sou · H8B363d2 · 2020-11-12 00:00:00 — I lagen om elektronisk kommunikation finns det en möjlighet att förpliktiga en aktör att till ett överkomligt pris tillhandahålla perso- ner med funktionsnedsättning tillgång till bl.a. internetanslutning i samma utsträckning och på likvärdiga villkor som för andra slut- användare. Aktören kan också förpliktas att tillgodose de behov som personer med funktionsnedsättning har av vissa särskilda elektroniska kommunikationstjänster. (Se 5 kap. 1 § första stycket 6 LEK.) I upphovsrättslagen (1960:729) finns bestämmelser om framställning av exemplar m.m. till personer med funktionsnedsättning (2 kap. 17–17 f §§). I lagen regleras t.ex. att en person med syn- eller annan läsnedsättning som på grund av funktionsnedsättningen inte kan ta del av verk i form av böcker m.m. får framställa exemplar av verken i ett för honom eller henne tillgängligt format. Detta innebär att verken, utan upphovsrättsintrång, kan göras tillgängliga även för personer med en funktionsnedsättning. Myndigheten för tillgängliga medier Myndigheten för tillgängliga medier (MTM) har i uppgift att vara ett nationellt för tillgängliga medier och arbeta för att alla ska ha tillgång till litteratur och samhällsinformation utifrån vars och ens förutsättningar, oavsett läsförmåga eller funktionsnedsätt- ning. MTM ska bl.a. arbeta för att personer med funktionsnedsätt- ning ska få tillgång till litterära verk och kulturtidskrifter, framställa, köpa in och distribuera talböcker och punktskriftsböcker samt främja 45Inom Myndigheten för press, radio och tv finns och tv som ett självständigt beslutande organ. Nämnden prövar om innehållet i radio- och tv-program följer de regler som finns för sändningarna. (Se 10–12 §§ förordningen, 2010:1062, med in- struktion för Myndigheten för press, radio och tv.) Artikel 17 – massmedia, information och böcker Tal- och e-textböcker samt teckenspråkig litteratur kan laddas ned via MTM:s bibliotek . MTM har också i uppdrag att tillhandahålla stöd för lättläst till skolan och stödja utgivning och distribution av den oberoende lättlästa nyhets- tidningen 8 SIDOR. (Se förordningen, 2010:769, med instruktion för Myndigheten för tillgängliga medier.) Placerade och frihetsberövade barn m.m. För barn som är placerade på institution, i förvar, häkten eller på anstalt, eller som lever under andra speciella omständigheter gäller i viss mån särskilda bestämmelser om tillgång till massmedier och annan information. Ett barn som vårdas enligt lagen (1990:52) med särskilda bestämmel- ser om vård av unga (LVU) på grund av sitt eget skadliga beteende kan, om barnet behöver stå under särskilt noggrann tillsyn, behöva vistas i ett särskilt ungdomshem. Det gäller även barn som verk- ställer sluten ungdomsvård (se nedan) eller som har verkställt sluten ungdomsvård men bedöms vara i behov av fortsatt vård på grund av att barnets beteende är skadligt för hans eller hennes hälsa eller ut- veckling. (Se 3 och 12 §§ LVU.) På ett slutet ungdomshem har den vårdade rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster i den utsträckning det är lämpligt. Rätten att använda elektroniska kom- munikationstjänster kan emellertid vägras eller begränsas om det kan äventyra vården eller ordningen vid hemmet. Ett sådant beslut får gälla . När det inte längre finns förutsättningar för be- slutet ska det upphävas. För att användandet ska kunna begränsas krävs det att åtgärden står i rimlig proportion till syftet med åtgärden och att det inte är tillräckligt med mindre ingripande åtgärder. (Se 15 a och 20 a §§ LVU.) Sluten ungdomsvård verkställs på ett särskilt ungdomshem. Den som dömts till sluten ungdomsvård har under verkställigheten rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster. Denna rätt får emellertid vägras eller begränsas om det behövs med hänsyn till ord- ningen eller säkerheten vid hemmet eller om användningen kan mot- Artikel 17 – massmedia, information och böcker verka den dömdes anpassning