sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — Andra insatser som skolan kan göra för nyanlända elever omfattar prioriterad timplan (studier i svenska prioriteras framför andra ämnen) och anpassad timplan (skolämnen prioriteras bort till förmån för de ämnen som ger gym- nasiebehörighet samt hälsa och idrott). Det är främst äldre nyanlända elever som tas emot i förberedelse- klass, medan yngre barn direktintegreras i vanliga undervisnings- grupper.40 De äldre får ofta stanna i förberedelseklass , vilket till övervägande del styrs av skolans organisatoriska behov snarare än elevernas behov. Övergången till ordinarie under- visningsgrupp, det vill säga en vanlig skolklass, försenas ofta på grund av brist på modersmålsstödjare och andra organisatoriska förhål- landen. forskning visar att förseningen är negativ både pedagogiskt och socialt. De nyanlända eleverna riskerar att få en parallell vardag i sina förberedande grupper. Ju äldre ett barn är vid ankomsten till , desto sämre blir i genomsnitt skolresultaten.41 Flyktinginvandringens sammansättning har medfört att gruppen nyanlända barn som kom- mer efter skolstart har ökat. Även andelen elever som kommer från länder med svaga utbildningssystem har ökat. Det finns ett antal utmaningar i arbetet med nyanlända elever: brist på lärare, modersmålslärare och studiestödjare på modersmål.42 Ett annat problem rör undervisningen i svenska. Den svenska skolan ger relativt få timmar språkundervisning för utrikes födda elever, vilket främst beror på att den svenska skolan har få undervisnings- 39Mörtlund (2020). 40Zetterqvist (2016). Se även Skowronski (2018). 41Holmlund, H. m.fl. (2019), s. 281–283. 42Mörtlund (2020), s. 26 ff. Invandring, mottagande och integration timmar generellt.43 Enligt Nationellt centrum för svenska som andra- språk råder det också stor brist på behöriga lärare i svenska som andra språk.44 Andra problem är brist på ekonomiska resurser och lokaler, liksom skolornas samverkan med vårdnadshavare respektive med Migrationsverket.45 Etableringsprogrammet och dess deltagare Personer som fyllt 20 men inte och som har fått uppe- hållstillstånd som flykting, skyddsbehövande eller anhörig kan ta kontakt med Arbetsförmedlingen för en eventuell anvisning till etableringsprogrammet.46 Efter en inledande kartläggning47 av indi- videns kompetenser ska insatserna inom etableringsprogrammet i normalfallet omfatta heltidsaktiviteter . En hand- lingsplan ska omfatta samhällsorientering, som ska ge en grundläg- gande förståelse för det svenska samhället. Svenska för invandrare, sfi, kan ges på olika nivåer beroende på behov och förutsättningar. Förutom sfi och samhällsorientering ska individen ta del av insatser som kan underlätta och påskynda arbetsmarknadsetablering.48 Arbets- marknadspolitiska program omfattar exempelvis så kallad förberedande eller orienterande utbildning, arbetsmarknadsutbildning, arbetsprak- tik, och arbetsträning med handledare. Så kallade arbetsförberedande insatser omfattar arbetsförberedande aktiviteter, sociala aktiviteter inför arbete samt att söka arbete. En inskriven kan också arbeta parallellt med etableringsinsatser. De allra flesta som arbetar har något slags subvention. Ett fåtal har ett osubventionerat arbete. In- skrivna kan också delta i reguljär utbildning, oftast i form av kom- munal vuxenutbildning.49 kan inskrivna som har kort utbildning och som bedöms inte kunna matchas mot arbete under (2017), s. 171. 44https:///om-oss/aktuella-nyheter/problematiskt-d%C3%B6lja-bristen- p%C3%A5-sva-l%C3%A4rare-1.247521, hämtad . 45Mörtlund (2020). 462 och 4 §§ lag (2017:584) om ansvar för etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 47Kartläggningen kan ha skett , se avsnitt 13.2.1. 4815 § förordning (2017:820) om vissa etableringsinsatser för vissa nyanlända invandrare. 