sou · H8B363d2 · 2020-11-12 00:00:00 — Om barnet är folkbokfört i kan föräld- rarna i vissa fall även ansöka om gemensam vårdnad hos eller socialnämnden. (Se 6 kap. 4, 6 och 16 §§ FB.) Även när föräldrarna inte är överens finns det möjlighet att få till stånd en ändring i vårdnaden, genom en domstolsprövning. Dom- stolen kan besluta att vårdnaden ska vara gemensam eller anförtro vårdnaden åt en av föräldrarna. Vid prövningen ska domstolen fästa avseende särskilt vid föräldrarnas förmåga att samarbeta i frågor som rör barnet och barnets bästa. Gemensam vårdnad får inte beslutas om båda föräldrarna motsätter sig det.37 Om någon av föräldrarna gör sig skyldig till missbruk eller försummelse eller i övrigt brister i omsorgen på ett sätt som medför bestående fara för barnets hälsa eller utveckling ska rätten besluta att den föräldern inte ska ha del av vårdanden. Rätten kan, beroende på omständigheterna, låta den andre föräldern få ensam vårdnad eller flytta över vårdnaden till en eller två särskilt förordnade vårdnadshavare. (Se 6 kap. 2 a, 5 och 7 §§ FB.) Se även kapitlen om artiklarna 9, 19 och 20. Frågor om vårdnad har också prövats av . Ett av målen rörde en far till ett barn fött utom äktenskapet. Enligt öster- rikisk lag kunde han inte mot moderns vilja få gemensam vårdnad om barnet. fann att han därigenom utsatts för diskri- minering i strid med artikel 14 i med avseende på sin rätt enligt artikel 8 i konventionen (respekten för familjelivet). 36Detsamma gäller vid registrerade partnerskap enligt den numera upphävda lagen (1994;1117) om registrerat partnerskap, se 3 kap. 1 § samma lag samt 2 och 3 §§ lagen (2009:260) om upp- hävande av lagen (1994:1117) om registrerat partnerskap. vårdnadsutredning har föreslagit att denna begränsning tas bort (SOU 2017:6 s. 202). Läs mer i kapitlet om artikel 9. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg Domstolen kom fram till att han behandlats annorlunda än en gift far, som från början varit vårdnadshavare och därefter skilt sig från barnets mor.38 Vanligtvis är det alltså ett barns föräldrar som blir vårdnadshavare. Vilka som anses vara ett barns föräldrar regleras i första kapitel. Den som fött barnet ska anses vara barnets mor respek- tive far (1 kap. 1, 7, 10 och 11 §§ FB). Vem som ska anses vara bar- nets andra förälder beror på omständigheterna. Förenklat gäller föl- jande. Om den som fött ett barn är gift ska maken som huvudregel anses vara barnets andra förälder. Om barnet tillkommit genom en insemination eller befruktning utanför kroppen förutsätter makens föräldraskap att maken samtyckt till befruktningen. (Se 1 kap. 1, 8 och 9 §§ FB.) Föräldraskap kan också fastställas genom bekräftelse eller dom (1 kap. 4, 5, 13 och 14 §§ FB). I sammanhanget kan nämnas ett avgörande från som rör erkännande av ett utländskt avgörande om moderskap.39 En kvinna hade av en amerikansk domstol bedömts vara barnets mor, enligt ett avtal om surrogatmoderskap. Någon uttrycklig möjlighet att erkänna ett sådant avgörande finns inte i svensk lagstiftning. Det var inte heller möjligt för kvinnan att adoptera barnet gemensamt med fadern, eftersom de inte längre levde tillsammans; en adoption hade således inneburit att fadern förlorat sitt faderskap. Högsta dom- stolen ansåg att det utländska avgörandet skulle erkännas, trots av- saknaden av lagstöd. Det berodde på att barnet, som levt med kvin- nan som sin mor i hela sitt fyraåriga liv, annars inte skulle få sin rätt till privatliv tillgodosedd. Domstolen påpekade att även principen om barnets bästa skulle beaktas. har i ett annat avgörande förklarat att en dom från en domstol i , , ska gälla i . Det amerikanska avgörandet innebar en fastställelse av att en svensk kvinna var mor till ett barn som tillkommit genom surrogatarrangemang. Det kunde enligt inte uteslutas att kvinnan hade kunnat ansöka om adoption av barnet. Det var dock osäkert hur en adoptionspröv- 38Europadomstolens avgörande i målet Sporer mot (2011) §§ 88–90. 39NJA 2019 s. 504. