sou · H8B317 · 2020-04-01 00:00:00 — I fråga om det kan utgöra statligt stöd till företagen som lånar till godkända miljöåtgärder så innebär ett beslut om godkännande inte i sig någon garanti för att den som beviljats godkännandet i slutändan kommer att erbjudas förmånlig låneränta avseende en miljömålskredit. Företaget måste först genomgå en sedvanlig kreditbedömning hos ett kreditinstitut som tillhandahåller miljösparkonto. Vidare följer av bedömningen gällande de kontoförande instituten att det inte heller förutsätts att en eventuell rabatt som specifikt följer av ett godkännande kommer att finansieras av statliga medel. Åtgärden innebär därför inte heller statligt stöd till de låntagande företagen. har både utbud och efterfrågan på gröna sparprodukter ökat. Då ett stort antal begrepp används inom den finansiella sektorn för sparprodukter som beaktar hållbarhet, är det ofta svårt för konsumenter att utvärdera vad som är det bästa valet. Många skulle därför sannolikt uppskatta införandet av en sparform med god transparens och med statlig uppföljning av att sparmedlen används för det gröna syfte som utlovas. Utredningens förslag till skattereduktion innebär ett positivt finansiellt tillskott för den enskilde. Utredningens förslag fokuserar på bankutlåning, och bör därför kunna bidra till att minska det marknadsmisslyckande som verkar finnas när det gäller finansiering av små och medelstora företag. Förslaget kan innebära en positiv effekt för företagen om de beviljas miljömålskrediter. Processen med ansökan om godkännande kommer dock att kräva visst administrativt arbete för de sökande företagen. Effekter för finansiella företag Förslaget kommer att innebära kostnader för de kreditinstitut som väljer att erbjuda miljösparkonton. Det är framför allt kostnader för att etablera den föreslagna kontostrukturen, inklusive register där in- och utlåning matchas, datastöd för utlåningen samt avgifter till . Utredningen har beräknat att kostnaderna för förslagen kommer att uppgå till , och . Dessa kostnader utgörs till största delen av skattereduktionen, . Resterande del avser , och kostnader för upprättande av system samt löpande kostnader. Utredningen föreslår att förslaget finansieras genom att schablonintäkten för investeringssparkonto respektive skatteunderlaget för kapitalförsäkring ändras så att den beräknas genom att kapitalunderlaget multipliceras med statslåneräntan ökad i stället för dagens procentenhet. Förslagets fokusering på finansiering via krediter förväntas medföra positiva miljömässiga effekter eftersom det medför en ökad utlåning till investeringar i projekt som direkt bidrar till att de svenska miljömålen uppnås. Effekterna kommer att vara beroende av hur utlåningen fördelas mellan olika typer av projekt, samt vilket eller vilka miljömål dessa projekt bidrar till. Förslaget är brett inriktat och alla företag som investerar i godkända miljöåtgärder kan vara föremål för stimulanser inom ramen för utredningens förslag. Utredningen kan inte förutse exakt vilka åtgärder som huvudsakligen kommer att bli godkända och förslagets effekt på enskilda miljömål är därför osäker. 1.1Förslag till lag om miljösparkonto Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna lag innehåller bestämmelser om miljösparkonto, som är en skattegynnad sparform. I inkomstskattelagen (1999:1229) finns bestämmelser om beskattningen av den som innehar ett miljösparkonto. Innebörden av vissa uttryck 2 § I denna lag avses med: : ett kreditinstitut eller ett utländskt kreditinstitut med tillstånd att tillhandahålla miljösparkonto enligt denna lag. : detsamma som i 1 kap. 5 § lagen (2004:297) om bank- och finansieringsrörelse. Miljösparkonto: insättning som av det kontoförande institutet ska användas för miljömålskrediter enligt bestämmelserna i 7 och 8 §§. Miljömålskredit: kredit som lämnas för att finansiera åtgärder som omfattas av ett beslut om godkännande enligt lagen (0000:000) om godkända miljömålsåtgärder. : detsamma som i 1 kap. 5 § lagen om bank- och finansieringsrörelse. 