49Se Arbetsförmedlingen (2019) för en mer detaljerad beskrivning av de olika insatser som ryms inom etableringen. Invandring, mottagande och integration de två åren anvisas till utbildningsplikt. Det innebär att de i etableringsprogrammet ska närma sig den svenska arbetsmarkna- den genom att ta del av reguljär utbildning. Nyanlända inom etableringsprogrammet får etableringsersätt- ning under två år.50 Ersättningen är individuell för att ge kvinnor och män lika incitament att delta i programmet, men det finns relativt stora tillägg för barn och bostad, som är hushållsbaserade.51 nådde antalet inskrivna i etableringen hos Arbetsförmedlingen en topp om 76 000 personer, varefter deltagar- antalet stadigt har minskat. Minskningen beror framför allt på att färre nyanlända tas emot i kommunerna, men ett nytt regelverk för vem som skrivs in bidrar också.52 Sedan den tillfälliga lagen infördes och tillfälliga uppehållstillstånd blivit vanligare är det också fler, framför allt kvinnor, som väljer att inte skriva in sig. Arbetsförmed- lingen bedömer i en rapport att de kvinnor som avstår är de som bäst skulle behöva stöd för sin etablering.53 Liksom de asylsökande är de nyanlända unga jämfört med hela befolkningen. Många har emellertid svag utbildningsbakgrund; av dem som deltagit i etableringsuppdraget har mer än hälften endast förgymnasial utbildning. Tabell 13.1 Utbildningsnivå för deltagare i etableringsuppdraget 2010–2018 Eftergymnasial utbildning < 2 år Högskoleutbildning > 2 år Källa: Arbetsförmedlingen (2019), tabell 4.2. Kategorin Förgymnasial utbildning omfattar allt från ingen utbild- ning alls till 9–10-årig grundskola. var det av alla 502 kap. 12 § förordning (2017:819) om ersättning till deltagande i arbetsmarknadspolitiska insatser. 513 kap. 10 och 13 §§ i förordning (2017:819). 2019/20:1, Utgiftsområde 14, s. 35. Det är framför allt föräldralediga och sjuka som inte längre skrivs in i etableringsprogrammet. 53Wickström Östervall (2019). Invandring, mottagande och integration kvinnor och av alla män i etableringen som helt saknade grundläggande utbildning.54 Ytterligare en fjärdedel av både kvinnor och män hade förgymnasial utbildning kortare än 9 år.55 Allt fler kommer i arbete och studier, men problem kvarstår Utvärderingar har visat att något fler nyanlända får arbete under eller efter etableringsprogrammet än , då kommunerna stod för integrationsinsatserna för de nyanlända. Etableringsreformens in- förande förbättrade möjligheten att följa resul- tatet efter insatser. Haodong m.fl. (2019) visar också att den positiva effekten av etableringsprogrammet ökar . För män ger pro- grammet positiv sysselsättningseffekt oavsett tidigare utbildning, medan det för kvinnor främst är de som har högre utbildning som drar fördel av etableringsprogrammet.56 Andelen som var i arbete eller studier efter avslutad etablering har ökat , men det råder en klar skillnad mellan könen – av männen mot av kvinnorna. I vilken utsträckning det är etableringsinsatserna som blivit bättre eller om det är den allmänt goda konjunkturen som orsakat förändringen är inte klarlagt.57 Några grundläggande problem har identifierats inom etableringen. Den initiala kartläggningen av individens färdigheter och kompeten- ser håller inte alltid önskvärd kvalitet, vilket påverkar effektiviteten i den efterföljande planeringen av etableringstiden.58 Det råder också brist på adekvata insatser, så att vissa inskrivna tvingats delta i akti- viteter som inte passar deras behov eller gå om samma insats flera gånger.59 Statskontoret (2019) konstaterade att av delta- garna i etableringen inte hade fått något beslut om någon aktivitet.60 Över tid har också arbetsförmedlarna som arbetar med etableringen fått allt fler inskrivna per handläggare, vilket lämnar mindre tid för 54Dahlin (2017). 56Haodong, Q. m.fl. (2019). 57Forslund m.fl. (2017) och (2018). 58Riksrevisionen (2015) och m.fl. (2017). 59Larsson, J.K. (2019), s. 24. 