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg ning skulle utfalla. En sådan prövning är också förenad med en inte obetydlig tidsutdräkt, något som skulle vara till nackdel för barnet. ansåg därför att det lämpligaste sättet att till- godose barnets rätt till privatliv och uppfylla principen om barnets bästa var att erkänna domen i Sverige.40 Läs mer om surrogatmoder- skap i kapitlet om artikel 21. Se även kapitlet om artikel 7 när det gäller registrering i folkbokföringen av relationer som fastställts genom vissa utländska avgöranden om föräldraskap. Regeringen har tillsatt en utredning för att överväga utökade möj- ligheter att göra utländska föräldraskap gällande i . I utred- ningsuppdraget ingår bl.a. att ta ställning till hur den kvinna i en sam- könad relation som inte har fött barnet och som i utlandet anses vara barnets förälder ska kunna anses vara barnets förälder även efter en flytt till . I uppdraget ingår också att analysera i vilka fall det med hänsyn till bl.a. barnets rätt till privatliv kan krävas att ett barn som tillkommit genom ett internationellt surrogatarrangemang får en rättslig relation till en tilltänkt förälder i erkänd, trots att det saknas lagstöd för föräldraskap i svensk rätt. Uppdraget ska redo- visas senast den 21 juni 2021.41 Den familjerättsliga lagstiftningen utgår från att barnets bästa ska vara avgörande i alla beslut som rör barnet, vilket betyder att andra intressen, t.ex. rättvisa mellan föräldrarna eller en förälders behov av kontakt med barnet, inte får gå före barnets bästa. Barnets bästa ska vara avgörande för alla beslut om vårdnad, boende och umgänge. (Se 6 kap. 2 a § FB.) Läs mer om bl.a. utformningen av barnets bästa i kapitlen om artiklarna 3.1 och 9 samt i delen om hur svenska bestäm- melser om barnets bästa tolkas och tillämpas. 21.2.2Stöd till föräldrar (artikel 18.2) För att föräldrar ska kunna fullgöra det ansvar som förväntas av dem finns det utvecklat olika former av stöd från det allmänna. Sådant stöd kan ges i form av olika bidrag, bra tillgänglighet till vård, för- 40Rättsfallet NJA 2019 s. 969. Jämför rättsfallet HFD 2020 ref. 13. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg skola och skola, fritidsverksamhet och liknande. Föräldrar som har en funktionsnedsättning eller vars barn har det får också del av riktat stöd i form av assistans, hjälpmedel m.m. Runtom i landet finns också stödstrukturer i form av BVC, MVC, öppna förskolor, familjecen- traler, ungdomsmottagningar, elevvård, öppna verk- samhet och familjerådgivning i olika former. Därtill finns det ett utbud av föräldrastödjande insatser som studieförbund, ideella organisa- tioner och utbildningsföretag erbjuder. I detta avsnitt redogörs för den lagstiftning som rör föräldrastöd. Även i övrigt beskriver vi en del av det stöd som finns. Läs även kapitlet om artikel 24.2. Myndigheten för familjerätt och föräldraskapsstöd En särskild myndighet med ansvar för föräldraskapsstöd på nationell nivå inrättades , Myndigheten för familjerätt och föräldra- skapsstöd (MFoF). Myndigheten ansvarar utöver föräldraskapsstöd även för familjerätt och internationella adoptioner. MFoF ansvarar bl.a. för att bedriva och främja ett kunskapsbaserat arbete och för kunskapsförmedling av förebyggande insatser när det gäller föräldra- skapsstöd. (Se förordningen, 2017:292, med instruktion för Myndig- heten för familjerätt och föräldraskapsstöd.) i varje kommun har ett generellt ansvar att verka för att barn får växa upp under trygga och goda förhållanden. Socialnämn- den ska bl.a. i nära samarbete med hemmen sörja för att barn får det skydd och stöd som de behöver. (Se 5 kap. 1 § SoL.) Läs mer om statens ansvar för ett barns skydd och stöd i bl.a. kapitlen om artiklarna 3.2, 19 och 20. En betydande del av det föräldrastödjande arbetet som bedrivs i kommunerna utgår från verksamhet. Enligt social- tjänstlagen svarar varje kommun för inom sitt område, och har det yttersta ansvaret för att kommuninvånarna får det stöd och den hjälp som de behöver (2 kap. 1 § SoL). Kommunen har enligt bestämmelser i socialtjänstlagen skyldigheter att erbjuda föräldrar specifikt stöd såsom familjerådgivning, samarbetssamtal och stöd att träffa avtal om vårdnad, boende och umgänge. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg fattar även stöd till föräldrar som önskar adoptera eller har adopterat barn samt föräldrar vars barn befinner sig inom den sociala barn- och ungdomsvården. (Se bl.a. 5 kap. 3 § samt 6 kap. 7 och 12 §§ SoL.) Ofta erbjuds föräldrastödsprogram till föräldrar som har svårigheter i för- äldrarollen eller som har barn med beteendeproblem. I många kommuner sker rådgivningen via och familjeomsorg eller motsvarande enhet. Familjeråd- givningen består av stödsamtal för att komma till rätta med problem i par eller familjerelationer. Inom öppna verksamhet erbjuds många insatser utan föregående behovsbedömning och bi- ståndsbeslut. I vissa kommuner finns exempelvis öppna mottagningar dit familjer kan komma direkt och få hjälp. förebyg- gande verksamhet för familjer kan också vara förlagd till en familje- central42 eller liknande verksamhet. I finns exempelvis ett så kallat Familjecentrum där öppen förskola och individ- och familjeomsorg samverkar med mödra- och barnhälsovården, fri- tidsgårdar och skolor.43 I kommun finns ett skol- och familjeteam som erbjuder skolpersonal och föräldrar konsultation.44 Inom mödra- och barnhälsovården erbjuds föräldrar stöd under gra- viditeten och spädbarnstiden. Föräldrastöd inom mödrahälsovården erbjuds ofta mot slutet av graviditeten till föräldrar i grupp, under ledning av en barnmorska. Regeringen slöt en överenskommelse med Kom- muner och Landsting (SKL)45 om att stärka förlossningsvården och kvinnors hälsa –2019. I överenskommelsen uttalas vikten för kvinnors hälsa av att verksamheterna inom förlossnings- vård och primärvård lyfter fram betydelsen av stöd i föräldraskapet och främjar ett jämställt föräldraskap.46 En överenskommelse mellan regeringen och SKR har även slutits för ökad tillgänglighet i barn- 42Familjecentral är en organisationsform där huvudmännen, t.ex. kommuner och landsting, samordnat sina resurser i arbetet med barnfamiljer. Även ideella organisationer kan vara in- blandade. Läs mer på webbsida . 43www.vasteras.se/omsorg-stod-och-hjalp/familj-barn-och-ungdom/stod-till-familjen.html. 44www.sollentuna.se/sv/omsorg-stod/familj-barn-och-ungdom/foraldrastod/Skolproblem. 45Numera Kommuner och Regioner (SKR). 46Regeringsbeslut dnr S2017/00425/FS och med dnr S2018/ 01950/FS. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg hälsovården för grupper i socioekonomiskt utsatta områden. I över- enskommelsen konstateras att föräldraskapsstöd är en viktig och effek- tiv insats för att främja ett barns hälsa och utveckling. Regeringen har även gett och i uppdrag att följa och stödja genomförandet av överenskommelsen.47 Läs mer om mödra- och barnhälsovården i kapitlet om artikel 24.2. Barn- och ungdomspsykiatrin (BUP) är en del av regionernas specia- listsjukvård och är till för de barn som har störst behov av psykia- triskt stöd eller vård, samt deras föräldrar. BUP finns i alla regioner och har mottagningar i hela landet. På mottagningarna arbetar bl.a. psykologer, socionomer, läkare och sjuksköterskor, varav många är vidareutbildade till psykoterapeuter. BUP erbjuder olika former av behandling, såsom rådgivande samtal, familjeterapi, olika gruppbe- handlingar och behandlingsformer där beteendeträning ingår. Många mottagningar har också rådgivning på telefon. På en del orter erbjuder BUP stöd till blivande föräldrar som känner oro för att inte räcka till.48 Inom många kommuners och regioners arbete med barns psykiska hälsa finns något som kallas för Första linjen. Detta är ett samlings- namn för de verksamheter och funktioner som först tar emot barn och unga som visar tidiga tecken på att må psykiskt dåligt, oavsett vad problemet beror på. Öppna förskolan är en plats dit föräldrar kommer tillsammans med sina barn. Där kan föräldrar lära känna varandra och utbyta erfaren- heter. Genom erfaren och välutbildad personal kan de när de så öns- kar få råd och stöd. De öppna förskolorna är som regel organiserade i regi, antingen i familjecentraler (i samverkan med mödra- och barnhälsovården samt ) eller som fristående verk- samheter. Den öppna förskolan är öppen för alla föräldrar. Läs mer om öppna förskolan nedan. 