sou · H8B38 · 2020-02-19 00:00:00 — Större FA-regioner med fler än 100 000 invånare kommer, utifrån den framskrivning som har gjorts, inte att mötas av några större brister i förvärvsgraden. Framför allt framgår att storstädernas efter- frågan på olika utbildningsgrupper kommer att ligga närmare 0,8 i relation till det utbud som finns i regionen. De övriga FA-regionerna (exklusive storstäder) som har en befolkning på minst 100 000 invå- nare klarar sig också relativt bra i den framskrivning som har gjorts. Inom gruppen större FA-regioner kan det konstateras, att det fram- för allt är inom vårdsektorn som det kan uppstå problem med att säkra tillräckligt med utbildad arbetskraft med minst treårig efter- gymnasial utbildning. Inom medelstora FA-regioner (färre än 100 000 men fler än 30 000 invånare) visar framskrivningar att det kan uppstå ett kompetensunderskott. Av 16 FA-regioner väntas 13 ha en relativt hög kvot i relation till riksgenomsnittet och i relation till det utbud av eftergymnasialt utbildade som finns i regionen. Sär- skilt påtaglig är bristen på utbildade inom vårdsektorn. För arbetskraft med utbildning inom pedagogik är bristerna inte lika stora men åt- minstone 5 av 16 FA-regioner kan få problem med att klara kompe- tensförsörjningen av lärare. 21Se SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar, , bilaga 7. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning Figur 8.3 Förväntad förvärvsgrad 2040 för arbetskraft med eftergymnasial utbildning, fördelat efter FA-regioner Källa: Regionalt analys- och prognossystem, Raps. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning De största obalanserna i arbetskrafts- och kompetensförsörjningen väntas bland de mindre FA-regionerna (färre än 30 000 invånare). Kompetensunderskottet väntas inom flera utbildningsgrupper men framför allt för de högre utbildningsgrupperna. Många FA-regioner väntas få mycket stora problem att kunna rekrytera kompetens inom vårdsektorn, i likhet med mönstret för större och medelstora FA- regioner. Dock finns det undantag; åtminstone 8 av 33 FA-regioner förefaller klara arbetskraft- och kompetensförsörjningen inom vård- sektorn relativt väl jämfört med de andra regionerna av motsvarande storlek. De flesta mindre FA-regioner kommer dock att få problem att klara försörjningen av lärare. , SCB har i en framskrivning av arbets- kraftsbehovet till 2035 gett i stort sett samma bild som Långtids- utredningen av hur arbetskrafts- och kompetensförsörjningen kommer att utvecklas på lång sikt. Dock har SCB pekat på att det även kan komma att uppstå stor brist på gymnasialt utbildad perso- nal inom hälso- och sjukvård samt social omsorg.22 Koncentrationen av människor till befolkningstäta regioner bidrar till ökade svårigheter för mindre arbetsmarknadsregioner att klara arbetskrafts- och kompetensförsörjningen. blir utbudet och efterfrågan på arbetskraft mer koncentrerat till större arbetsmarknader. I stora drag visar analyser att skillnaderna och obalanserna mellan små och stora arbetsmarknadsregioner väntas öka. Den demografiska utvecklingen väntas leda till en generell arbets- kraftsbrist i små arbetsmarknadsregioner, medan arbetskraftsbristen i större arbetsmarknadsregioner kommer att vara mer partiell, dvs. arbetskraft kommer att saknas inom vissa utbildningsgrupper och yrken. Vårdsektorn väntas få särskilt stora brister på personal, vilket är en av anledningarna till att den offentliga sektorn antagligen står inför större utmaningar avseende arbetskraftsförsörjning än den pri- vata sektorn. är det många fyrtiotalister som lämnar arbets- marknaden, och det finns redan tecken på svårigheter att kunna er- sätta personal som går i pension inom den offentliga sektorn. Eftersom det är starka krafter som driver de tilltagande obalan- serna på arbetsmarknaden finns det enligt ett stort behov av strategier både för att hantera de 22SCB (2014), Trender och Prognoser 2014 – Befolkningen, utbildningen och arbetsmarknaden med sikte på 2035. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning förändringar som kommunerna står inför när det gäller rekryter- ingen av personal till kommunerna. 8.4Tänkbara åtgärder för att underlätta kompetensförsörjningen i kommunerna Demografin är den mest grundläggande orsaken till att särskilt små och avlägset belägna kommuner står inför mycket stora utmaningar när det gäller att klara kompetensförsörjningen. Det gäller särskilt i små kommuner med en minskande befolkning; när de yngre flyttar till utbildning och arbeten i andra regioner blir underlaget för rek- rytering till tjänster inom kommunernas verksamheter helt enkelt för begränsat. framskrivningar riktar även uppmärksamhe- ten mot en risk för tilltagande kompetens- och försörjningsproblem i mellanskiktet av regioner, dvs. i större arbetsmarknadsregioner som ofta utgör lokala centra. Arbetskraftsbristen i dessa regioner berör efterfrågan på arbetskraft med eftergymnasial utbildning. Några av de förslag som den parlamentariska landsbygdskom- mittén (SOU 2017:1) har fört fram och som även regeringen be- handlar i sin landsbygdspolitiska proposition (prop. 2017/2018:179) har en påtaglig koppling till kommunernas kompetensförsörjning. Det gäller exempelvis förslaget om nedskrivning av studieskulder för dem som bor och arbetar i särskilt utsatta kommuner. Ett annat för- slag är att regeringen genom ett årligt statsbidrag ska möjliggöra att utbildning som bedrivs vid universitet och högskolor erbjuds lokalt i samverkan med kommuner i s.k. utbildningscentra; detta förslag har regeringen ställt sig bakom. Arbetsförmedlingen har pekat på att det framför allt finns en stor potential att höja sysselsättningsgraden bland utrikesfödda.23 Om utrikes födda kvinnor skulle ha samma sysselsättningsgrad som in- rikes födda kvinnor skulle det medföra ett teoretiskt tillskott med 134 000 sysselsatta. Även bland äldre inom den arbetsföra befolk- ningen finns det enligt Arbetsförmedlingen en potential att öka sysselsättningsgraden. Om den äldre arbetskraften skulle stanna längre i sysselsättning ger det ett teo- 23Arbetsförmedlingen (2019), framtida sysselsättning. Vad behövs för att undvika ökad försörjningsbörda? Kommunernas personal- och kompetensförsörjning retiskt tillskott på cirka 90 000 sysselsatta. Arbetsförmedlingen har även påpekat att en nettoinvandring samt en ökad produktivitets- tillväxt i ekonomin kan bidra till att minska försörjningsbördan. SKR har också pekat på att en betydande minskning av rekryter- ingsbehovet kan åstadkommas med olika typer av åtgärder. SKR bedömer att om fler anställda ökar sin arbetstid från i genomsnitt till i genomsnitt av heltid skulle behovet av per- sonal minska med cirka 60 000 personer. Därtill skulle en gradvis fram- flyttad pensionsålder med minska rekryteringsbehovet med Effektivisering med ny teknik skulle dessutom kunna minska personalbehovet med ytterligare cirka 70 000 personer.24 8.4.1Ökad flyttning och ökad pendling Även om de landsbygdspolitiska målen genomförs på det sätt som regeringen har föreslagit torde deras påverkan på befolkningsutveck- lingen i landsbygderna uppstå på ett mer påtagligt sätt först på lång sikt. Det finns därför mycket starka skäl för kommunerna att i det korta perspektivet arbeta fram strategier för kompetensförsörjningen, som utgår från de lokala förutsättningarna. Den följande framställ- ningen bygger främst på analyser som gjorts av (SOU 2015:101) och SKR i Ekonomirapporten . analyserade i vilken utsträckning en ökad rörlighet på arbetsmarknaden kan bidra till att klara kompetens- försörjningen, särskilt i de arbetsmarknader som står inför de största utmaningarna. Utredningen studerade särskilt två strategier – ökad inflyttning och ökad inpendling. Genom att studera historiska flyttningsmönster har Långtids- utredningen kommit fram till att nettoinflyttning främst sker till stora och expanderande arbetsmarknadsregioner. Dessutom är flytt- ningsbenägenheten som störst i åldersgruppen 20–, och de som flyttar gör det till stor del från de