60Statskontoret (2019). Invandring, mottagande och integration tidkrävande men effektivare uppgifter som personliga möten.61 Ut- budet av insatser varierar också över landet. Slutligen brister det i likvärdighet i insatser för kvinnor och män. Ett antal undersökningar, däribland från Arbetsförmedlingen, visar att myndigheten inte behandlar nyanlända kvinnor och män likvär- digt; kvinnorna får sämre stöd och insatser för sin integration.62 Liknande förhållanden råder internationellt; kvinnliga flyktingar och flyktinganhöriga som kommer till de nordiska länderna respektive har inte fått adekvata, likvärdiga integrationsinsat- ser.63 Flera studier visar att detta delvis beror på att arbetsförmedlare arbetar utifrån stereotypa föreställningar om utrikes födda kvinnor och män. Inte minst när det är ont om tid och adekvata resurser sam- verkar stereotypa föreställningar med resursbristen på ett sätt som leder till att män får träffa arbetsförmedlare tidigare och oftare än kvinnorna.64 Under vissa omständigheter är det också en nackdel när nyanlända kvinnors makar följer med dem till möten på Arbets- förmedlingen.65 (2018) har sammanfattat forskningen om arbets- marknadspolitiska insatser för nyanlända och angivit tre områden för framtidens prioriteringar inom etableringsinsatserna.66 För det första behöver de nyanländas humankapital förbättras, framför allt genom utbildning men också validering av befintliga utbildningar och kompetenser. Enligt (2020) finns det skäl att tro att kortare arbetsmarknadsutbildningar skulle kunna ha en posi- tiv effekt för nyanlända. Dessa kräver dock oftast relativt goda språkkunskaper.67 För det andra behöver man öka arbetsgivarnas efterfrågan på att anställa nyanlända. Eftersom subventionsgraden redan är hög, är inte 61Larsson, J. (2019). I rapporten intervjuas arbetsförmedlare som arbetar inom etableringen och många ger uttryck för en hög och växande arbetsbelastning. 62Se t.ex. (2015), (2017), (2017, 2019), (2018), , J. (2019). 63Se t.ex. (2018) för evidens från och för (2018). 64Larsson, J. (2019). 66Andersson (2018). 67Andersson (2020). Invandring, mottagande och integration högre ersättning till arbetsgivarna effektivt. I stället förordas förenk- lade subventionsmodeller och en reducering av arbetsgivarens risk, exempelvis genom att Arbetsförmedlingen eller ett bemannings- företag tar över personalansvaret för den stödanställda. En tredje slutsats från forskningen är att intensifierad matchning kan spela stor roll för nyanlända med kort utbildning och begränsade formella färdigheter.68 I denna matchning kan såväl kommuner som och privat sektor medverka. I detta avsnitt beskrivs kort utfallet på några viktiga områden för integrationen; utbildning, arbetsmarknad, hälsa, boende levnads- förhållanden samt självupplevd integration. Framställningen bygger på olika källor, vilket innebär att observationerna gäller olika grupper med utländsk bakgrund i olika stycken. Svårast är integrationen av flyktingar och deras anhöriga, framför allt dem med utomeuropeisk bakgrund, så fokus ligger i möjligaste mån på dem. Ungas skolresultat är viktiga för deras möjligheter till fortsatt ut- bildning och arbete senare i livet. Ojämlika studieresultat kommer därför att leda till ökad ekonomisk ojämlikhet längre fram. En studie av skolresultaten för inrikes och utrikes födda elever konstaterar att elever som invandrat ålder, elever med svagare socio- ekonomisk bakgrund, ensamkommande barn samt elever födda i når sämre skolresultat än andra elevgrupper.69 Gapet mellan utrikes födda och inrikes födda elever minskar med den tid de till- bringar i skolan, det vill säga skillnaden är mindre mellan samma elever i årskurs 9 än vad den är i årskurs 6. I sammanhanget är det värt att nämna att samtliga grupper av flickor utom de utomeuro- peiskt födda med mindre än i har högre genomsnittligt 68För studier av effekten av arbetsnära insatser såsom jobbcoacher, arbetspraktik och subven- tionerade anställningar, se t.ex. (2012) och Liljeberg m.fl. (2012). 