47Regeringsbesluten med dnr S2017/07519/FS, med dnr S2018/00722/FS och med dnr S2018/00723/FS. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg Av skollagen (2010:800) och förordningen (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet fram- går att skolan är skyldig att samverka med föräldrarna och fortlöpande informera dem om elevens skolsituation, trivsel och kunskapsutveck- ling.49 Förskolan och skolan måste således samverka och samarbeta med föräldrar. Därtill har skolhälsovården till uppgift att organisera och erbjuda förebyggande hälsovård för barn i skolåldern. Läs mer om barns hälsovård i kapitlet om artikel 24. När de vuxna som har ansvaret för ett barn inte kan försörja det, t.ex. på grund av arbetslöshet eller sjukdom, kan samhället hjälpa till med olika former av ekonomiskt stöd. Inom och social- försäkringssystemet finns flera bestämmelser som är inriktade på att ge varje barn social trygghet och en lämplig levnadsstandard. Föräld- rarna har huvudansvaret för att säkra ett barns materiella välfärd, men när det är nödvändigt bistår samhället föräldrarna i detta ansvar. I vissa fall kan även ett barn direkt ges bistånd. Ett barns vistelsekommun har det yttersta ansvaret för att de som vistas i kommunen får det stöd och den hjälp som de behöver (2 kap. 1 § SoL). Den som inte själv kan tillgodose sina behov eller få dem tillgodosedda på annat sätt har rätt till bistånd av försörjning (försörjningsstöd) och för sin livsföring i övrigt (4 kap. 1§ SoL). Vidare finns det flera ekonomiska stödformer inom social- försäkringssystemet som utgår till barn eller för barn. Det allmänna barnbidraget/studiebidraget är ett ekonomiskt stöd till barnfamiljer och utgår med ett fast belopp per barn. Underhållsstöd lämnas för ett barn som inte sammanbor med båda sina föräldrar. Omvårdnads- bidrag och merkostnadsersättning lämnas i vissa fall för omvårdnad av ett barn med funktionsnedsättning. Även adoptionsbidrag och föräldrapenning kan utgå till föräldrar. En annan form av stöd, som har betydelse för ett barns levnadsstandard, är bostadsbidragen som lämnas till barnfamiljer. Reglerna om dessa bidrag och stöd finns i socialförsäkringsbalken (2010:110). Läs mer om ekonomiskt bistånd, social trygghet och levnadsstandard i kapitlen om artiklarna 26 och 49Se t.ex. 1 kap. 4 § tredje stycket och 3 kap. 3 § skollagen. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg 27.Se även kapitlet om artikel 22, där vi beskriver rätten till huma- nitärt bistånd för ett barn på flykt. För att öka förutsättningarna för särlevande föräldrar att komma överens om underhållsbidrag har fått i uppdrag att ge information och stöd till föräldrar i frågor om underhållsbidrag och underhållsskyldighet gentemot barn. Inom ramen för detta ska på begäran av föräldrar bistå dem med hjälp och stöd i att dels beräkna underhållsbidrag, dels utforma avtal om sådant bidrag i det enskilda fallet (se 2 § förordningen, 2009:1174, med instruktion för ). Regeringen har genomfört en modernisering av de behovsprövade stöden till särlevande föräldrar för att bättre anpassa dem efter föräld- rarnas ekonomiska situation och kostnadsansvar. I syfte att öka för- utsättningarna för särlevande föräldrar att komma överens och ta ett gemensamt ansvar för barnet och dess försörjning har regeringen inom bostadsbidraget infört ett nytt särskilt bidrag för barn som bor växelvis (se 97 kap. 22 a § socialförsäkringsbalken). Detta har ersatt underhållsstödet vid växelvist boende. Förändringen innebär att en viss boendeform inte premieras och att barnets folkbokföring inte får en avgörande betydelse för rätten till stöd.50 I LSS finns bestämmelser om stöd och service för personer med vissa funktionsnedsättningar.51 När en person har en funktionsnedsättning påverkar det ofta en hel familj. Stödet till barn med funktionsned- sättning omfattar därför dels stöd till barnet själv, dels stödet till barnets familj. De olika insatserna i LSS ska, tillsammans med annat stöd som den enskilde får enligt annan lagstiftning, ge den enskilde och dennes familj det stöd som behövs. Läs mer om stödet för för- äldrar och barn med funktionsnedsättning i kapitlet om artikel 23. 