjligt och i andraspråkgruppen för- stärks detta. Sheikhi berättar att vägledarna generellt använde en samtalsmodell med ett långsiktigt perspektiv vilket inte alltid fungerade. I stället hade vissa av eleverna ett stort fokus på den aktuella kursen i sfi och att klara den. Uppdraget som vägledare blev komplext då det fanns behov av att arbeta både kortsiktigt och långsiktigt. Vägledningen kan bli funktionell om elev och vägledare kan börja i en riktning och kontinuerligt mötas för att fortsätta processen. I forskningen fram- gick det att vägledningen blev mer effektiv . När eleven gick framåt i studierna och återkommande tog del av vägledning nådde elev och vägledare en gemensam förståelse och eleverna hade oftare med sig frågor in i samtalen. Eleverna hade stort fokus på att skaffa arbete och vad de behövde göra för att lyckas med det. har i sitt arbete mött två huvudsakliga inställningar bland studie- och yrkesvägledare. Den ena är att de ser ett behov av att öka den egna interkulturella kompetensen medan den andra gruppen menade att det i större utsträckning är eleverna som ska förstå det svenska samhället i alla dess avseenden. Här följer en sammanställning av de kompetenser en studie- och yrkesvägledare i komvux behöver ha enligt de intervjuer utredningen har gjort med forskarna : •Kunskap om sfi. •Kompetens att arbeta med individ i samtal och med grupper. •Kombinera ett kortsiktigt perspektiv om aktuella kurser och ett långsiktigt perspektiv med plan för yrke och framtid. •Arbeta med stöd av tolk. •Kunskap om utbildningsystem i olika länder. •Grundläggande kunskaper om språkutveckling. Utbildningen till studie- och yrkesvägledare utvecklas liksom andra utbildningar i det akademiska systemet. Utredningen ser positivt på att exempelvis vägledning med tolk numera finns med som det är bekymmersamt att gruppen utrikes födda och nyanlända elever inte särskilt uppmärksammas i examensordningen på alla lärosäten. Det är positivt att många vägledare gör sin praktik i komvux vilket dels ger de första praktiska erfarenheterna av att vägleda vuxna som det kan ge värdefulla perspektiv och frågeställningar i de olika kurserna i programmet. För att studie- och yrkesvägledare ska ha de kunskaper som behövs för att bidra till en vägledning av god kvalitet i komvux behöver innehållet i både utbildning och kom- petensutveckling omfatta vuxna andraspråksinlärare. 7.2.2Problem i arbetet med den individuella studieplanen Utredningen ser stor förbättringspotential i arbetet med den indivi- duella studieplanen. Skolinspektionens uppföljningar visar att en in- dividuell studieplan i huvudsak upprättas och revideras vid behov. Utredningens arbete bekräftar detta men vi erfar i samtal med verk- samma samt vid genomgång av insamlade individuella studieplaner att innehållet i planerna behöver förbättras. Skolinspektionens kvali- tetsgranskning Undervisning i svenska för invandrare16 visar också att användningen av dem i planering och genomförande av undervis- ningen är bristfällig. Individuella studieplanens innehåll har brister Utredningens genomgång av individuella studieplaner som huvud- män och anordnare ombads lämna till utredningen visar att det i varannan plan saknas mål med studierna och att sfi-studierna inte alltid är tidsatta. Av dokumentationen kan även utläsas att någon adekvat kartläggning sällan har genomförts. Undervisning i svenska för invandrare. Sfi har inte någon fastställd kurstid utan utbildningen ska vara individuellt tidsatt. Utredningens enkätundersökning visar att huvud- männen ofta avstår från att tidsätta elevernas kurstider eller använder schabloner. Endast en tredjedel av eleverna får ett kursslut satt efter en individuell bedömning. Utredningen har i en enkätundersökning ställt frågan om principer för kurstid. Figur 7.1 Principer för beslut om elevers kurstid i sfi Vilken princip tillämpas för att besluta om en elevs kurstid i sfi? Individuellt bedömd tidsåtgång i Annat, ange vilken: Källa: KLIVA:s kommunenkät . Det har inte i någon studieplan som utredningen har tittat på funnits en angiven sluttid för elevens hela sfi-utbildning. Att sätta mått på enskilda elevers kurstid är en uppgift som kräver att lärare har goda förutsättningar att utveckla erfarenheter och kunskaper om elevers progression i förhållande till styrdokumenten samt möjligheter att använda dessa. De förslag om stärkt kompetens för sfi-lärare som utredningen lägger fram syftar bland annat till att öka kompetensen på det här området. Det råder olika uppfattningar om huruvida och i vilken omfattning den individuella