69Grönqvist & Niknami (2017). Invandring, mottagande och integration meritvärde än inrikes födda pojkar med minst en inrikes född för- älder.70 av inrikes födda elever uppnår gymnasie- behörighet, medan av de utrikes födda eleverna når dit.71 Gapet kan till stor del statistiskt förklaras av att de utrikes födda elevernas föräldrar har mindre gynnsam socioekonomisk bakgrund, att de bor i andra områden och av skolsegregationen.72 När det kommer till att avsluta en gymnasieutbildning är det framför allt de som är födda utanför med mindre än vistelsetid som lyckas i lägre utsträckning än övriga grupper. An- delen som klarar av att fullfölja en gymnasieutbildning är endast hälften av motsvarande andel bland inrikes födda.73 Även när det gäller gymnasiebehörighet och avslutat gymnasium presterar flickor signifikant bättre än pojkar. För ensamkommande barn, som oftast kommer till i övre tonåren, är skolresultaten ännu blygsammare. Få ensamkommande når examen från en treårig gymnasieutbildning, fastän många av dem studerar inom gymnasieskolan eller på gymnasial nivå inom vuxen- utbildningen.74 Detta påverkar kraftigt möjligheterna på arbets- marknaden, och bland 27-åringar som tidigare kommit ensamma till är väsentligt färre i arbete än inrikes födda.75 En faktor som är av betydelse för barns integration är föräldrarnas socioekonomiska ställning. (2017) studerar den sociala rörlig- heten hos immigranter och deras barn. Ett tydligt resultat är att det för utomeuropeiskt födda kvinnor finns en korrelation mellan deras förvärvsarbete och barnens utfall, och då särskilt för döttrar.76 (2016) argumenterar för att relativt omfattande investeringar i vuxna med låga kvalifikationer ska ses som en investering med avkastning på nästa generations skolresultat.77 Vissa ungdomar varken arbetar eller studerar.78 Problemet är be- tydligt större bland unga med utländsk bakgrund och särskilt för 70SCB (2019 a). 71Grönqvist & Niknami (2017). Språksvårigheter spelar rimligen en roll i sammanhanget. Något som dock maskeras när elevernas bostadsområde tas med i analysen. 73SCB (2019 a). Uppgiften avser elever som påbörjat gymnasiet /2013, s. 24. 74Çelikaksoy & Wadensjö (2018). 76OECD (2017 d). 77OECD (2016 b). UVAS, ungdomar som varken arbetar eller studerar (eng. NEET, not in employment, education or training). Invandring, mottagande och integration ensamkommande ungdomar.79 Störst andel inaktiva finns bland de unga kvinnorna. I gruppen 25‒29 år står var fjärde utrikes född kvinna utanför arbete och studier, att jämföra med drygt var femte utrikes född man och knappt var tionde inrikes född kvinna eller man.80 Föräldrars inkomster, sysselsättning och utbildning påverkar om ungdomar blir inaktiva eller inte.81 Vuxnas utbildning och färdigheter Som framgick av avsnitt 13.3.2 har en stor andel av de nyanlända vuxna kort utbildning. För hela gruppen utrikes födda ser det bättre ut, men det finns ett fortsatt utbildningsglapp gentemot inrikes födda, framför allt hos dem som är födda i och , se figur 13.4. Kvinnor födda i har lägst andel med gymnasieutbildning och är den enda grupp där kvinnorna har lägre andel än män. Figur 13.4 Andel med minst gymnasieutbildning, 2018 Folkbokförda i efter födelseregion och kön utom Nord o EU28 Källa: SCB: , uppgifter . 79Çelikaksoy & Wadensjö (2018), s. 34–36. De jämför ensamkommande med ungdomar som kommit med föräldrar och inrikes födda ungdomar. 80Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällefrågor (2017b). 81Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällefrågor (2017a), s. 27–31, ger en översikt över institutionella, individuella och strukturella faktorer som enligt litteraturen ökar sannolik- heten för att unga ska bli inaktiva. Invandring, mottagande och integration Enligt är grundläggande färdigheter – förmåga att kunna läsa, räkna, tala och skriva samt problemlösnings- förmåga, samarbetsförmåga och noggrannhet – avgörande för att en individ ska komma in på arbetsmarknaden.82 program för internationell mätning av vuxnas färdigheter, PIAAC, mäter läs- kunnighet, beräkningsfärdighet samt problemlösning med dator och internet. har den största skillnaden i färdigheter mellan in- rikes och utrikes födda bland de 24 länder