små till de större arbetsmarknads- regionerna. Utöver ålder betyder även möjligheten till utbildning mycket för beslutet att flytta från sin uppväxtmiljö i en liten kom- mun. Den slutsats som dras i är att det finns mycket lite som talar för att enbart ökad inflyttning är en strategi som har förutsättningar att lyckas, särskilt för mindre arbetsmark- 24SKL (2018), viktigaste jobb finns i välfärden. Hur möter vi rekryteringsutmaningen? Kommunernas personal- och kompetensförsörjning nadsregioner som ligger långt från större städer. De regioner som enligt prognosen kommer få störst brist på arbetskraft har generellt haft en negativ nettoflyttning sedan 1995.25 Pendling på en välfungerande arbetsmarknad slussar arbetskraft från regioner och orter med svag efterfrågan på arbetskraft till regio- ner och orter där nya arbetstillfällen skapas. Pendlingsresorna till och från arbetet har ökat i avstånd som restiden varit relativt och kommer be- hovet av pendling att öka ytterligare och i stor omfattning. Om dagens observerade pendlingsandelar hålls oförändrade (7,av samt- liga sysselsatta) och appliceras sysselsatta dagbefolkning, kommer antalet pendlare 2040 uppgå till cirka 384 000 personer. Det är nästan 92 000 färre än det antal pendlare som krävs för att uppnå balans på FA-regionernas arbetsmarknader 2040. Knappt hälften () av de cirka 92 000 pendlare beräknas finnas bland lågutbildad arbetskraft med utbildning kortare än treårigt gymna- sium och av de 92 000 pendlarna skulle vara perso- ner med minst treårig eftergymnasial utbildning. har visat att inpendlingen behöver öka eller mer i 13 FA-regioner – varav 10 av FA- regionerna finns i , 2 i och 1 i – för att arbetsmarknaden i dessa regioner ska vara i balans 2040 Gene- rellt ökar inpendlingsbehovet med utbildningsbehovet, så att högre utbildad arbetskraft utgör en större andel av inpendlingsandelen. 25SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar, , bilaga 7. Kommunernas personal- och kompetensförsörjningSOU 2020:8 Total inpendling 2040 fördelat på angränsande FA-regioner Anm.: Tabellen avser de 13 FA-regioner som har förväntade ökningar i pendlingsandelar motsvarande eller mer. Källa: Regionalt analys- och prognossystem, Raps. Som framgår av tabell 8.5 är flera FA-regioner i särskilt stort behov av pendlare från icke-angränsande regioner (de två kolumnerna längst till höger). Det väntas därmed att relativt många individer behöver pendla från andra FA-regioner än de direkt angränsande för att nå balans på dessa regionala arbetsmarknader 2040. Högst andel pend- lare till icke-angränsande FA-regioner har (motsvarande nästan 900 personer). Nästan lika stor andel uppvisar och FA-regioner. har således kommit till slutsatsen, att en ökad rörlighet inte är en tillräckligt effektiv strategi för att underlätta kompetensförsörjningen i de regioner som har de största behoven av att rekrytera kompetent personal till kommunernas verksamheter. Enligt måste därför andra strategier övervägas. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning En alternativ strategi kan handla om att öka arbetskraftsdeltagandet. Det kan ske genom att fler anställda ökar sin arbetstid. Men det kan också åstadkommas genom ett tidigare inträde på och ett senare ut- träde från arbetsmarknaden. Ett ökat utbud av arbetskraftsdel- tagande kan också skapas genom att de grupper på arbetsmarknaden som har en relativt låg sysselsättningsgrad ökar sitt deltagande i arbetslivet; det gäller främst kvinnor och nyanlända invandrare. SKR har gjort beräkningar som visar att om den genomsnittliga arbetstiden höjs till av heltid i alla yrken och ålders- grupper minskar rekryteringsbehovet med cirka 22 000 personer () fram till 2023.26 Om arbetstiden ökar mer, till av heltid, minskar behovet med cirka 62 000 personer (). SKR:s beräkning omfattar dock både kommunerna och regionerna. har analyserat konsekvenserna av ett för- längt arbetsliv och menar att ett tidigare inträde på arbetsmarknaden inte i någon större utsträckning skulle