sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Komvux- utredningen (SOU 2018:71) bedömde att alla åtta har relevans för vuxenutbildningen. (SOU 2018:71) föreslog dock att de nuva- rande nationella skolutvecklingsprogrammen skulle kompletteras så att de i relevanta delar innehåller avsnitt specifikt riktade till vuxen- utbildningen. Man föreslog också att ett nionde nationellt skolutveck- lingsprogram med inriktning särskilt på vuxenutbildningen tas fram eftersom omfattningen av områden och frågor som är specifika för vuxenutbildningen är många. Kurser och utbildningar (Lärportalen) Under rubriken och utbildningar återfinns exempelvis Lär- portalen. Materialet i Lärportalen är indelat i moduler som är fram- tagna i samarbete med forskare och sakkunniga. Modulerna inne- håller texter, fördjupande frågor, filmer och ljudfiler som underlag för diskussioner och reflektioner över undervisningen och verksam- heten. Det finns moduler för ”skolan” respektive ”skolledare och huvudmän”. Modulerna innehåller även stöd för gemensam planering och upp- följning. Målet är att deltagarna ska få möjlighet att reflektera över vad man gör och tillsammans utveckla undervisningen och verksamheten. Tanken är att det man läser, diskuterar och planerar, genomför och prövar man sedan i den egna verksamheten. Om huvudmannen får statsbidrag för kompetensutvecklingen finns det krav på hur många moduler deltagarna ska arbeta med på ett läsår. Om man deltar utan statsbidrag kan man arbeta med valfritt antal moduler och i valfri takt. En modul som består av åtta delar tar att arbeta med. Beroende på olika förutsättningar kan det ibland behövas mer tid. När man () går in på Lärportalen på Skol- verkets och söker moduler per skolform får man 88 träffar för grund- skolan, 37 för gymnasiet och 7 för vuxenutbildning. Modulerna som är relevanta för vuxenutbildning är: •Digital kompetens i vuxenutbildningen (vux). •Matematikundervisning med digitala verktyg II (vux gr). •Matematikundervisning med digitala verktyg II (vux gy). •Vuxendidaktiska perspektiv på matematiklärande (vux). •Muntlig språkutveckling (åk 6–9, gy, vux), •Skriftlig produktion och interaktion (åk 6–9, gy, vux). •Språk och interkulturalitet (åk 6–9, gy, vux). Vissa moduler är alltså specifikt utformade för vuxenutbildning medan andra bedöms vara relevanta för lärare i flera skolformer. Med anledning av utredningens uppdrag rörande styrning och ledning vill vi särskilt uppmärksamma erbjudna insatser för skolchef och nämnder. Skolchefsutbildningen erbjuds huvudmannens utsedda skolchefer och behandlar funktionen som skolchef (ansvar och mandat), upp- drag och styrning (lagar och regler), systematiskt kvalitetsarbete (utvärdering, uppföljning, data och analysarbete) samt organisation för en bättre skola (skolchefens roll). Insatsen är inte skolforms- specifik. erbjuder också ett material för introduktion av leda- möter i nya nämnder, Introduktion till styrning av skolan. Här kan nämndledamöter utveckla kompetens och förståelse för det svenska skolsystemet och skapa en grund för bra samarbete mellan förvalt- ning och nämnd. I materialet ingår presentationer om skolans styr- ning, ansvar och mandat, systematiskt kvalitetetsarbete och skol- myndigheternas uppdrag omfattande förskola, skola och vuxenutbildning. Med anledning av utredningens uppdrag rörande bland annat individanpassning och genomströmning är även satsningen Special- pedagogik för lärande (SFL) relevant. och Specialpeda- gogiska skolmyndigheten (SPSM) ansvarar gemensamt för denna fortbildning i specialpedagogik. Syftet med uppdraget är att stärka den specialpedagogiska kompetensen generellt inom berörda skol- former, och från /22 ingår komvux. Tre moduler finns: Inkludering och delaktighet, Samspel för inkludering och Fler- språkighet. Genom ett kollegialt lärande får lärare ökade kunskaper om specialpedagogiska förhållningssätt, arbetssätt och metoder i arbetet med att anpassa undervisning och lärmiljö efter elevers