som undersöktes. Det förklaras både av en genomsnittligt hög nivå bland inrikes födda och en genomsnittligt låg nivå bland de utrikes födda, vilket i sin tur beror på ett högre flyktingmottagande. Färdighetsmåtten reflekterar en sämre bild av arbetsmarknadsförutsättningarna än vad utbild- ningsmåtten gör; även bland utrikes födda med hög utbildning finns en ansenlig andel med svaga färdigheter.83 Etablering för de vanligaste utomeuropeiska invandrargrupperna I en studie från IFAU 2017 kombinerar författarna inkomstdata med uppgifter från Arbetsförmedlingen för att beräkna hur det tar för invandrare från de vanligaste icke-västliga ursprungs- länderna att etablera sig på den svenska arbetsmarknaden.84 I genom- snitt tar det innan hälften av en kohort invandrare nått denna etableringsstatus och tills har etablerat sig. Om något ser det ut som om detta framgent kan komma att gå något fortare.85 Hur arbetsmarknadsetableringen tar varierar emel- lertid med konjunktur, ursprungsland, kön, ålder vid ankomsten och utbildning. Det tar betydligt för kvinnor att komma i sysselsätt- ning, vilket bland annat kan förklaras av att många flyktingar är i familjebildande ålder när de kommer till och att det oftast är kvinnorna som tar ansvar för hem och familj. Däremot når de i 82SOU 2015: 104, s. 197 ff. 84Forslund m.fl. (2017). Den person som har minst hälften av medianinkomsten för en 45-åring räknas som etablerad på arbetsmarknaden. Se även budgetpropositionen , utgiftsområde 13, Andelen nyanlända i arbete eller studier efter etableringsprogrammet har ökat . Pandemin kan få effekter i motsatt riktning. Invandring, mottagande och integration många fall slutligen upp till mäns sysselsättningsgrad, även om detta tar . Även för äldre invandrare ökar sysselsättningen långsammare. Som för andra grupper är utbildning central för både tiden till arbetsmarknadsinträde, uppnådd sysselsättning och in- komst.86 Särskilt för kvinnor födda utanför innebär kort utbildning svårigheter på arbetsmarknaden.87 De ovan beskrivna integrationsmönstren har varit stabila i , trots att många enkla jobb har försvunnit och att antalet utrikes födda har ökat markant. De sektorer där de nyanlända från de vanligaste flyktingländerna får sitt första arbete är för kvinnor framför allt omsorg, företagstjänster, utbildning samt tillverkning och för män tillverkning, företagstjänster samt hotell och restau- rang.88 Enligt regeringen har tiden för arbetsmarknadsetableringen förbättrats ; mer än hälften är i arbete i ,89 och allt fler kommer i arbete eller studier efter etabler- ingstiden (se avsnitt 13.3.2 ovan). är utrikes föddas anknytning till arbetsmarknaden sämre än vad sysselsättningssiffrorna visar. Även som sysselsatta har utrikes födda en svagare anknytning till arbetsmarknaden; de har i lägre grad fast anställning och arbetar i mindre omfattning heltid.90 När det kommer till arbetets villkor har utrikes födda i högre ut- sträckning än inrikes födda enformiga arbeten, saknar inflytande över sin arbetssituation och oroar sig för att bli arbetslösa. Detta gäller särskilt för unga och kortutbildade utrikes födda.91 Utanför arbetskraften står den som inte arbetar eller aktivt söker arbete. Vanliga orsaker till att vara utanför arbetskraften är studier, långvarig sjukdom och hemarbete. minskade andelen som står utanför arbetskraften bland flyktingar och deras anhöriga, övriga utrikes födda och inrikes födda. Minskningen var störst bland de utrikes födda. Stora skillnader mellan grupperna kvarstår dock, och kvinnor står utanför arbetskraften i högre ut- sträckning än män i samtliga grupper. stod flyktingar och flyktinganhöriga män respektive kvin- nor utanför arbetskraften. 86Forslund m.fl. (2017) och SCB (2019 b). 87SCB (2019 b), s. 32. 88Forslund m.fl. (2017). 2019/20:1, Utgiftsområde 13 Jämställdhet och nyanlända invandrares etablering. (2017), s. 115–148, Calmfors m.fl. (2018), s. 40–63. 