studieplanen ska vara ett dokument för löpande dokumentation av elevers progression i sfi. Det förekommer att pro- gressionen, på detaljnivå, dokumenteras i den individuella studie- planen. Det finns givetvis ett behov av den typen av dokumentation vilket utredningen menar är en orsak till att det finns olika former av lokala och individuella planer. Exempelvis har utredningen tagit del av rutiner för individuella fördjupade studieplaner och individuella pedagogiska planeringar. Detta menar utredningen visar både på ett behov av tydliggörande samt ett behov av att fastställa hur dokumen- tation av progression ska göras. Det kan bland vuxenutbildningens medarbetare finnas en låg till- tro till att en individuell studieplan med långsiktiga mål kan gynna elevens progression och utgöra en del av arbetet med att individ- anpassa undervisningen. Den låga medvetenheten kan resultera i en uppfattning att det är tillräckligt att målet med studierna är att lära sig svenska vilket avspeglas i studieplanernas innehåll. Det är positivt att den individuella studieplanen upprättas sam- tidigt som innehållet i den behöver utvecklas. Arbetet med studieplan för individanpassad undervisning fungerar inte som avsett Utredningen menar att en del i det vuxenpedagogiska perspektivet är att arbeta både med utgångspunkt i elevens bakgrund och med elevens framtidsmål. Sfi-utbildningen ska vara individanpassad och det är ett begrepp som återkommande behöver diskuteras och de- finieras samt omsättas i undervisningen. Sannolikt leder ett sådant arbete till en större medvetenhet om den individuella studieplanens syfte och potential. Utredningen redogör i avsnittet om kompetens för behovet av vuxenpedagogisk kompetensförstärkning. Det fak- tum att huvuddelen av sfi-lärarna har en utbildning som är inriktad på andra skolformer än vuxenutbildning bidrar med största sanno- likhet till att kunskap om den individuella studieplanen och hur den kan användas i undervisningen behöver utvecklas. Utredningen vill påpeka att individanpassning av undervisningen är tidskrävande och att huvudmannen behöver tillse att sfi-lärare har rätt förutsättningar. Ansvaret för den individuella studieplanen kan vara oklart Utredningens enkät visar att det främst är studie- och yrkesvägledare som ansvarar för att den individuella studieplanen upprättas och revideras. är lärarens roll central då denne har tät kontakt med eleven och regelbundet genomför olika former av uppföljningar och avstämningar. Utredningen erfar att det faktum att det formella ansvaret för studieplanen ofta ligger på en funktion och det praktiska arbetet på en annan medför en i praktiken oklar ansvarsfördelning. Skolornas systemstöd är inte anpassat för ett aktivt studieplansarbete I utredningens utåtriktade arbete har det ingått möten med rektorer, lärare och studie- och yrkesvägledare. I samtal om den individuella studieplanen har vuxenutbildningens medarbetare lyft problem med att de digitala elevadministrativa systemstöd som används. De upp- levs ofta som bristfälliga. I de fall en huvudman har externa anordnare kan det variera vilka uppgifter i kommunens system som anordnaren ges tillgång till och vilka behov denne då har av egna administrativa system. Risken för att eleven har mer än en studieplan och att den ena används mer aktivt än den andra finns. Det förekommer också att en utbildnings- anordnare kan se de delar som gäller elevens studier i den egna verk- samheten men inte studier i egenregi eller hos annan anordnare. Detta är problematiskt och hindrar sannolikt att någon som arbetar direkt med eleven har en helhetsbild av dennes studiesituation. Även inom en verksamhet kan personal i olika funktioner ha olika tillgång till information. Ett resultat av detta är att den individuella studie- plan ibland upprättas digitalt hos huvudmannen och att det därefter skapas ännu en plan i pappersform som lärare och elever arbetar med. Lärare, skolledare och studie- och yrkesvägledare som utredningen har mött menar att problemen i den administrativa hanteringen minskar intresset för ett aktivt studieplansarbete och att frågan inte får den prioritet den skulle behöva ha. Utredningen tror att bristerna i systemstöden kan bero på att huvudmännen vid upphandling av systemen ofta söker efter ett system som ska fungera i flera skolformer och att kravspecifika- tionen inte i tillräcklig omfattning fokuserar på vuxenutbildningens behov och förutsättningar. Detta måste ses som ett problem som ligger utanför utredningens uppdrag. Osäkerhet kring vad som är lämpligt att dokumentera Utöver en