2017/18:6 s. 26 och 27. 51Lagstiftningen är under översyn, se SOU 2018:88. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg Strategi för att stötta föräldrar i föräldraskapet beslutade regeringen om en ny nationell strategi för stärkt föräldraskapsstöd. Syftet med strategin är att främja barns hälsa och utveckling. Strategin innehåller förebyggande stöd och stöd då pro- blem uppstått. Den vänder sig till fler än barnets rättsliga föräldrar, som bonusföräldrar och närstående vuxna.52 Regeringen har också gett MFoF i uppdrag att –2021 stödja genomföran- det av strategin.53 Stöd till föräldrar är också en av principerna i regeringens strategi för att stärka barns rättigheter.54 Föräldrastöd för vissa grupper Kriminalvården delar ut statsbidrag. Bland de organisationer som fått bidrag finns sådana som arbetar med föräldraskapsstöd i form av t.ex. föräldracirklar och enskilda samtal om hur man kan vara en god förälder man är frihetsberövad.55 har fått i uppdrag av regeringen att – 2020 stärka stödet till barn som anhöriga, dvs. familjer där missbruk, psykisk sjukdom, psykisk funktionsnedsättning eller våld förekom- mer. I uppdraget ingår bl.a. att stärka stödet till föräldrar i föräldra- skapet genom att utarbeta ett mer familjeorienterat arbetssätt inom missbruks- och beroendevården. Det ingår också att stärka samspel och anknytning mellan ett barn och dess föräldrar.56 har utarbetat ett utbildningspaket om våldsbeja- kande extremism som stöd i kommunernas arbete med barn som involverats eller riskerar att dras in i våldsbejakande extremism. Stöd till föräldrar tas upp som en del av utbildningspaketet.57 har bl.a. i uppdrag att ge vägledning om barns och ungas mediesituation (1 § förordningen, 2010:1923, med instruk- 52Regeringsbeslut med dnr S2018/04678/FST. 53Uppdraget ska slutredovisas till . Regeringsbeslut med dnr S2018/04675/FST. 2009/10:232 avsnitten 3.4.5 och 4.2. 55www.kriminalvarden.se/om-kriminalvarden/nyheter/2019/februari/statsbidrag-till-ideella- organisationer. 56Regeringens beslut med dnr S2017/01014/FS. 57Socialstyrelsen, Våldsbejakande extremism, Ett utbildningsmaterial för arbete med barn och unga vuxna (2017) s. 40. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg tion för ). Som en del av arbetet genomför myn- digheten löpande undersökningar om barns medievanor och tar fram information som stöd bl.a. till föräldrar och andra vuxna som finns nära barnet.58 Samordning och stöd på regional nivå Länsstyrelserna har fått i uppdrag av regeringen att – 2021 stödja kommuner, landsting, regioner och andra föräldraskaps- stödjande aktörer i att utveckla ett kunskapsbaserat, samordnat, långsik- tigt och i huvudsak universellt föräldraskapsstöd. Barnrättsperspektivet, att främja jämlikhet och jämställdhet och ett jämställt föräldraskap är centrala utgångspunkter. Även funktionshinderperspektivet och förebyggande av våld ska beaktas. i län ska stödja och samordna arbetet. Samordning ska ske med andra uppdrag hos länsstyrelserna och andra myndigheter. Uppdraget är ett led i att upp- nå målsättningen om att alla föräldrar ska erbjudas föräldraskapsstöd under ett barns hela uppväxt.59 Andra än offentliga aktörer Ideella organisationer står för ett omfattande stöd till föräldrar genom t.ex. kurser, föräldragrupper, telefonrådgivning, rådgivning på inter- net, familjerådgivning, föreläsningar och föräldrainternat. Flera orga- nisationer erbjuder stöd både via anställda och frivilligarbetare. Arbetsgivare har enligt 3 kap. 4 och 5 §§ diskrimineringslagen (2008:567) ett ansvar för att arbeta med aktiva åtgärder när det gäller möjligheten att förena arbete med föräldraskap. Detta gäller såväl offentliga som privata arbetsgivare. 