i samhället eller vara till skada för den dömde eller någon annan. Vidare krävs det att åtgärden står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. (Se 1, 16 och 18 b §§ lagen, 1998:603, om verkställighet av sluten ungdomsvård, LSU.) I fasaden tar barn på HVB upp vikten av att ha tillgång till datorer och internet för att kunna sköta sina skoluppgifter, men också för att kunna upprätthålla en bra och kontinuerlig kontakt med sina föräldrar, syskon och vänner.46 Som huvudregel ska såväl intagna i anstalt som häktade ges möjlighet att på lämpligt sätt följa vad som händer i omvärlden (4 kap. 3 § fängelselagen, 2010:610, och 2 kap. 9 § häkteslagen, 2010:611). Den som är häktad, anhållen eller gripen på grund av misstanke om brott får emellertid åläggas restriktioner i vissa fall. För att en häktad per- son ska kunna åläggas restriktioner krävs det normalt att åklagaren har fått tillstånd av domstol. (Se 24 kap. 5 a § RB och 6 kap. 1 § häk- teslagen.) Restriktionerna kan vara mer eller mindre omfattande och kan påföras eller tas bort när som helst under frihetsberövandet (så länge tillstånd finns, om personen är häktad). Det finns inga spe- cifika regler för restriktionsanvändning riktad mot barn; häktade barn omfattas av samma bestämmelser som vuxna. I 6 kap. 2 § häktes- lagen finns en uttömmande lista med de restriktioner som kan bli aktuella vid en häktning. Restriktioner kan t.ex. inskränka rätten att följa vad som händer i omvärlden, inneha tidskrifter och tidningar, stå i förbindelse med annan genom elektronisk kommunikation eller sända och ta emot försändelser. Restriktionerna får endast användas om de står i rimlig proportion till syftet med åtgärden. Om en mindre ingripande åtgärd är tillräcklig ska den användas. (Se 1 kap. 6 § häktes- lagen.) Av förarbetena framgår att restriktioner ska tillgripas och bibe- hållas med största möjliga restriktivitet. Det innebär bl.a. att enskilda restriktionsbeslut inte ska innebära en större inskränkning än vad som är nödvändigt.47 I Riksåklagarens riktlinjer gällande restriktioner och långa hand- läggningstider finns vägledning rörande restriktioner för unga miss- 46Barnombudsmannen, fasaden (2011) s. 61 och 62. 2009/10:135 s. 201. Artikel 17 – massmedia, information och böcker Syftet med riktlinjerna är bl.a. att minska användandet av re- striktioner och att bidra till att restriktionsbestämmelserna används på ett rättsenligt och enhetligt sätt. I riktlinjerna föreskrivs att åkla- gare, om den frihetsberövade är , självmant ska överväga vilka restriktionslättnader som kan ges redan i samband med anhåll- ningsbeslutet.48 I häkteslagen, fängelselagen och tillhörande förordningar finns också särskilda bestämmelser om användandet av elektronisk kom- munikation. Dessa rör främst kommunikation med en annan person. Detta beskrivs närmre i kapitlet om artikel 16. När det gäller psykiatrisk tvångsvård och rättspsykiatrisk vård (se nedan) finns det ingen explicit reglering i fråga om barn. Bestämmel- serna om tvångsvård och de särskilda tvångsåtgärder som under vissa förutsättningar får vidtas är alltså desamma oavsett ålder. Sluten psykiatrisk tvångsvård enligt lagen (1991:1128) om psy- kiatrisk tvångsvård (LPT) får ges endast om patienten lider av en all- varlig psykisk störning. Därtill krävs det att patienten har ett ound- gängligt behov av psykiatrisk vård, som inte kan tillgodoses på annat sätt än genom sluten psykiatrisk vård. Ytterligare en förutsättning för tvångsvård är att patienten motsatt sig vården eller att patienten inte kan ge sitt samtycke, på grund av sitt psykiska tillstånd. (Se 3 § LPT.) Vid sluten psykiatrisk tvångsvård får chefsöverläkaren besluta att inskränka en patients rätt att använda elektroniska kommunikations- tjänster. Detta får ske om det är nödvändigt med hänsyn till vården eller rehabiliteringen av patienten eller för att undvika att någon annan lider skada. Den tekniska utrustningen som möjliggör användningen får också omhändertas