generell osäkerhet om innehåll i och syfte med den in- dividuella studieplan uttrycker medarbetare i sfi, särskilt lärare, en osäkerhet inför vad som får dokumenteras i planen. Bland annat be- skriver de en osäkerhet i vad som räknas som känsliga uppgifter och vad som får skrivas om olika former av stöd. Det finns risk för att osäkerheten kring dokumentationen gör att lärare avstår från att dokumentera eller att det uppstår parallell dokumentation. Rektorer behöver skapa tillfälle för dialog och stödja lärare i arbetet med dokumentation. Eleven känner inte alltid ägandeskap över den egna studieplanen Det finns endast ett mycket litet kunskapsunderlag om hur elever uppfattar den egna studieplanen. Utredningen har tagit del av elev- enkäter som kommunerna själva genomför och ser att de ofta frågar sfi-elever om de känner till att de har en studieplan. Med förståelse för att frågan likt andra enkätfrågor kan vara svår att förstå, såväl språkligt som begreppsmässigt ger det en indikation på att eleverna inte alltid känner till den egna studieplanen. Det kan i sin tur bero på att studieplanen inte är ett levande dokument i elevens utbildning. Utredningens menar att eleven ska känna till den egna studieplanen, dess innehåll samt återkommande genom vägledning ges möjlighet att påverka innehåll och vara delaktig i att revidera den. Det före- kommer att elever kan komma åt sin studieplan genom inloggning i någon form av administrativt system eller lärplattform. Det före- kommer också att lärare efter uppföljningssamtal eller liknande ger eleven en kopia av den senaste versionen. Problemen med elevens ägandeskap över den egna studieplanen beror troligen på flera olika faktorer med allt från språkliga hinder till brister i arbetsprocessen. 7.3Utgångspunkter för utredningens förslag om studie- och yrkesvägledning och individuell studieplan Gruv-utredningen17 skrev fram att de individuella studieplanerna kan effektivisera vuxenutbildningen. De få studier som har granskat resultatet av arbete med studieplaner tyder också på detta. Gruv- utredningen menade att en god studieplanering redan tidigt i sfi ökar möjligheterna att lägga upp studierna på ett effektivt sätt, exempelvis genom parallella studier. I detta betänkande synliggörs att vuxenutbildningen har tagit ett kliv framåt genom att inte primärt öka andelen elever som läser kurser parallellt utan be- reda fler elever plats på kombinerade och integrerade utbildningar. För elever i sfi ska den individuella studieplanen ge eleven en överblick över de egna studierna och utredningen menar att det är högst angeläget att vuxna elever kan se att sfi läses under en avgrän- sad tid och att det finns ett planerat slutdatum att förhålla sig till. Med tydlighet kring innehåll och planering av studierna kan eleverna sannolikt utöva ett ökat inflytande över de egna studierna och genom detta uppleva en ökad motivation. Genom ett sammanhållet arbete med studie- och yrkesvägledningen kan eleven utveckla den egna valkompetensen. Kvalitativa individuella studieplaner är viktiga i lärarens arbete med individanpassning av undervisningen och för att i dialog med eleven kunna planera för progressionen och dess tempo. I samarbetet mellan lärare och studie- och yrkesvägledare kan vägledningen löpa som en röd tråd genom undervisningen. Stärkt studieplansarbete i sfi ger huvudmannen bättre planerings- förutsättningar. När antalet studieplaner som innehåller väl under- byggda val av andra studier i komvux ökar, kan huvudmannen få en samlad bild av efterfrågan på kurser på grundläggande och gymnasial nivå. En väl genomförd studie- och yrkesvägledning kan bidra till den lokala och regionala kompetensförsörjningen. vuxenutbildning på grundläggande nivå – en översyn för ökad individanpassning och effektivitet. Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning lämnade 2019 sitt betänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle18 till regeringen. Utredningen föreslår att begreppet studie- och yrkesvägledning byts ut mot karriärvägledning och att Skolver- kets instruktioner ska innehålla en särskild skrivning om att stödja huvudmännens karriärvägledning. Vidare skriver utredningen fram att vägledning av flera anled- ningar är en viktig del av vuxenutbildningen och två orsaker som nämns är andelen nyanlända elever och vuxenutbildningens förhål- landevis komplicerade system med folkhögskolor, yrkeshögskola och högre utbildning. Nyanlända som avser att påbörja studier i komvux har ett stort behov av vägledning för att kunna överblicka det svenska utbildningssystemet som