91SCB (2019 b), s.38–40. Uppgifterna var inte uppdelade på kön. SOU 2020:46Invandring, mottagande och integration Tabell 13.2 Andel utanför arbetskraften Efter bakgrund och kön, procent Flyktingar och anhöriga till flyktingar Källa: SCB (2019 a). De vanligaste orsakerna till att stå utanför arbetskraften bland flyktingar och flyktinganhöriga var studier och sjukdom; av kvinnorna och av männen. Den tredje vanligaste orsa- ken bland kvinnor var hemarbete: var sjätte kvinna utanför arbets- kraften ägnade sig åt hemarbete, något som av männen gjorde. För männen var arbetssökande (utan att vara inskri- ven hos Arbetsförmedlingen) den tredje vanligaste orsaken: nära 10 procent.92 Heltidsstudier var betydligt vanligare bland flyktingar och flyktinganhöriga med eftergymnasial utbildning än bland dem med kortare utbildning; jämfört med 28 respektive 30 pro- cent för dem med förgymnasial respektive gymnasial utbildning. Det finns en omfattande forskning som visar att det förekommer diskriminering av utrikes födda och personer med utländsk bak- grund på den svenska arbetsmarknaden.93 Utrikes föddas hälsa kan skilja sig från majoritetspopulationens hälsa på grund av omständigheter i ursprungslandet, själva migra- tionen eller livsvillkoren i mottagarlandet. I många europeiska länder är det en större andel personer med utländsk bakgrund som har hälso- problem som diabetes, hjärt- och kärlsjukdomar, högt blodtryck, kronisk njursjukdom, fetma och metabolt syndrom än i majoritets- befolkningen. Nyanlända invandrare har generellt sätt bättre hälsa än migranter som har bott i mottagarlandet . Detta fenomen har obser- verats i flera länder, inklusive . Det tyder på att livet i ett nytt land påverkar hälsan negativt. 92SCB (2019 a), s. 54–58. Uppgifterna är hämtade från . (2015). Se vidare kapitel 9. Invandring, mottagande och integration färdssjukdomar som diabetes, högt blodtryck och fetma vanligare bland dem som har bott i landet än bland dem som har varit här kortare tid.94 Något som också talar för att omständig- heterna i påverkar hälsan är att andra generationens invand- rare, inrikes födda med två utrikes födda föräldrar, har högre död- lighet än resten av befolkningen.95 Däremot förbättras tandhälsan generellt i Sverige.96 Både barn och vuxna som har flytt från krig har i större utsträck- ning psykiska problem som posttraumatiskt stressyndrom och depres- sion. Asylprocessen kan också bidra till psykiska besvär, speciellt om väntetiden är lång och om de asylsökande behöver flytta inom och därmed gå miste om de trygghetsskapande plattformar som skola, vård och sociala kontakter som de har byggt upp. Det är också, som förväntat, vanligare med psykisk ohälsa hos migranter, om de har låg socioekonomisk status eller lever i utanförskap i mot- tagarlandet.97 Nyanlända är, tillsammans med unga, den grupp som har störst svårighet att få tag i boende. bedömning är att denna brist- situation kommer att bestå framöver.98 Svårigheterna att tillgodose bostadsbehovet har att göra både med gruppens svårig- heter på arbetsmarknaden, och därmed deras svaga ekonomiska ställ- ning, och med att de hyresrätter som fördelas efter kötid blir svår- uppnåeliga för dem som är nya i landet. Till det ska läggas att studier har visat att ett arabiskklingande namn minskar sannolikheten att få svar från en hyresvärd vid en intresseanmälan.99 Bostadsbristen och de ojämlika resurserna ger en situation där av dem som har utländsk bakgrund bor i hyres- rätt, jämfört med bland dem som har svensk bakgrund.100 av alla med utländsk bakgrund bor också i 94Folkhälsomyndigheten (2019). 95SCB (2019 b). 96Folkhälsomyndigheten (2019). 97Folkhälsomyndigheten (2019). 98Boverket (2020 b). 99Ahmed (2015). 100SCB: Hushållens boende, uppgifter . Invandring, mottagande och integration ett så kallat utsatt område. I de utsatta områdena utgör personer med utländsk bakgrund nära tre fjärdedelar av befolkningen.101 För grup- pen utrikes födda föräldrar med barn har den akuta hem- lösheten också ökat under se senaste åren102, och personer födda utanför är överrepresenterade i trångboddhet.