sou · H8B340 · 2020-06-24 00:00:00 — Genom repetition upprepade gånger kort efter utbild- ningen och sedan med glesare intervaller kan vi minska vad vi annars skulle glömma.8 6.2.2Praktiska erfarenheter och några exempel på olika pedagogiska angreppssätt Tillitsdelegationen har i enskilda möten träffat flera aktörer med vana att sätta samman och genomföra utbildningar. Det har varit såväl statliga myndigheter som stora privata företag, som inte sällan också ska nå medarbetare i andra länder. 6https:///skolutveckling/forskning-och-utvarderingar/forskning/ motivation-en-viktig-nyckel-till-elevers-skolframgang. 8Klingberg, T. (2011). Den lärande hjärnan. Förutsättningar för en gemensam utbildning Behovet av repetition och att utbildningen behöver ske konti- nuerligt har återkommit i de samtal vi har haft med olika aktörer. En utbildning bör också peka framåt så att deltagarna har fått med sig uppgifter och redskap från utbildningen innan det riktiga arbetet börjar. På så sätt kan de omsätta och utveckla dessa kunskaper i den egna vardagen tillsammans med kollegor.9 Några pekar också på vikten av att dela upp en utbildning i flera steg så att deltagarna hinner ta till sig innehållet och att låta det gå innan nästa steg i utbildningen ges. Som exempel på behovet av syste- matiskt och långsiktigt arbete kan nämnas några av de företag vi som har haft kontakt med och deras arbete med att öka medarbetarnas användning av visselblåsarfunktioner. Det har både handlat om att ge kunskap och om att påverka agerandet så att medarbetarna börjar använda dessa funktioner. Det har tagit företagen av med- vetet arbete för att uppnå den grad av användning som de har . Anpassa pedagogiska metoder till målen med utbildningen Många av dem vi har träffat använder såväl e-utbildningar som mer traditionell klassrumsutbildning i sina utbildningar. De menar att de pedagogiska metoderna behöver anpassas till vad målet med utbild- ningen är och vilket problem som utbildningen ska lösa. Ska utbild- ningen exempelvis leda till en ökad medvetenhet, en kunskapsför- flyttning eller en beteendeförändring – eller alla tre. Anpassning behöver också ske utifrån ämnet eller en frågas komplexitet. I vissa fall kan exempelvis en e-utbildning vara mindre lämplig därför att målen med utbildningen eller ämnet kräver någon form av diskus- sion och reflektion med andra, virtuellt eller fysiskt. måste dock andra avvägningar avgöra vilken metod som väljs än vilket problem som utbildningen är tänkt att lösa. Flera har gett exempel på att de ibland har haft ett behov av att snabbt få ut ett budskap eller att nå många och då har e-utbildningar varit det bästa alter- nativet. Människor lär sig också på olika sätt. vihar träffat talar därför om vikten av att använda olika former för lärande eller olika pedagogiska angreppssätt. Angreppssättet kan också påverka deltagandet. Några vi har mött har erfarenheter av att exem- 9Möte med Systembolaget . Förutsättningar för en gemensam utbildning pelvis webbinarier har inneburit att fler vågar ställa frågor. Flera lyfter också fram betydelsen av att det finns tydliga mål för utbildningen och de olika delmomenten och att målen är kända för deltagarna. Även vid Tillitsdelegationens forskningsseminarium poängterade forskarna detta, liksom myndighetsföreträdarna i vårt myndighetsnätverk. E-utbildningar bör innehålla olika pedagogiska metoder Vid självstudier, som exempelvis kan genomföras via e-utbildningar, kan det vara svårt att upprätthålla en persons intresse och engage- mang . De utbildningsaktörer som vi har träffat och som har erfarenhet av e-utbildningar poängterar därför vikten av att använda olika tilltal och pedagogiska metoder i e-utbildningen. Det är bra att blanda exempelvis intervjuer, föreläsningar, podcast, frågor och svar, exempel, dilemmaövningar, frågesport och själv- skattningar. Interaktivitet är viktigt. En fråga som några har tagit upp är också för- och nackdelar med någon form av slutprov. Vidare menar de att en e-utbildningsmodul inte bör vara , eller max . En metod för att öka lärandet i e-utbildningssammanhang är så kallat mikrolärande. Det är korta och koncisa lärmoduler som är enkla att komma åt, exempelvis via mobilen, och snabba att genom- föra. Mikrolärande är främst lämpligt för smala och specifika frågor. Mikrolärande kan exempelvis användas för att lära sig ett system som man använder i sin vardag i sitt arbete. Då kan exempelvis korta, lätt tillgängliga instruktionsvideor snabbt ge kunskap om hur systemet ska användas just när man behöver använda det. En fördel med mikrolärande är att det är bra för de som har ont om tid eller för de som har sämre koncentrationsförmåga. Det kan också vara ett sätt att komma åt att förstärka eller komplettera det formella lärandet.10 Gamification, eller ”spelifiering”, är också något som flera tagit upp i möten med oss. Det är en teknik som används för att motivera, engagera och förstärka människors beteenden och som forskning har visat höjer vår förmåga till lärande.11 Några av de som vi har träffat menar dock att denna teknik kan vara svårare att använda för att hantera frågor som kräver mer av reflektion och diskussion. 