beslutet gäller. För att använ- dandet ska kunna begränsas krävs det att åtgärden står i rimlig pro- portion till syftet med åtgärden och att det inte är tillräckligt med mindre ingripande åtgärder. Ett beslut att inskränka en patients rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster gäller i högst om patienten är men det finns möjlighet till för- 48Se kapitel 7 i Riksåklagarens Riktlinjer gällande restriktioner och långa handläggningstider, RåR 2015:1. Artikel 17 – massmedia, information och böcker längning genom nya beslut. Även ett förlängningsbeslut gäller som längst i . (Se 2 a, 20 b och 22 b §§ LPT.) Ett barn kan i vissa fall dömas till rättspsykiatrisk vård (se 31 kap. 3 § BrB). Bestämmelserna för sådan vård finns i lagen (1991:1129) om rättspsykiatrisk vård (LRV). Sluten rättspsykiatrisk vård ges på en sjukvårdsinrättning som patienten inte får lämna (6 § LRV). Många av bestämmelserna som gäller för psykiatrisk tvångsvård gäller även för den slutna rättspsykiatriska vården. Det innebär att chefsöverläka- ren kan besluta att inskränka en patients rätt att använda elektroniska kommunikationstjänster i enlighet med bestämmelserna i , vilka viredogjort för ovan. (Se 20 b och 22 b §§ LPT och 2 a och 8 §§ LRV.) En patient som ges rättspsykiatrisk vård med beslut om särskild ut- skrivningsprövning och som vårdas på en sjukvårdsinrättning eller avdelning för vilken en förhöjd säkerhetsklassificering gäller får endast använda sådan teknisk utrustning för elektroniska kommunikations- tjänster som tillhandahålls av vårdgivaren. Vårdgivaren ska emellertid, i syfte att säkerställa patientens rätt att stå i förbindelse med annan per- son, tillhandahålla sådan utrustning. Om patienten innehar annan ut- rustning för elektroniska kommunikationstjänster än sådan som till- handahålls av vårdgivaren, ska den omhändertas patienten vårdas på inrättningen eller avdelningen. (Se 8 a § LRV.) får i vissa fall ta ett barn i förvar inför en avvisning eller utvisning. En utlänning som hålls i förvar får inte ta emot en för- sändelse utan att den först har undersökts, om det finns skälig miss- tanke att den innehåller alkohol eller narkotika som inte får innehas på förvaret. En undersökning får inte avse det skriftliga innehållet i brev eller andra handlingar. Vissa försändelser, t.ex. från advokater, får aldrig undersökas. (Se 11 kap. 10 § utlänningslagen.) Läs mer om barn i förvar främst i kapitlet om artikel 37. Artikel 17 – massmedia, information och böcker 20.2.2Uppmuntran till produktion och spridning av information och litteratur har en rad kulturpolitiska reformer genom- förts i syfte att gynna barnkulturen. Stöd till inköp av litteratur för skolbibliotek och till regionala resurscentrum för film och video är några exempel.49 Ett barns möjlighet att ta del av ett rikt filmutbud i hela landet har av regeringen angetts som en prioriterad fråga.50 riksdag har antagit följande nationella mål för politiken för littera- tur- och läsfrämjande: alla i ska, oavsett bakgrund och med utgångspunkt i vars och ens särskilda förutsättningar, ges möjlighet att utveckla en god läsförmåga och ha tillgång till litteratur av hög kvalitet.51 Enligt bibliotekslagen (2013:801) ska varje kommun ha ett folk- bibliotek. Det ska också finnas skolbibliotek för eleverna i grund- och gymnasieskolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och gymnasiesärskolan. (Se 6 och 10 §§ bibliotekslagen och 2 kap. 36 § skollagen, 2010:800.) Biblioteken ska ägna särskild uppmärksamhet åt personer med funktionsnedsättning, personer som har annat moders- mål än svenska och åt de nationella minoriteterna, bl.a. genom att erbjuda litteratur på andra språk än svenska och i former särskilt anpassade till dessa gruppers behov. (Se 4 och 5 §§ bibliotekslagen.) Folkbiblioteken ska även ägna särskild uppmärksamhet åt barn, genom att erbjuda litteratur utifrån deras behov och förutsättningar. Syftet med detta är att främja språkutvecklingen och stimulera till läsning. (Se 8 § bibliotekslagen.) Regeringen beslutade att tillkalla en kommitté i form av en delegation med uppdraget att, inom ramen för satsningen Hela läser med barnen, samla alla aktörer – skola, kultur och för- eningsliv, t.ex. idrotten – runt insatser för läsning i och utanför sko- lan.52 Syftet med uppdraget är att bidra till att ge alla barn och ung- domar mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och 49SOU 2006:45 s. 19. Läs mer om barns kulturliv i kapitlet om artikel 31. 