21.2.3Barnomsorg (artikel 18.3) I finns det ett antal former av barnomsorg. Det finns t.ex. förskolor, fritidshem och annan pedagogisk verksamhet. Där kan barn vara den tid som föräldrarna arbetar eller studerar. 59Länsstyrelsen i län, Länsstyrelserna stödjer föräldraskapsstödsarbetet. verk- samhet., publikation 2019:13 (2019). Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg till viss del avgiftsbelagd (se nedan). I alla kommuner finns kommu- nal barnomsorg. Det finns också fristående och privat barnomsorg som sköts av t.ex. företag eller organisationer. Nedan redogörs när- mre för de olika typerna av barnomsorg och annan pedagogisk verk- samhet som finns. En del av barnomsorgen ges i form av skolpliktig verksamhet. Dessa skolformer beskrivs närmre i kapitlet om artikel 28. Den vanligaste omsorgsformen för barn mellan ett och är för- skolan. Förskolan är en pedagogisk gruppverksamhet som barn kan delta i och fram tills de börjar i förskoleklass eller i skolan. Alla barn som är bosatta i ska erbjudas förskola (8 kap. 3 § skollagen). Kommunen har huvudansvaret för genomförandet av verksamheten i förskola och fritidshem m.m. inom de ramar som an- ges i skollagen, läroplaner och andra författningar. Kommunen har stor frihet att avgöra hur förskola och fritidshem ska organiseras för att de nationella målen ska uppnås. Det finns förskolor som drivs av kommunerna, men de privata förskolorna är också allmänna. En kommun är skyldig att erbjuda barn som är och äldre plats i förskolan. Enligt 8 kap. 5 § skollagen ska verksamheten erbju- das i den omfattning det behövs med hänsyn till föräldrarnas för- värvsarbete eller studier. Det ska också erbjudas om barnet har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. När vårdnads- havarna har anmält behov av plats i förskolan ska kommunen erbjuda plats (8 kap. 14 § skollagen). Ett barn ska från och med höstterminen det år barnet fyller erbjudas förskola (8 kap. 4 § skollagen). Barn vars för- äldrar är arbetslösa eller föräldralediga (för annat barn) ska från och med erbjudas förskola under minst eller (8 kap. 6 § skollagen). Kommunen beslutar om godkännande av en fristående förskola och ansvarar för tillsynen. Läs mer om tillsynen över förskolan och skolan i kapitlen om artiklarna 3.3 och 28. Artikel 18 – uppfostran och barnomsorg Barn har rätt att vara på ett fritidshem före och efter skolan samt under lov (14 kap. 8 § skollagen). Fritidshemmet ligger ofta i samma hus som skolan. En elev ska erbjudas fritidshem till och med vårterminen det år då eleven fyller . Det ska erbjudas i den omfattning som behövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier. Det ska också erbjudas om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation eller av andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling. (Se 14 kap. 3 och 5–7 §§ skollagen.) Öppen fritids- verksamhet kan erbjudas i stället för fritidshem till elever i åldern 10–(25 kap. 4 § och 14 kap. 7 § skollagen). Den öppna fritids- verksamheten ska komplettera skolan, både tids- och innehållsmäs- sigt, samt bidra till att eleverna ges möjlighet till utveckling och lärande. För elever i behov av sådant särskilt stöd som endast kan ges i fritids- hem ska en kommun alltid erbjuda plats i fritidshem.60 Annan pedagogisk verksamhet kan vara ett alternativ till förskola och fritidshem. Det kan också vara en verksamhet där föräldrarna är delaktiga i omsorgen. I detta avsnitt redogörs för några av dessa verk- samheter. I avsnittet behandlas även omsorg då för- skola eller fritidshem inte erbjuds. En del av barnomsorgen kallas pedagogisk omsorg. En kommun är skyldig att sträva efter att i stället för förskola eller fritidshem er- bjuda barn, vars vårdnadshavare önskar det, pedagogisk omsorg.