3 § Ett kreditinstitut eller ett utländskt kreditinstitut med filial i får ansöka om tillstånd att tillhandahålla miljösparkonto enligt denna lag. Ansökan om tillstånd prövas av . 4 § Tillstånd ska ges om det finns skäl att anta att verksamheten kommer att bedrivas enligt bestämmelserna i denna lag. För att tillstånd ska ges till ett utländskt kreditinstitut med filial i måste filialen omfattas av insättningsgaranti enligt lagen (1995:1571) om insättningsgaranti, eller av en motsvarande insättningsgaranti i det land där det utländska kreditinstitutet har sitt säte. 5 § Benämningen miljösparkonto får bara användas för konton som omfattas av denna lag. 6 § Ett miljösparkonto får bara innehas av en enda fysisk person eller av ett enda dödsbo. 7 § Ett kontoförande instituts sammanlagda miljömålskrediter ska motsvara av den sammanlagda behållningen på institutets miljösparkonton. 8 § Kravet i 7 § ska uppnås från tidpunkten för beslut om tillstånd att tillhandahålla miljösparkonto enligt 3 §. 9 § Ett kontoförande institut ska föra register över miljösparkonton och miljömålskrediter. I registret ska, i fråga om, 1.miljösparkonton, finnas uppgifter om den sammanlagda behållningen, och 2.en miljömålskredit, finnas uppgifter om kreditens nummer, kredittagare, kapitalbelopp, amorteringsvillkor och ränta samt diarienummer för ett beslut om godkännande av den miljömålsåtgärd som krediten avser. Registret ska utvisa de sammanlagda miljömålskrediterna i förhållande till den sammanlagda behållningen på miljösparkonton. 10 § ska föra ett register över företag som har tillstånd att tillhandahålla miljösparkonto enligt denna lag. 11 § ska utöva tillsyn över att ett kontoförande institut lever upp till de krav som följer av 6–9 §§ samt föreskrifter meddelade med stöd av denna lag. 12 § Om någon använder benämningen miljösparkonto utan att ha tillstånd till det enligt denna lag, ska förelägga denne att upphöra med användandet. Ett sådant föreläggande får förenas med vite. 13 § ska minst en gång kontrollera att ett kontoförande institut uppfyller matchningskravet i 7 §. Om det finns särskilda skäl får besluta om tidsbegränsade undantag från matchningskravet. 14 § Ett kontoförande institut ska lämna de uppgifter som ingår i register enligt 9 § samt de ytterligare upplysningar om sin verksamhet och därmed sammanhängande omständigheter som inspektionen begär. 15 § får, när inspektionen anser att det är nödvändigt, genomföra en undersökning hos ett kontoförande institut. 16 § Om ett kontoförande institut inte uppfyller de krav som följer av 6–9 §§ ska ingripa genom att återkalla institutets tillstånd att tillhandahålla miljösparkonto eller, om det är tillräckligt, meddela varning. Om det framstår som uppenbart att matchningskravet i 7 § inte kommer att uppfyllas får ett tillstånd att tillhandahålla miljösparkonto återkallas redan innan den tidpunkt som anges i 8 §. 17 § Om ett tillstånd att tillhandahålla miljösparkonto återkallas, eller om ett kontoförande institut förklarar sig avstå från tillståndet, så upphör kontot att vara ett miljösparkonto. 18 § ska underrätta och om inspektionens beslut att meddela eller återkalla tillstånd att tillhandhålla miljösparkonto. 19 § Ett kontoförande institut ska underrätta kontoinnehavarna om ett konto upphör att vara ett miljösparkonto. 20 § får ta ut avgifter från ett kontoförande täcka kostnaderna för inspektionens verksamhet enligt denna lag. 21 § beslut enligt denna lag överklagas till allmän förvaltningsdomstol. Prövningstillstånd krävs vid överklagande till kammarrätten. 22 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.innehållet i en ansökan om tillstånd enligt 3 §, 2.tillämpningen av 7–9 §§, 3.vad som utgör särskilda skäl enligt 13 § andra stycket, och 4.avgifter för tillsyn enligt 20 §. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till lag om godkända miljömålsåtgärder Härigenom föreskrivs följande. 