2015/16:132 s. 19 och 23. 2013/14:3, bet. 2013/14:KrU4, rskr. 2013/14:117. Artikel 17 – massmedia, information och böcker Läsdelegationen överlämnade sitt betän- kande Barns och ungas läsning – ett ansvar för hela samhället i juni 2018.53 I betänkandet beskrivs delegationens utåtriktade arbete. Där- utöver lämnas förslag och bedömningar med syftet att bidra till att ge alla barn mer likvärdiga förutsättningar för en fullgod läsförmåga och lustfyllda läsupplevelser. Betänkandet har remitterats och för- slagen bereds inom . På uppdrag av regeringen har tagit fram ett förslag till nationell biblioteksstrategi.54 I rapporten beskrivs att syftet med en nationell biblioteksstrategi är att stärka och utveckla hela det svenska biblioteksväsendet samt att strategin är viktig som försvar för demokratin och den enskilda människans möjlighet att fritt verka i samhället med tillgång till kunskap och litteratur. Enligt rapporten är bibliotekslagen med sin portalparagraf om bibliotek för alla utgångs- punkten för strategin. Förslaget, som överlämnades till regeringen , har remitterats och bereds inom . är en myndighet som har till uppgift att, med ut- gångspunkt i de nationella kulturpolitiska målen, verka för kulturens utveckling och tillgänglighet. Detta ska göras genom att fördela och följa upp statliga bidrag och genom andra främjande åtgärder. Kultur- rådet ska i sitt arbete bl.a. integrera ett barn- och ungdomsperspektiv och ha ett samlat ansvar, sektorsansvar, för funktionshinderfrågor med anknytning till myndighetens verksamhetsområde. (Se 1 och 3 §§ för- ordningen, 2012:515, med instruktion för .) Rådet fördelar verksamhetsbidrag till den regionala biblioteks- verksamheten via kultursamverkansmodellen. Bidrag till biblioteks- verksamhet samt läs- och litteraturfrämjande verksamhet ingår i kul- tursamverkansmodellen. Målet med bidragen är att utveckla metoder för att stimulera läsning.55 genomför också, på regeringens uppdrag, en satsning –2020 för att stärka folkbiblio- teken i . Syftet är att öka utbudet och tillgängligheten till biblio- 54Kungliga , Demokratins skattkammare – Förslag till en nationell biblioteksstrategi, (2019). Se även regeringens beslut (Ku2014/01639/KI, Ku2015/00747/KI) och (Ku2017/01537/KO). Artikel 17 – massmedia, information och böcker teksverksamhet i hela landet. Det är ett tillfälligt stöd till kommu- nerna som syftar till att ge långsiktiga effekter för att nå fler, öka inkludering och öka delaktighet. Statsbidraget ska användas för in- köp av främst barn- och ungdomslitteratur, men också för inköp av vuxenlitteratur som främjar barns intresse för läsning. Det grund- läggande regelverket för bidraget finns i förordningen (2018:66) om statsbidrag till folkbiblioteksverksamhet. beviljade 241 kommuner stöd för folk- och skolbibliotek för inköp av barn- och ungdomslitteratur eller inköp av vuxenlitte- ratur som främjar barns och ungas läsintresse.56 har i uppdrag att initiera, samordna och följa upp läsfrämjande verksamhet utanför skolan. Ett initiativ inom ramen för detta uppdrag är Bokstart, en nationell satsning på små barns språk- och läsutveckling. fick ytter- ligare ett uppdrag att främja litteratur i förskolan. Uppdraget innebär att böcker har distribuerats över hela landet till närmare 10 000 för- skolor. Informationsmaterial om läsning har även tagits fram i sam- arbete med och inom ramen för Bokstart. Satsningen inkluderar litteratur och informationsmaterial på de nationella