de är tidigt i språk- utvecklingen. De menar vidare att vägledare behövs för att individen ska kunna läsa kombinationer av kurser och andra insatser, vilka kan ge en snabbare väg mot den etablering i som är målet för de flesta. Slutsatsen är att en väl fungerande vägledning kan underlätta etableringen i det svenska samhället. Regleringen av studie- och yrkesvägledningen är adekvat Utredningen anser att regleringen avseende studie- och yrkesvägled- ning i sfi är tydlig och adekvat. Däremot kan huvudmännen bättre nyttja det befintliga stödet från för att fullt ut nå syftet med gällande regleringar. Sannolikt behöver större fokus läggas på att arbeta med läroplanen och dess skrivningar om vägledning. Ut- redningen menar att läroplanens roll och innehåll generellt behöver stärkas i vuxenutbildningen. har tagit fram Allmänna råd om studie- och yrkesvägled- ning.19 Allmänna råden omfattar utöver komvux gymnasieskola och grundskola. har också tagit fram stödmaterial för arbete Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 19Allmänna råd (SKOLFS 2013:180) för studie- och yrkesvägledning. med studie- och yrkesvägledning i vuxenutbildningen.20 Stödmate- rialet innehåller fem inspirationsexempel. Utredningen anser att dessa två material är relevanta för sfi. I stödmaterialet betonar exempelvis möjligheten att an- vända de för vuxenutbildningen unika orienteringskurserna. Kur- serna kan stödja elevers beslut om studier och yrken och bidra till att elever kan fatta väl underbyggda beslut om val av studier och yrken. De allmänna råden ger huvudmannen stöd för planering och genomförande av studie- och yrkesvägledningen i verksamheterna. Med utgångspunkt i skollagen och läroplanen beskrivs hur arbetet kan organiseras för att tillgodose elevernas rätt till och behov av studie- och yrkesvägledning. Syfte och mål med vägledningen tydlig- görs. Huvudmannen får stöd i hur studie- och yrkesvägledningen blir en del av det systematiska kvalitetsarbetet. Skola och arbetsliv erbjuder bokningsbart stöd till huvudmän. I dialog med framkommer att stödet är uppskattat och att man har en större efterfrågan än vad man har möjlighet att möta som man vill nå ut bredare med stödet. Uppföljning av olika insatser visar att utveckling sker i de kommuner och regioner där insatserna har genomförts. Kvalitativ studie- och yrkesvägledning är en förutsättning för en levande individuell studieplan Den individuella studieplanen är en viktig del i arbetet med att åstad- komma en god progression i sfi. Arbetsprocessen innehåller mo- ment av administrativ, vägledande och pedagogisk karaktär vilka alla syftar till att åstadkomma en flexibel och individanpassad utbildning för alla elever. Utredningen menar att flera av problemen med studie- planen kan lösas när huvudmannen planerar för vägledningen som hela skolans ansvar och genom hela elevens utbildning. Detta möjlig- gör att elevens mål kan växa fram, revideras och att olika lösningar kan prövas. De tankar elever har om framtid och yrke som framkom- mer i individuella samtal kan på aggregerad nivå utgöra ett underlag för planering och individanpassning. Utredningens enkät visar att man organisatoriskt lägger ansvaret för upprättande och revidering av den individuella studieplanen på Stödmaterial i vuxenutbildningen. studie- och yrkesvägledaren. Det är vanligt att studieplanen upprät- tas av vägledaren i ett s.k. syv-samtal. förekommer det i flera kommuner att en digital ansökan till komvux helt kan utgöra den individuella studieplanen eller början till en sådan. Flera huvud- män använder begreppet ”vid behov” i sina svar både vad det gäller att få tillgång till studie- och yrkesvägledning och vid behov av att revidera studieplanen. Bland fritextkommentarerna finns svar som visar på tydliga ambitioner att den individuella studieplanen ska vara ett arbetsredskap i undervisningen för varje individ. Man menar att man i undervisningen kontinuerligt ska arbeta med studieplanen som ett levande dokument. Huvudmännen är i vissa fall så precisa att de slår fast att varje individen ska veta sitt mål i form av ett kon- kret arbete och hur vägen dit ska se ut. Utredningen menar i linje med slutsatser som drogs i betänkandet Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle21 att det krävs omfattande insatser för att trygga kompetensförsörjningen av studie- och yrkesvägledare: •Utbilda fler studie- och yrkesvägledare genom fler platser på studie- och yrkesvägledarprogrammet, gärna distanslösningar. •Kortare utbildningar för verksamma studie- och yrkesvägledare som saknar rätt utbildning.