1 § I denna lag finns bestämmelser om godkännande av åtgärder som bidrar till att nå ett eller flera svenska miljömål. Syftet med godkännandet är att anvisa ett kontoförande institut enligt lagen (0000:000) om miljösparkonto om vilka åtgärder som kan finansieras med miljömålskrediter. Innebörden av vissa uttryck 2 § I denna lag avses med: Miljömål: det generationsmål samt de miljökvalitetsmål för miljöarbetet som har beslutat, Åtgärd: projekt och förvärv av tillgångar med syfte att åstadkomma ett visst resultat. 3 § Beslut enligt denna lag fattas av . 4 § En åtgärd får godkännas om den bidrar till att nå ett eller flera miljömål. 5 § En åtgärd får inte godkännas om den 1.medför en betydande negativ påverkan på ett miljömål, 2.har påbörjats innan beslut om godkännande fattas, 3.utgörs av informationsinsatser, 4.är marknadsföring enligt definitionen i 3 § marknadsföringslagen (2008:486), eller 5.måste genomföras för att uppfylla en skyldighet enligt lag eller annan författning eller enligt villkor i ett tillstånd. 6 § En ansökan om godkännande får inte göras av en privatperson. 7 § En ansökan om godkännande ska vara skriftlig och lämnas elektroniskt till i det formulär som verket anvisar. 8 § En ansökan om godkännande ska innehålla 2.en beskrivning av åtgärden och vilket resultat som ska uppnås, vilken metod som ska användas för att nå resultatet, platsen för åtgärden samt åtgärdens start- och slutdatum, och 3.en förteckning över kostnaderna för att genomföra åtgärden. 9 § Ett beslut om godkännande gäller från beslutets utfärdande. 10 § Av beslutet ska framgå villkoren för godkännandet samt vilka kostnader som omfattas av godkännandet. 11 § Om en godkänd åtgärd inte längre uppfyller de villkor som följer av beslutet ska den som beviljats ett godkännande underrätta om detta. 12 § får förelägga den som beviljats ett godkännande att lämna de uppgifter som behövs för kontroll av förutsättningarna för godkännandet eller att de övriga villkor som följer av beslutet följs. 13 § får återkalla ett godkännande om, 1.villkoren i ett beslut om godkännande inte följs, 2.ett föreläggande enligt 12 § inte följs, 3.oriktiga uppgifter har lämnats som orsakat att åtgärden godkänts, eller att kostnaderna för åtgärden har angetts för högt, eller 4.ett godkännande av annan orsak har utfärdats på felaktiga grunder och den som beviljats godkännandet skäligen borde ha insett detta. Om det är tillräckligt får i stället för att återkalla ett godkännande meddela varning. 14 § Ett beslut att återkalla ett godkännande ska gälla . 15 § ska underrätta och kontoförande institut enligt lagen (0000:000) om miljösparkonto om ett beslut att återkalla ett godkännande. 16 § Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om 1.vilka åtgärder som ska anses bidra till att nå ett miljömål enligt 2.när en åtgärd ska anses påbörjad enligt 5 §, 3.uppgifter som ska lämnas i ansökan om godkännande enligt 8 §, 4.de övriga föreskrifter som behövs för verkställigheten av denna 17 § I 40 § förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om överklagande till allmän förvaltningsdomstol. Andra beslut än beslut enligt 13 § får dock inte överklagas. Denna lag träder i kraft . 1.3Förslag till lag om ändring i lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel Härigenom föreskrivs att 3 d § lagen (1990:661) om avkastningsskatt på pensionsmedel ska ha följande lydelse. Skatteunderlaget är kapitalunderlaget enligt 3 a §, multiplicerat med den genomsnittliga statslåneräntan under kalenderåret närmast före ingången av beskattningsåret, om inte annat anges i andra eller tredje stycket. Skatteunderlaget är dock lägst av kapitalunderlaget. För skattskyldiga som avses i 2 § första stycket 1 och 2 ingår inte den del av kapitalunderlaget som ska tas med vid beräkning av skatteunderlag enligt andra eller tredje stycket. Skatteunderlag som avser kapi- Skatteunderlag som avser kapi- enligt 3 a §, som är hänförligt till enligt 3 a §, som är hänförligt till kapitalförsäkring, samt enligt 3 b kapitalförsäkring, samt enligt 3 b och 3 c §§, multiplicerat med stats- och 3 c §§, multiplicerat med stats- låneräntan vid utgången av novem- låneräntan vid utgången av novem- ber kalenderåret närmast före be- ber kalenderåret närmast före be- skattningsåret ökad med en pro- skattningsåret ökad med 1,025 pro- dock lägst av kapital- Andra stycket gäller även för skatteunderlag som avser sådant avtal om tjänstepension som är jämförbart med kapitalförsäkring. Skatteunderlaget avrundas nedåt till helt hundratal kronor. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 3 d § i den nya lydelsen tillämpas på beskattningsår som börjar efter . 1Senaste lydelse 2017:1251. 1.4Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)2 dels att 1 kap. 11 §, 42 kap. 36 § och 67 kap. 1–2 §§ ska ha följande dels att det i 67 kap. införs fem nya paragrafer, 34–38 §§, av följande lydelse, dels att det närmast före 67 kap. 34–38 §§ införs nya rubriker av följande lydelse. Bestämmelser om hur skatten ska beräknas finns i 65 kap. Bestämmelser om beräkning av skatt på ackumulerad inkomst finns i 66 kap. tion för underskott av kapital, ar- tion för underskott av kapital, ar- betsinkomst (jobbskatteavdrag), betsinkomst (jobbskatteavdrag), ning, allmän pensionsavgift, sjöin- ning, allmän pensionsavgift, sjöin- komst, hushållsarbete, gåva och komst, hushållsarbete, gåva, mik- mikroproduktion av förnybar el roproduktion av förnybar el och finns i 67 kap. grönt sparande finns i 67 kap. Den som under kalenderåret Den som under kalenderåret har innehaft ett investeringsspar- har innehaft ett investeringsspar- konto för vilket ett kapitalunder- konto för vilket ett kapitalunder- lag ska beräknas enligt 37–41 §§ lag ska beräknas enligt 37–41 §§ ska ta upp en schablonintäkt. ska ta upp en schablonintäkt. täkten ska beräknas till kapital- täkten ska beräknas till kapital- underlaget enligt 37–41 §§ mul- underlaget enligt 37–41 §§ mul- 2Lagen omtryckt 2008:803. 3Senaste lydelse 2019:454. 4Senaste lydelse 2017:1250. tiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november närmast före det aktuella kalenderåret ökad med en procentenhet. Schablonintäkten ska dock beräknas till lägst av kapitalunderlaget. tiplicerat med statslåneräntan vid utgången av november närmast före det aktuella kalenderåret ökad . Schablonintäkten ska dock beräknas till lägst av kapitalunderlaget. I detta kapitel finns bestäm- I detta kapitel finns bestäm- melser om skattereduktion för melser om skattereduktion för fysiska personer i 2–33 §§ och fysiska personer i 2–38 §§ och för juridiska personer i 2 och 27– för juridiska personer i 2 och 27– Skattereduktion ska göras för Skattereduktion ska göras för sjöinkomst, allmän pensionsavgift, sjöinkomst, allmän pensionsavgift, arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), arbetsinkomst (jobbskatteavdrag), ning, underskott av kapital, hus- ning, underskott av kapital, hus- hållsarbete, gåva och mikroproduk- hållsarbete, gåva, mikroproduktion tion av förnybar el i nu nämnd av förnybar el och grönt sparande i nu nämnd ordning. Skattereduktion ska räknas av mot och statlig inkomstskatt som beräknats enligt 65 kap., mot statlig fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt samt mot fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Skattereduktion enligt 5–9 d §§ ska dock räknas av endast mot inkomstskatt. 5Senaste lydelse 2019:454. 