olika behov och förutsättningar. Inspiration och stöd i arbetet På webb, under Skolutveckling, Inspiration och stöd i arbetet, finns också material som skolledning och lärare kan ta del av individuellt eller tillsammans. Dels finns här rubriken och reportage där man kan söka på ”vuxenutbildning” och får då 29 träffar (), exempelvis olika webbinarier med anledning av pandemin, studie- och yrkes- vägledning, språkstöd inom vård och omsorgsutbildningar samt s.k. lärande exempel; reportage om kombinerade/integrerade yrkesutbild- ningar och lärlingsutbildningar. En sökning på skolämnet svenska som andraspråk ger 1 träff. Vid den andra rubriken i arbetet finns olika typer av stöd- material. En sökning på ”vuxenutbildning” ger 43 träffar () om exempelvis apl, värdegrund, bedömning, fusk och plagiering och jämställdhet. Av träffarna är några få utformade specifikt för vuxen- utbildning. Exempel på det är Litteracitet för vuxna och Planera för individanpassning och extra anpassningar inom vuxenutbildningen. Generella insatser rörande nyanlända elevers skolgång arbetar med regeringsuppdraget att genom- föra systematiska insatser i syfte att stärka huvudmännens förmåga att erbjuda barn och elever som är nyanlända eller har annat moders- mål än svenska en utbildning av hög och likvärdig kvalitet.22 Först 22Uppdraget U2019/01553/S (delvis) U2019/03787/S. inkluderades nyanlända inom komvux i upp- draget. Sedan start har regeringsuppdraget genomförts som både generella och riktade insatser. Målet är förbättrade förutsättningar för högre måluppfyllelse i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet och förbättrade förut- sättningar för goda kunskapsresultat för elever i grund- och gymnasie- skolan samt inom vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna. Målgrupper för de olika insatserna ska vara huvudmän, rektorer, förskollärare, fritidspedagoger, lärare i alla ämnen, studie- handledare på modersmål samt annan personal inom skolväsendet. Insatserna ska anpassas till målgruppernas olika förutsättningar och behov. Nyanlända elever och deras progression inom utbildnings- systemet ska särskilt uppmärksammas, liksom huvudmän med sär- skilt svåra förutsättningar. Generella insatser finns tillgängliga för alla som vill och behöver. publiceras dessa insatser på webbplats inom det nationella skolutvecklingsprogrammet ”Nyanlända och flerspråkiga barn och elevers lärande”. Exempel på generella insatser kan vara lärosätesutbildningar, lärmoduler, webbutbildningar, samt stödmate- rial av olika slag. har inte möjlighet att följa upp hur alla stödmaterial används och vad de leder till för effekter. För de gene- rella insatserna som följs upp används olika metoder om enkäter, användarstatistik med mera. har också erbjudit huvudmän möjlighet att utse en samordnarfunktion. Samordnarna erbjuds att delta i nät- verk där de får stöd och möjlighet till erfarenhetsutbyte. Samord- narna ska stödja huvudmännen bland annat att utveckla det syste- matiska kvalitetsarbetet med fokus nyanlända och barn och elever med annat modersmål än svenska. Samordnarnas uppgifter är därför bland annat att genomföra nulägesanalys, ta fram en utvecklingsplan samt stödja genomförande av utvecklingsinsatser. Samordnarna läm- nar redovisningar som sammanställs av regionala utveck- lingscentraför räkning. processutvärdering utvärderar hur denna funktion fungerar och vilka effekter det kan leda till om en huvudman har en sådan samordnare. Uppföljningar av generella insatser Det har varit svårt att få ett underlag för att bedöma vilka av Skol- verkets generella insatser via webben som är mest eftersökta av verk- samma inom komvux, i vilken mån insatsernas syften uppnås eller vilka kort-/långsiktiga effekter insatserna får för verksamheterna. har dock påbörjat ett arbete med ett s.k. uppföljnings- ramverk för att bättre kunna följa upp och utvärdera olika insatser. Vissa uppgifter om hur de under /20 9 788 tjänst- görande lärarna och de 562 tjänstgörande