kunna ersätta den nödvändiga ökningen av antalet sysselsatta. Även om alla 20–24-åringar skulle förvärvsarbeta skulle det få begränsade positiva effekter på den regio- nala arbetskraftsbristen. Om även åldersgruppen 65–tas med i beräkningarna blir den totala effekten att det uppnås balans, oavsett utbildningsgrupp, i merparten av FA-regionerna 2040. Det bör beaktas att det knappast är möjligt att räkna med ett fullt arbetskraftsdeltagande i grupperna unga och äldre, men beräkningen visar att det finns en intressant möjlighet att lösa åtminstone en del av de regionala kompetenspro- blemen. SKR har gjort bedömningen att en gradvis framflyttad pen- sionsålder med skulle minska rekryteringsbehovet inom kom- muner och regioner med drygt 50 000 personer.27 slutsats är att en strategi med fokus på ökat arbetskraftsdeltagande i form av tidigare inträde och senare utträde från arbetsmarknaden kan lindra beräknade brister på personer med högst gymnasieutbildning. Denna strategi kommer inte att kunna lösa de stora regionala obalanserna eller behoven av högre utbildad 26SKL (2015), viktigaste jobb finns i välfärden. Hur möter vi rekryteringsutmaningen? Kommunernas personal- och kompetensförsörjning arbetskraft i de mer utsatta FA-regionerna. Men den bör ha en effekt i flera FA-regioner som inte ska underskattas. En annan strategi för att öka arbetskraftsdeltagandet är att öka förvärvsgraden hos grupper som har en låg förvärvsgrad. Det gäller särskilt kvinnor och utrikes födda. Kvinnors arbetskraftsdeltagande är lägre än männens, bortsett från i de riktigt unga åldrarna. Denna skillnad är som störst under de reproduktiva åldrarna. Kvinnor tar ut en större andel av föräldradagarna och deltidsarbetar i högre grad, vilket också påverkar deras deltagande på arbetsmarknaden. har gjort ett räkneexempel som antar att den förvärvsgrad för kvinnor som beräknas i basscenario ersätts av förvärvsgraden i den som 2040 har högst förvärvsgrad för kvinnor (, förvärvsgrad 0,83). Resul- tatet av detta räkneexempel visas i tabell 8.6. Tabell 8.6 Beräknat totalt underskott på arbetskraft , beräknat tillskott genom högre förvärvsgrad för kvinnor och tillskottets andel av underskott underskott (procent) Källa: Regionalt analys- och prognossystem, Raps. Resultatet av räkneexemplet är att en ökad förvärvsgrad hos kvinnor ger olika tillskott i FA-regionerna. Ett sådant tillskott kan i vissa fall påverka och lindra det totala underskottet på arbetskraft i FA-regio- Kommunernas personal- och kompetensförsörjning nen, t.ex. och , men i andra FA-regioner, t.ex. , har en sådan åtgärd en mycket begränsad effekt. har även gjort ett räkneexempel för att visa effekterna av att förvärvsgraden för utrikes födda i utredningens bas- scenario ersätts av förvärvsgraden i den som 2040 har högst förvärvsgrad för utrikes födda (, förvärvsgrad 0,63), se tabell 8.7. Tabell 8.7 Beräknat totalt underskott på arbetskraft , beräknat tillskott genom högre förvärvsgrad för utrikes födda och tillskottets andel av totalt underskott Andel av totalt underskott Källa: Regionalt analys- och prognossystem, Raps. Resultaten visar att effekten av att öka förvärvsgraden hos utrikes födda är större än effekten av att öka förvärvsgraden hos kvinnor i dessa FA-regioner, i det avseendet att det väntas täcka en större andel av det framskrivna arbets- och kompetensunderskottet. 8.4.3Ökad användning av digitaliseringens möjligheter Ytterligare en strategi för att klara arbetskrafts- och kompetensför- sörjningen inom kommunernas verksamheter är att öka använd- ningen av teknikens möjligheter. SKR bedömer att en effektivisering Kommunernas personal- och kompetensförsörjning med hjälp av ny teknik, långsiktigt skulle kunna minska behovet av rekrytering till den kommunala sektorn med 70 000 personer, inklusive hälso- och sjukvården.28 I en rad uppmärksammade rapporter har det gjorts beräkningar som pekar på att det finns en betydande potential för automatisering av arbeten med ny teknik som är under utveckling, främst