6Senaste lydelse 2019:454. Vilka som kan få skattereduktion Fysiska personer som är obegrän- sat skattskyldiga under någon del av beskattningsåret, har efter begäran rätt till skattereduktion för grönt sparande enligt 35–38 §§. Sådan rätt till skattereduktion har också de som är begränsat skattskyldiga enligt 3 kap. 1 § första stycket 1, 2 eller 3, om deras överskott av förvärvsinkomster i och i andra länder, uteslutande eller så gott som uteslutande, utgörs av överskott av förvärvsinkomster i . Även dödsbon har rätt till skattereduktion för grönt sparande. Med grönt sparande avses spa- rande på miljösparkonto enligt lagen (0000:000) om miljösparkonto. består av summan av miljösparkontots lägsta kontosaldo för varje kalendermånad under beskattningsåret, delat med tolv. Om flera miljösparkonton innehas av samma person ska underlagen läggas samman. Det sammanlagda underlaget får uppgå till högst per beskattningsår. Skattereduktionen uppgår till en procent av underlaget. En begäran om skattereduktion för grönt sparande ska göras i inkomstdeklarationen för beskattningsår där behållning funnits på miljösparkonto. Denna lag träder i kraft . – skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (25 §),– utnyttjande av vissa personaloptioner (26 §), och– skattereduktion för grönt sparande (27 §). 1.5Förslag till lag om ändring i skatteförfarandelagen (2011:1244) Härigenom föreskrivs i fråga om skatteförfarandelagen (2011:1244). dels att 22 kap. 1 § och 23 kap. 2 § ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 22 kap. 27 §, och närmast före 22 kap. 27 § en ny rubrik av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om skyldighet att lämna kontrolluppgift om –överlåtelse av privatbostadsrätt och andelar i vissa bostadsföretag (2 och 3 §§), –samfällighet (5 och 6 §§), –räntebidrag (7 §), –pensionsförsäkringar och pensionssparkonton (8 och 9 §§), –avskattning av pensionsförsäkring (10 §), –tjänstepensionsavtal (11 §), –underlag för avkastningsskatt på livförsäkringar (12 §), –skattereduktion för förmån av hushållsarbete (13 §), –elcertifikat (14 §), –utsläppsrätter, utsläppsminskningsenheter och certifierade utsläppsminskningar (15 §), –schablonintäkt vid innehav av ett investeringssparkonto (16 §), –schablonintäkt vid innehav av andelar i värdepappersfonder, fondföretag, specialfonder och utländska specialfonder (17–21 §§), –gåva (22 §), –investeraravdrag (23 och 24 §§), – skattereduktion för mikroproduktion av förnybar el (25 §) och – utnyttjande av vissa personaloptioner (26 §). 7Senaste lydelse 2019:455. Skattereduktion för grönt sparande Kontrolluppgift ska lämnas om skattereduktion för grönt sparande enligt 67 kap. inkomstskattelagen (1999:1229). Kontrolluppgift ska lämnas för fysiska personer och dödsbon av den som för eller har fört miljösparkonto enligt lagen (0000:000) om miljösparkonto. I kontrolluppgiften ska uppgift lämnas om summan av miljösparkontots lägsta kontosaldo för varje kalendermånad under beskattningsåret, delat med tolv. 15 kap., 16 kap. 1 § om ersättning 15 kap., 16 kap. 1 § om ersättning som avses i 16 kap. 3 § 2 samt 4 § som avses i 16 kap. 3 § 2 samt 4 § 2 a och 3 a, 17, 2 a och 3 a, 17, 19, 20, 21 kap., 22 kap. 2, 3, 9–11, 17–21 21 kap., 22 kap. 2, 3, 9–11, 17–21 23–26 §§, 22 a kap. 23–27 §§, 22 a kap. samt 22 b kap. ska även lämnas för fy- 22 b kap. ska även lämnas för fy- siska personer som är begränsat siska personer som är begränsat Kontrolluppgift enligt 22 kap. 10 § ska också avse omständigheter som medför eller kan medföra avskattning enligt 5 § första stycket 6, 6 a eller 7 lagen (1991:586) om särskild inkomstskatt för utomlands bosatta. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Bestämmelsen i 22 kap. 27 § tillämpas första gången på uppgifter som avser . 8Senaste lydelse 2019:129. 1.6Förslag till förordning om ändring i skatteförfarandeförordningen (2011:1261) Härigenom föreskrivs att 6 kap. 6 § skatteförfarandeförordningen (2011:1261) ska ha följande lydelse. En underrättelse enligt 31 kap. 4 § skatteförfarandelagen (2011:1244) ska innehålla 1.sådana identifikationsuppgifter som anges i 7 §, 2.uppgifter om intäkter i inkomstslaget tjänst samt intäkter och kostnader i inkomstslaget kapital, 3.uppgifter om avdrag för avgift för pensionsförsäkring och för inbetalning på pensionssparkonto, 4.uppgifter som behövs för beräkning av fastighetsskatt enligt lagen (1984:1052) om statlig fastighetsskatt, 5. uppgift om underlag för 5. uppgift om underlag för skattereduktion för hushållsarbete, skattereduktion för hushållsarbete, gåva och mikroproduktion av för- gåva, mikroproduktion av förny- nybar el enligt 67 kap. inkomst- bar el och grönt sparande enligt skattelagen (1999:1229), och (1999:1229), och 6.uppgifter som behövs för beräkning av fastighetsavgift enligt lagen (2007:1398) om fastighetsavgift. Underrättelsen ska ske genom att uppgifterna anges i det fastställda formuläret för inkomstdeklarationen. Denna förordning träder i kraft . 