rektorerna inom sfi och övriga komvux nyttjar Lärportalen och utbildningsplattformen har utredningen dock fått från . Rörande Lärportalens moduler inom skolformen vuxenutbildning har delgett utredningen s.k. klickstatistik. Detta avser antalet unika sidor som en specifik besökare tittat på under en session . Modulerna publicerades i huvudsak . Stati- stiken visar 14 636 ”klick”. De två mest ”klickade” är modulerna Muntlig språkutveckling och Skriftlig produktion och interaktion som står för av visningarna. anger också till utredningen att och har på utbildningsplattformen öppnats 3 957 nya konton där man anger att man arbetar inom komvux. Det går dock inte att ta fram vad deltagarna tycker om kurserna eller om de fak- tiskt gått kurserna. Vidare redovisades 2018 en utvärdering av de nationella skol- utvecklingsprogrammen , men olika skol- former särredovisas inte där. rapporterar att rörande de vanligaste insatserna anser mer än hälften av lärarna att insatserna i stor utsträckning bidragit till att utveckla deras undervisning. En majoritet av rektorerna och lärarna anger att deltagandet i de van- ligaste insatserna har bidragit till ökade lärdomar och insikter och att de har diskuterat lärdomar och insikter från deltagandet med sina kollegor. 23Skolverket (2018) Redovisning av uppdraget att utvärdera de nationella skolutvecklingsprogram – men givet i regeringsuppdrag Uppdrag till om nationella skolutvecklings- program, U2015/03844/S. har ett uppdrag att ansvara för fortbildning av rektorer. Fortbildningen omfattar 7,5 högskolepoäng på avancerad nivå och löper över en termin. Målgruppen är rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion som har gått den statliga befatt- ningsutbildningen för rektorer. /påbörjade 169 deltagare fortbildningen och av dessa godkändes 101 deltagare. bedömning är att den låga andelen godkända deltagare till viss del kan förklaras av att tiden för studier är knapp. visar utvärdering att del- tagarna är nöjda med utbildningen. Regeringen angav i budgetpro- positionen 2020 att satsningen på fortbildningen ska permanentas. Kompetensutvecklingen är på avancerad akademisk nivå och syf- tar till att fördjupa och förnya deltagarnas erfarenheter och kunska- per, skapa nätverk och sätta igång utvecklingsprocesser. Studierna bygger på relevanta delar av rektorsutbildningen med fokus på styr- nings- och ledarskapsfrågor för att utveckla det pedagogiska ledar- skapet. Därför finns två krav som måste uppfyllas för deltagande: fullgjord befattningsutbildning för rektorer, dvs. rektorsprogrammet eller den äldre statliga rektorsutbildningen eller att deltagaren har tillgodoräknats eller rektorsutbildning via ett lärosäte. Deltagaren ska också ha arbetat som rektor eller i motsvarande ledningsfunktion på halvtid eller motsvarande efter befattningsutbildning. Flera lärosäten ger fortbildningen som även erbjuds som särskilt riktad mot rektorer i förskolan. Det finns dock ingen fortbildning rik- tad mot rektorer/skolledning inom vuxenutbildning (jfr utredningens förslag om systematisk verksamhetsutveckling i 11.4.2). Under rubriken organisera på webb återfinns s.k. riktade insatser, dvs. insatser som erbjuds ett urval av huvudmän. Här finns information om insatser inom ramen för Nyanlända barns och elevers utbildning (där komvux omfattas) samt Samverkan för bästa skola (som inte omfattar komvux). Riktade insatser innebär att regelbundet erbjuder ut- valda huvudmän samarbete med fokus på att utveckla kvaliteten i Det finns två uppdrag om riktade insatser, dels upp- draget att stärka huvudmannens förmåga att erbjuda barn och elever som är nyanlända eller har annat modersmål än svenska en utbild- ning av hög och likvärdig kvalitet (de s.k. nyanländainsatserna)24 och dels Samverkan för bästa skola.25 Urvalet av huvudmän som kan komma ifråga för de s.k. nyan- ländainsatserna görs i relation till antalet nyanlända i kommunen samt tidigare erfarenhet av undervisning av nyanlända. Ett urval om 12–15 kommuner