mino- ritetsspråken och en rad andra språk.57 arbetade särskilt för att stärka översättarkåren genom verksamheten . På prov infördes ett stöd till provöver- sättning för att översättare ska kunna arbeta fokuserat med att introducera författarskap till förlag i nya språkområden. disponerar medel från för översättningar från svenska och de nationella minoritetsspråken till andra nordiska språk.58 administrerar också Litteraturpriset till minne (), som instiftats av regeringen. Syftet med priset är att stärka och öka intresset för barn- och ungdomslitteratur i världen.59 Public servicekanalerna i radio och tv erbjuder möjligheter att sprida information till barn i hela landet. Barnprogrammen i Tele- vision (SVT), () och Utbildningsradion (UR) riktar 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 77. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 77. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 79. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 79. Artikel 17 – massmedia, information och böcker sig direkt till barn. I det särskilda tillgänglighetsbeslut som gällde åren 2017–2019 ställdes specifika krav på SVT och UR om tillgäng- lighet till tv-sändningar för personer med funktionsnedsättning.60 Vill- koren avsåg krav på textning, teckenspråkstolkning, uppläst text och syntolkning. Tillgänglighetsbeslutet fastställde bl.a. att SVT och UR ska texta samtliga förproducerade program och av de direkt- sända programmen, vilket företagen uppfyllt.61 I SVT:s sändningstillstånd finns ett antal villkor. Ett av dem är att SVT ska erbjuda ett varierat utbud av program för och med barn. Pro- grammen ska på barns och ungas egna villkor förmedla nyheter och fakta samt kulturella och konstnärliga upplevelser från olika delar av och världen. SVT ska ta hänsyn till de språkliga behoven hos barn och unga som tillhör språkliga eller etniska minoritetsgrupper eller är teckenspråkiga. Andra villkor rör t.ex. att SVT ska beakta behoven hos personer med funktionsnedsättning och att SVT:s samlade pro- gramutbud på de nationella minoritetsspråken ska öka.62 SVT, SR och UR ägs av för , och och finan- sieras genom en public service-avgift enligt lagen (2018:1893) om finan- siering av radio och tv i allmänhetens tjänst. Vid sidan av SVT och UR har 22 programföretag tillstånd att sända 50 programtjänster i marknätet. finns tre nationella och 35 nationella/regionala tillstånd för analog kommersiell radio. Vid utgången av 2018 sändes närradio i 139 områden i Sverige.63 Stiftelsen är en stiftelse som grundades av staten och filmbranschens olika organisationer. upp- drag – att stödja produktion av ny film samt distribution och visning av värdefull film, att bevara och tillgängliggöra det svenska filmarvet och att representera svensk film internationellt – finns definierade i 60Regeringsbeslut dnr Ku2016/02488/MF. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 147. 6210–12 §§ SVT:s sändningstillstånd för åren 2014–2019. 2019/20:1 utgiftsområde 17 s. 148. Artikel 17 – massmedia, information och böcker filmpropositionen och i det årliga regleringsbrevet.64 verksamhet finansieras helt och hållet genom statliga medel. Styrelsen består av nio ledamöter som är utsedda av regeringen.65 I filmpropositionen föreskrivs målen för den nationella filmpoli- tiken. Av mål 5 framgår att barn i hela landet, oavsett funktionsför- måga, ska ha goda möjligheter att se film och få kunskap om film och rörlig bild. Filmpolitiken ska även bidra till att barn stimuleras till eget skapande.66 Enligt propositionen bör produktionsstöd gå till bl.a. barn- och ungdomsfilm. Stödet för produktion bör bidra till ett brett utbud av en mångfald filmer och en produktion i olika delar av landet. Produktion av film för barn bör vidare, enligt regeringen, vara särskilt prioriterad.67 har ett särskilt uppdrag från reger- ingen att främja tillgången till film för barn på de nationella minori- tetsspråken.68 Enligt förordningen (2016:989) om statsbidrag till film får stats- bidrag lämnas för att bl.a. öka tillgängligheten till svensk film för per- soner som är synskadade, döva, hörselskadade eller för personer med lässvårigheter. Statsbidrag får också lämnas för att öka tillgängligheten till film på de nationella minoritetsspråken och för att texta svensk film till språk som talas av större grupper av nyanlända invandrare. Film för barn och unga ska särskilt prioriteras. Frågor om statsbidrag enligt förordningen prövas av Stiftelsen . 