9Senaste lydelse 2019:1175. 2Utredningens uppdrag och arbete Utredningen har i uppdrag att undersöka hur förutsättningarna för finansiering av klimatåtgärder med privata investeringar ser ut och att, inom angivna ramar, lämna förslag i syfte att bidra till den samhällsomställning som behöver ske för att klimat- och miljömålen ska uppnås. Direktiven (dir. 2018:75) återges i sin helhet i bilaga 1. Följande punkter ingår i uppdraget: •kartlägga och, om möjligt, kvantifiera i vilken utsträckning kapitalmarknaden beaktar miljö- och klimatfrågor , •analysera om projekt som bidrar till miljömålen (gröna projekt) under nuvarande marknadsförutsättningar tilldelas investeringar i en sådan omfattning som kan anses vara samhällsekonomiskt optimalt, •med utgångspunkt i den genomförda kartläggningen och analysen ta ställning till om skattereglerna bör ändras för att öka incitamenten för sparande där kapitalet ska användas för att finansiera gröna projekt (grönt sparande), •analysera och redogöra för fördelarna och nackdelarna med olika alternativ, oavsett vilken slutsats som utredaren gör i fråga om särskilda regler för beskattningen av grönt sparande bör införas, och •förorda och lämna förslag till ett heltäckande system med de författningsändringar, inklusive ändringar i det skatteadministrativa regelverket och i andra regelverk, som bedöms nödvändiga. Utredningens uppdrag och arbete Utredningens arbete inleddes och har bedrivits på sedvanligt sätt med regelbundna sammanträden. Sammanlagt har det hållits nio sammanträden där utredningens experter deltagit. Ett av sammanträdena genomfördes i form av ett tvådagars internat. I expertgruppen har förutom berörda myndigheter, även branschorganisationer varit representerade. Utredningen har träffat ett flertal andra samhällsaktörer och intresseorganisationer. Utredningen har även genomfört en studieresa till för att inhämta information om det nederländska systemet för grönt sparande. Under studieresan har kontakter tagits med offentliga och privata aktörer som berörs av systemet. I direktivet gavs utredningen i uppgift att kartlägga i vilken utsträckning kapitalmarknaden beaktar miljö- och klimatfrågor, samt att analysera om projekt som bidrar till miljömålen under nuvarande marknadsförutsättningar tilldelas investeringar i en sådan omfattning som kan anses vara samhällsekonomiskt optimalt. Med utgångspunkt i den genomförda kartläggningen och analysen ska utredningen ta ställning till om skattereglerna bör ändras för att öka incitamenten för sparande där kapitalet ska användas för att finansiera gröna projekt (grönt sparande) och om fler samhällsekonomiskt lönsamma gröna projekt därigenom kan komma att genomföras. Med gröna projekt avses projekt som bidrar till uppfyllnad av de svenska miljömålen. För att frågeställningen ska kunna besvaras beskrivs inledningsvis inom vilka teoretiska ramar det är möjligt att genomföra en analys av det slag som efterfrågas. Diskussionen utgår från teorier om samhällsekonomisk analys och marknadsmisslyckande. Vidare redogörs i detta kapitel för de skattepolitiska riktlinjerna och för andra utgångspunkter som måste beaktas vid bedömningen av om skattereglerna bör ändras i den riktning som direktivet anger. Ekonomisk teori utgår från att samhällsekonomins omfattning och komplexitet innebär att en effektiv resursanvändning inte kan planeras fram centralt. Detta gäller även investeringsbeslut som i en marknadsekonomi förväntas fattas av den aktör som har för avsikt att investera. En vanlig referenspunkt för samhällsekonomisk analys är