görs här varje halvår. , då komvux inkluderades i uppdraget, hade 62 kommuner beviljats riktat stöd. Den andra typen av riktade insatser sker inom ramen för regerings- uppdraget Samverkan för bästa skola. Här ska insatser genomföras i syfte att höja kunskapsresultaten i skolan samt öka måluppfyllelsen i förskolan, förskoleklassen och fritidshemmet. Insatserna syftar även till att öka likvärdigheten inom och mellan skol- och förskole- enheter. Insatserna ska riktas till skolenheter med låga kunskaps- resultat eller hög andel elever som inte fullföljer sina studier och som har eller bedöms få svåra förutsättningar att förbättra sina resultat på egen hand. bedömning av vilka skolenheter som ska prioriteras för deltagande samt identifikation av relevanta utvecklings- områden ska beakta underlag från . Komvux ingår dock inte i uppdraget. Inom båda typerna av insatser pågår samarbetet och inleds med en nulägesanalys som syftar till att synliggöra vilka pro- blem och utmaningar som finns. Därefter formuleras i en åtgärds- plan vilka insatser som behöver prioriteras och genomföras för att de identifierade problemen ska kunna åtgärdas. Slutligen genomförs överenskomna insatser som via överenskommelse med finansieras med bidrag. Andra anordnare av kompetensutveckling Förutom anordnar även Specialpedagogiska skolmyndig- heten (SPSM) och lärosäten olika insatser riktade mot komvux. Även huvudmän och enskilda anordnare kan förstås anordna kompetens- utveckling. 24Uppdraget U2019/01553/S (delvis) U2019/03787/S. 25U2019/01553/S (delvis) U2019/03786/S. SPSM är största kunskapsbank inom specialpedagogik. För att bidra till att förskolor, skolor och vuxenutbildningar ger en utbildning som möter barns, ungas och vuxnas behov, oavsett funk- tionsförmåga, erbjuder man stöd i form av kunskap och kompetens- utveckling. SPSM anordnar konferenser, tematräffar och kurser på olika orter och på distans. I utbudet ingår också studiepaket och stödmaterial till verksamma i utbildningsväsendet. Materialet Studiepaket vuxen är ett webbaserat material för kolle- gialt lärande. Det handlar om hur studiesituationen kan göras mer tillgänglig för vuxna med funktionsnedsättning. Det behandlar ämnen som stödinsatser inom vuxenutbildningen, vem som har ansvar för dem och vilka tillgänglighetslösningar som kan öka möjligheterna för vuxna med funktionsnedsättning att studera. Skriften berättar också om lagar och regler inom området utbildning för vuxna. Lärosäten, regioner, kommunala huvudmän Lärosäten kan på uppdrag av huvudmän eller enheter anordna såväl poänggivande kurser som kompetensutvecklingsinsatser av olika slag. I vilken omfattning lärosäten, regioner, huvudmän och enskilda an- ordnare själva anordnar kompetensutveckling är mycket svårt att få en uppfattning om. (SOU 2018:71) ställde dock frågan i en en- kät till lärosäten som erbjöd lärarutbildning och utbildningsveten- skap. Svaren från 11 av 13 tillfrågade lärosätena tyder på att fort- bildningar i samarbete mellan huvudmännen för vuxenutbildningen och lärosätena då förekom; av lärosätena anger att de genomfört denna typ av fortbildningsinsats, men i detta räknas då även enstaka föreläsningar vid konferenser. Det är dock oklart i vilken omfattning detta förekommer. Utredningen erfar i samtal med några lärosäten att förfrågningar till lärosäten om kompetensutvecklingsinsatser ofta rör specifika/ begränsade områden av lärares kompetens, t.ex. uttalsundervisning, digitalisering eller bedömning i samband med nationella prov. Mer sällan efterfrågas, vad vi erfar, kompetensutveckling över och för verksamhetens samtliga personal (ämnes- och yrkeslärare, studiehandledare, studie- och yrkesvägledare m.fl.) som är baserad i en analys av verksamhetens behov och verksamhetsmål. Det finns dock exempel på mer långsiktiga förfrågningar/insatser till lärosäten som handlar om forsknings- och utvecklingsarbete över . Följande tre exempel visar också på att huvudmän aktivt överskrider såväl kommungränser