20.2.3Skydd mot skadlig information och skadligt material Det är huvudsakligen en förälder (eller annan vårdnadshavare) som ansvarar för att ett barn inte mottar skadlig information och skadligt material. I anges att ett barn har rätt till omvårdnad, trygghet och en god fostran. Den som har vårdnaden om ett barn har ett ansvar för barnets personliga förhållanden och ska se till att barnets behov av omvårdnad och trygghet blir tillgodosedda. En vård- nadshavare har också ett tillsynsansvar över sitt barn och en skyldig- 2015/16:132. 2015/16:132 s. 19 och 23. 2015/16:132 s. 52 och 63. 68Regeringsbeslut dnr KU2017/02582/LS. Artikel 17 – massmedia, information och böcker het att bestämma i frågor som rör ett barns personliga angelägen- heter (6 kap. 1, 2 och 11 §§ FB). I förarbetena till bestämmelserna anges att inskränkningar i ett barns privatliv ibland måste tålas. En vårdnadshavare kan t.ex. behöva öppna brev adresserade till barnet om det behövs för att skingra eller få bekräftat misstankar om att barnet deltar i något som kan vara skadligt för barnet eller på annat sätt är olämpligt.69 I detta avsnitt behandlas de bestämmelser som syftar till att be- gränsa ett barns tillgång till skadlig information och material. Inom ramen för detta redogör vi även kortfattat för de myndigheter som utövar tillsyn över att bestämmelserna efterlevs och myndigheter som verkar för att skydda barn mot information och material som kan vara skadliga. Föräldrarna har det huvudsakliga ansvaret för att skydda barn mot skadlig information. Bestämmelser som syftar till att skydda bl.a. barn mot information och material som kan vara skadligt för dem finns bl.a. i yttrandefrihets- grundlagen. Särskilt bestämmelserna om yttrandefrihetsbrott syftar till att skydda mot skadliga effekter.70 Enligt yttrandefrihetsgrund- lagen är det möjligt att lagstifta om ingripanden mot fortsatt sänd- ning av program som har ett utbud som inriktas på våldsframställningar, pornografiska bilder eller hets mot folkgrupp (3 kap. 2 § 6 YGL). Exempel på en sådan bestämmelse är att Justitiekanslern under vissa förutsättningar kan förelägga den som vid upprepade tillfällen sänder våldsskildringar eller pornografiska bilder att inte på nytt sända så- dana program (17 kap. 13 § radio- och tv-lagen). Digitala medier och film Barns ökade användning av digitala medier har medfört att de ofta blir exponerade för marknadsföring. Barn utsätts för reklam t.ex. när de använder sociala medier, spelar spel, ser på videor och chattar. Barn är en särskilt utsatt grupp eftersom de genom sin bristande erfaren- 1981/82:168 s. 60. 1995/96:160 s. 95 och 2009/10:115 s. 124 och 125. Artikel 17 – massmedia, information och böcker het är extra mottagliga för kommersiella budskap. Därför finns det också speciella skyddsregler i lagstiftningen. ska verka för att stärka barn och unga som med- vetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Myndigheten ska bl.a. följa medieutvecklingen när det gäller barn- och unga samt sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. ska ha ett jämställdhets- och mång- faldsperspektiv i verksamheten. (Se förordningen, 2010:1923, med in- struktion för .) erbjuder också vägledning och stöd till föräldrar att stärka sina barn som medieanvändare och skydda dem mot skadlig mediepåverkan.71 Myndigheten har fått i uppdrag av regeringen att förstärka arbetet för ökad medie- och informationskunnighet () genom att utveckla samverkan och myndighetens verksamhet på om- rådet.