robotik och artificiell intelligens (AI). Svårigheten ligger i att automatisera oförutsägbara arbetsuppgifter, vilka kräver mänskliga förmågor. Den teknik som är under utveckling tros kunna uppnå en del mänsk- liga förmågor , medan andra tar att utveckla (se kapitel 18). I SKR:s rapport rekryteringsutmaningar be- skrivs olika möjligheter att använda ny teknik i undervisningen. En möjlighet är att underlätta fjärrundervisning för att överbrygga stora avstånd, små elevgrupper och brist på lärare inom olika specialom- råden.29 Inom kan kommunerna minska personalbehovet genom att använda digitala tjänster, exempelvis tjänster för att skicka och ta emot meddelanden samt användning av mörkerseende kame- ror. Besparingarna kan skapas genom att det krävs färre transporter, kortare insatstider och färre fysiska besök. Enligt konsultföretaget beräkningar för olika verk- samheter skulle av arbetsaktiviteterna inom utbildnings- området och inom vård och omsorg kunna automatiseras inom ett par decennier.30 Potentialen är lägre än i andra branscher men skulle ändå vara fullt tillräcklig för att kontinuerligt effektivi- sera välfärdens verksamheter med någon procent . En förhållandevis stor andel av de arbetsuppgifter som utförs inom vård, skola och omsorg kräver förmågor som svårligen kan automatiseras, särskilt när det gäller stora yrkesgrupper i kärnverk- samheterna, som t.ex. lärare, vård- och omsorgspersonal och social- sekreterare. Men även i dessa arbeten finns det moment som kan automatiseras. 28SKL (2018), Ekonomirapporten, . 29SKL (2018), Skolans rekryteringsutmaningar – Lokala strategier och exempel. 30McKinsey (2016), Värdet av digital teknik i den svenska vården. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning Ett möjligt sätt att försöka underlätta personalrekrytering är att erbjuda nedskrivning av studieskulder. Ett sådant system finns i . I det norska systemet ingår nedskrivning av studieskul- der som en del i ett större regionalpolitiskt stödpaket (Tiltakssonen) riktat till den nordligaste delen av , dvs. Finnmark och de sju nordligaste kommunerna i Troms fylke (Nord-Troms). Tiltakssonen infördes efter många års ekonomisk kris, främst kopplat till fiske- industrin, och syftade till att motverka hög arbetslöshet och gene- rellt försämrade levnadsvillkor för befolkningen i berörda områden. Finnmark och Nord-Troms ska genom stödet bli mer attraktivt för bosättning, näringsverksamhet och arbete, och stödet ska i övrigt bidra till en positiv utveckling i området.31 I stödpaketet ingår arbetsgivaravgift, minskad inkomst- skatt, nedsatt elavgift, nedskrivning av studielån och extra barnbidrag. Statens kostnader för stödpaketet uppgick till 2010. Det kostnadsmässigt största stödet är bortfall av arbets- givaravgifter som uppgick till medan reducerad inkomstskatt uppgick till i minskade skatteintäkter. Nedskrivning av studielån upp- gick till 2010 och motsvarade därmed en mindre del sett till hela stödpaketet.32 Det norska systemet för nedskrivning av studieskulder innebär att personer bosatta i och Nord-Troms får sina studielån nedskrivna av sitt studielån men med ett maximalt årsbelopp om . Som villkor ställs att personen är bosatt i regionen och arbetar samt har omsorg om barn eller särskilt tyngande omsorgsplik- ter.33 finns också möjligheter för kvalificerade grundskol- lärare som arbetar i i och Nord-Troms att få en årlig nedskrivning av studielånet med ett ännu högre belopp, högst , därefter sänks nedskriv- ningarna. 31Norut (2012), Tiltakssonen for Finnmark og Nord-Troms – utviklingstrekk og gjennomgang av virkemidlene, rapport 2012:02, s. 12. 33Lånekassen, /nb-NO/Tilbakebetaling/sletting-av-renter-og- gjeld/Sletting-av-gjeld/Finnmark-og-Nord-Troms/. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning av de högskolestuderande som avslutat sin utbildning utnyttjar möjligheten till nedskrivning av studielån. En utvärdering från Northern research institute (Norut) pe- kar på positiva effekter av åtgärderna.34 Enligt utvärderingen bodde av dem som enbart omfattades av skattelättnader i stöd- området fortfarande kvar i området . För de som omfat- tades både av skattelättnad och nedskrivning av studielån bodde kvar i området . Utvärderingen drar slutsat- sen att individinriktade stöd ger klara stabiliserande effekter särskilt när det gäller de mest mobila grupperna av individer, dvs yngre, och speciellt för de individer som har hög utbildningsnivå men saknar bostadsbakgrund i stödområdet.35 Ett system för nedskrivning av studieskulder i ? Det har även i förts diskussioner om att införa ett system för nedskrivning av studielån riktat mot personer som arbetar inom vissa geografiska områden. förslog i sitt slut- betänkande att regeringen ska utreda om det ska bli möjligt att minska studieskulderna för dem som bor och är yrkesaktiva i 23 kommuner som identifierades ha extra stora utmaningar.36 En majoritet av de remissinstanser som yttrade sig över förslaget tillstyrkte en utred- ning om nedskrivning av studieskulder.37 I den efterföljande propositionen (prop. 2017/2018:179) anförde regeringen att ytterligare åtgärder behöver vidtas för att underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. Regeringen avsåg därför att vidare analysera inom vilka sektorer som arbetsgivare har svårt att hitta kompetens i landsbygderna samt återkomma om lämpliga åtgärder för att förbättra kompetensförsörjningen i landsbygderna inom dessa sektorer och yrken.38 Regeringen har gett i uppdrag att analysera och föreslå åtgärder som kan underlätta kompetensförsörjningen i landsbygder. 34Norut (2012), Tiltakssonen for Finnmark og Nord-Troms – utviklingstrekk og gjennomgang av virkemidlene, rapport 2012:02, s. 174. 35Ibid., s. 174 ff. 36SOU 2017:1 s. 132. 37Remissammanställning För landsbygder – en sammanhållen politik för arbete, hållbar tillväxt och välfärd (SOU 2017:1), s. 53. 2017/18:179, s. 47 f. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning är att identifiera åtgärder som kan underlätta för företag och offent- liga arbetsgivare att rekrytera rätt kompetens.39 Nedskrivning av studieskulder kan naturligtvis utformas på olika sätt beroende på målet för insatsen. Nedan tas tre exempel på av- gränsningsfrågor upp, men det kan även finnas ytterligare frågor att ta hänsyn till vid utformningen av ett konkret förslag. Vilka studier som studieskulderna ska avse Ett system för nedskrivning av studieskulder i syfte att underlätta rekrytering kan utformas brett och avse alla studieskulder som per- soner inom det definierade stödområdet har, dvs. kortare högskole- studier omfattande enstaka högskolepoäng, men även studier som inte bedrivs på högskolenivå. En annan variant är att låta nedskriv- ningarna enbart omfatta personer som har en viss utbildning eller en viss examen där det råder särskilt stor brist på arbetskraft. Ett brett, generellt system för samtliga studieskulder, är mindre kostnads- effektivt än ett riktat system om syftet är att råda bot på specifika obalanser på arbetsmarknaden eftersom ett generellt system skulle innebära att även utbildningar inom yrken med överskott av arbets- kraft skulle omfattas av nedskrivningar. Ett riktat system medför dock gränsdragningsproblem gällande vilka yrkesgrupper och examina som ska omfattas respektive vilka som inte omfattas. Skuldnedskrivning skulle kunna avgränsas till ett mindre geografiskt område, eller omfatta en större del av landet. Utifrån ett statsfinan- siellt perspektiv kan det vara nödvändigt att avgränsa stödet till en mindre del av landet, särskilt om skuldavskrivningen utformas ut- ifrån principen att det ska gälla samtliga studieskulder. föreslog en nedskrivning av studieskulderna för de som bor och är yrkesaktiva i 23 kommuner med extra stora utmaningar. En annan möjlighet är att den geografiska avgränsningen görs så att kommuner med sämre förutsättningar avseende arbetskraftsförsörj- ningen omfattas av nedskrivning av studielån. I praktiken skulle det 39N2019/02735/RTL. Kommunernas personal- och kompetensförsörjning