som anordnargränser för att ut- veckla sfi-verksamheterna i kommun/region mot stärkt kvalitet och likvärdighet. (GR) genomförde pro- jektet Integration (InVäst), ett projekt som delfinan- sierades av (). InVäst ägs av och har bedrivits i samarbete med delregionerna och . , som redovisas på webben, syftade till att utveckla kvaliteten inom sfi-verksamheter inom regionen och att stärka organisationers kompetens att ta emot nyanlända. Ut- gångspunkterna för projektet var att ökade kunskaper, en starkare arbetsorganisation och ett kollegialt lärande skulle kunna bidra till förbättrade förutsättningar för nyanlända att bli framgångsrika och aktiva deltagare i samhällslivet. Fokus har varit bl.a kvalitetsutveck- ling av sfi genom kompetensutveckling och processledning inom sfi-verksamheter samt genom uppbyggnad av en digital kunskapsresurs för kompetensstärkning för sfi-medarbetare. 46 sfi- verksamheter tog del av InVästs olika typer av kompetensutveck- lingsinsatser. I de fall kompetensutvecklingsinsatserna rörde sig om processtöd i de lokala sfi-verksamheterna erbjöds processledning från upp till . kommun har ett samarbete med Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) om en gemensam kom- petensutvecklingsinsats för rektorer och sfi-lärare i både egenregi och på entreprenad. Insatsen startade på huvudmannens uppdrag och fortsatte sedan inom ramen för riktade insatser. Rektorer och pedagoger deltar gruppvis i läsårsvisa insatser med fokus på språk- och yrkesintegrerande utbildningar. Insatserna om- fattar även regelbundna träffar med samtliga rektorer och skolledare inom komvux. NC kommer också att utbilda särskilda lärledare som tillsammans med rektorerna kommer att fortsätta utvecklingsarbetet efter avslutad insats. Med stöd av ESF genomfördes ett större utvecklingsprojekt i samverkan mellan vuxenutbildning och yrkesgym- nasier i samt med en rad branschföretag inom bygg- branschen, restaurangbranschen och inom äldreomsorgen. att ta fram ett arbetssätt där andraspråkslärare och yrkeslärare sam- arbetade i utbildningen. Även NC medverkade i pro- jektet och har publicerat rapporten didaktisk modell för integrer- ing av yrkes- och sfi-undervisning inom . vuxenutbildning har startat ett utvecklingsprojekt som också stöds av ESF-medel, ”SY-vux”. Utbild- ningarna till kock respektive undersköterska ska ske i form av språk- och yrkesinriktad undervisning där språklärare och yrkeslärare sam- verkar i såväl planering som genomförande. Man har inrättat ett i samband med projektet för att kunna samla och sprida kunskaper. Dokumentation och spridning kommer också att ske via NC som följer en av de grupper som utbildas till under- sköterska i ett egeninitierat forsknings- och utvecklingsprojekt. Dessa exempel visar att det är möjligt för huvudmän att genom- föra ambitiöst och strukturerat utvecklingsarbete som genomförs med ett praktiknära arbetssätt baserat i teori och beprövad erfarenhet. Exemplen visar också att utvecklingsarbetet kan bidra till utveck- lingen av en gemensam kunskapsbas genom att systematiska be- skrivningar och problematiseringar dokumenteras och sprids. Slut- ligen bör betonas att exemplen även visar på att satsningar kan göras över (t.ex. över upphandlings- och mandatperioder) och på behovet av tydlig ledning, gemensam planering samt öronmärkta medel för utveckling. 11.3.2Deltagande i insatser för ökad kompetens Varken eller den s.k. (se SOU 2018:17) har funnit någon genomgripande nationell uppföljning av hur tid för kompetensutveckling används. Det görs inte heller nationell uppföljning av hur mycket tid huvud- männen fördelar till behörighetsgivande och annan kompetensutveck- ling. De fackliga lärarorganisationerna känner heller inte till några lokala uppföljningar av hur fördelningen ser ut gentemot kollektiv- avtalen.26 (SOU 2013:20) fann dock att det, enligt den enkätundersökning som man genomförde, var vanligare i större kommuner än i mindre att lärarna erbjuds fortbildning. 26Kontakter med företrädare för och . I enkät (se 3.4) är detta dock inte ett en- tydigt mönster. Enligt enkätsvaren från 192 kommuner, som repre- senterade 213 kommuner, har av sfi-lärarna respektive av ämnes-/yrkeslärare i kombinationsutbildningar med sfi deltagit i någon typ av kompetensutveckling . Observera dock att enkäten inte frågade efter alla lärare inom sfi eller övriga komvux. Jämförelser på kommungruppsnivå i enkäten visar dock på rela- tivt stora skillnader när det gäller sfi-lärarna: i kommungrupperna storstäder och landsbygdskommuner har av sfi-lärarna deltagit i kompetensutveckling av något slag. I pendlingskommuner nära mindre stad/tätort har av sfi-lärarna deltagit i kom- petensutveckling. Bland ämnes-/yrkeslärare i kombinationsutbildningar har 65 pro- cent deltagit i kompetensutveckling av något slag. Skillnader mellan kommungrupperna är än större när det gäller denna lärargrupp än för sfi-lärare. I kommungrupperna, Storstäder, landsbygdskommuner, pend- lingskommuner nära mindre stad/tätort har samtliga ämnes-/yrkes- lärarna fått kompetensutveckling av något slag. Även här är delta- gandet lägre i kommungruppen Pendlingskommun nära storstad där av lärargruppen uppger att de har deltagit i kom- petensutveckling. Det är här intressant att relatera till uppgifterna i avsnitt 11.2.3) där andelen behöriga sfi-lärare angavs vara lägst i just denna kommungrupp. Det är dock svårt att dra några slutsatser av utredningens enkät vad gäller skillnader i deltagande i kompetensutvecklingsinsatser mellan kommunerna eftersom det kan finnas olika förklaringar som enkäten inte frågat efter. I vilken omfattning har man då deltagit i kompetensutveckling? De svarsalternativ som gavs i enkäten var: •1–, till exempel intern studiedag, kurs, konferens. •Flera dagar, till exempel tematisk utbildning som webb- kurser. •Sammanhängande utbildning, till exempel Lärarlyftet. Enkäten visar att majoriteten av de lärare som deltagit i kompetens- utveckling har gjort det 1–och att i båda lärargrupperna har tagit del av sammanhängande utbildning över Utredningen har inte undersökt vad haft för innehåll, men det finns anledning att anta att kort och sporadisk kompetensutveckling inte erbjuder goda möjligheter att utveckla sin undervisning på något omfattande och hållbart sätt. I en undersökning genomförd av 201727 uppgav av komvuxlärarna att de endast i liten utsträck- ning fått adekvat fortbildning utifrån behov och arbetsuppgifter. På en fråga rörande mer specifik fortbildning kring systemförändringar svarade av lärarna att de inte fått någon fortbildning alls eller att de endast i ganska liten omfattning fått fortbildning. Utred- ningen erfar att det inte finns anledning att tro att situationen för- bättrats i någon större omfattning. Anledningar till begränsat deltagande i kompetensutveckling En stor andel av de tjänstgörande sfi-lärarna är inte behöriga och det är bland annat därför viktigt att undersöka varför alltför många lärare inte tycks delta i behörighetsgivande insatser och/eller i övriga kom- petensutvecklings- och skolutvecklingsinsatser. Övergripande ver- kar det finnas en samstämmig uppfattning bland lärare, huvudmän och rektorer om att brist på tid och ekonomiska resurser är huvud- orsaken (jfr även SOU 2018:71), men utredningen finner även andra anledningar. En fråga om prioritering och resurser •Huvudmannen prioriterar skolutveckling på grund- och gymnasie- skolan. •Lärosätena har inte resurser och/eller kunskaper om vuxnas lärande av och på andraspråket. •Uppdrag om kompetensutvecklingsinsats är av så liten omfattning så att lärosätena inte bedömer sig kunna/vilja åta sig uppdraget. •Uppdrag om insatser har alltför kort framförhållning för att läro- säten ska kunna åta sig uppdraget. Låt kvalitet gå före pris i vuxenutbildningen – en rapport om vuxen- utbildningens utmaningar. Avsaknad av kunskapsbas och relevant kompetensutveckling •Det finns begränsat med relevant forskning rörande vuxnas lärande av och på andraspråket.