10Pedagogiska angreppssätt, Ppt-presentation, . Förutsättningar för en gemensam utbildning Diskussioner mellan kollegor som leds av en handledare Tillitsdelegationen har tagit del av flera exempel på internt ledda gruppdiskussioner mellan kollegor. Ofta handlar diskussionerna om olika dilemman och de som leder diskussionerna har haft tillgång till någon typ av stöd. Många myndigheter använder exempelvis Statskontorets dilemma- övningar för interna diskussioner. Dessa kan ledas av chefer eller andra. Som stöd i att leda sådana samtal finns Statskontorets e-utbild- ning, som är lång.12 är ett exempel på en myndighet som återkommande tar fram olika material och dilemman baserade på aktuella och verkliga exempel, som kan användas av medarbetarna i interna diskussioner. Dessa dilemman läggs regel- bundet ut på intranätet. Medarbetarna kan sätta sig in i dem enskilt eller tillsammans med kollegorna. Olika dilemman inkluderas även i material inför arbetsplatsträffarna, där cheferna leder samtalet med sin grupp.13 Systembolaget har ett liknande arbete med en etikdialog en gång . Temat bestäms centralt och det är obligatoriskt för alla att diskutera detta på sina enhetsmöten eller motsvarande. Även här får cheferna ett material med konkreta frågor och exempel som stöd för att hålla i dialogerna. Dessutom är genomförandegraden av etik- dialogen ett nyckeltal som redovisas i Systembolagets ansvarsredo- visning, som är bolagets sammanslagna hållbarhets- och finansiella redovisning.14 Ytterligare ett exempel är en framtagen utbildning på H&M som sker i form av en lång workshop, där det ingår både presentationer med film och bilder och övningar för gruppdiskussioner. Workshopen leds av personal som frivilligt an- mält sitt intresse. För att hålla i workshopen måste personalen gå en handledarutbildning som finns tillgänglig via webben och som tar att gå igenom. Resultatet av diskussionerna återrapporteras centralt för att ge underlag för fortsatt utveckling av verksamheten. Utbildningen handlar om inkludering och mångfald.15 14Möte med Systembolaget . 15Möte med H&M . Förutsättningar för en gemensam utbildning Systematiskt kollegialt lärande över tid Det finns forskning som visar positiva resultat av kompetens- utveckling genom kollegialt lärande om den utförs systematiskt och . Då finns förutsättningar för att resultaten kan bli bestående både på individ- och verksamhetsnivå. Med kollegialt lärande avses här olika former av kompetensutvecklingsinsatser där kollegor, syste- matiskt och strukturerat genom uppgifter, diskussioner och reflek- tioner lär av varandra med stöd av en handledare. De granskar kritiskt både det egna och andras arbete samt ger och tar emot återkoppling.16 Ett exempel på ett sådant mer systematiskt lärande är två stora kompetensutvecklingsinsatser, Matematiklyftet och Läs- lyftet, som har lett till goda resultat. Dessa två kompetensutveck- lingsinsatser är betydligt mer omfattande än den utbildning som Tillitsdelegationen ska föreslå. Inom exempelvis Matematiklyftet kunde deltagarna välja mellan ett stort antal moduler, där en modul tog att genomföra. Dessa insatserna är värda att nämnas, eftersom de ger en inblick i hur viktigt det är att kompe- tensutvecklingsinsatser sker långsiktigt och att de är väl genomtänkta och genomförda för att ge hållbara resultat. Syftet med Matematiklyftet var att genom fortbildning av mate- matiklärare på kort sikt utveckla undervisningen och på lång sikt också bidra till en utvecklad fortbildningskultur. Ytterst handlade det om att öka elevernas måluppfyllelse.17 Syftet med Läslyftet var på motsvarande sätt att genom fortbildning av lärare utveckla under- visningskulturen och fortbildningskulturen samt det systematiska kva- litetsarbetet för att förbättra elevers språk-, läs- och skrivförmågor samt skolresultat.18 När det gäller Matematiklyftet framgår av utvär- deringen av satsningen att handledarfunktionen varit avgörande för att nå framgångsrika resultat. Utvärderingen lyfter också fram att skolledningens och huvudmännens roller är centrala för att säker- ställa satsningens långsiktiga resultat.19 har byggt en webbsida, Lärportalen, för kollegialt lär- ande. Den innehåller utbildningsmaterial för flera olika områden. Kompetensutvecklingsmaterialet är indelat i moduler. 17Ramböll (2016. Slututvärdering av Matematiklyftet 2013–2016. 18Carlbaum, S., , och , A. (2017). Utvärdering av Läslyftet. Del- rapport 4: Erfarenheter av Läslyftet i gymnasieskolan 2016/17. 19Ramböll (2016). Slututvärdering av Matematiklyftet 2013–2016. Förutsättningar för en gemensam utbildning fram genom ett nära samarbete med forskare och sakkunniga på olika lärosäten och genom en tydlig process för att kvalitetssäkra materialet. Med stöd av underlaget får deltagarna möjlighet att till- sammans reflektera över vad de gör och diskutera hur undervis- ningen och verksamheten kan utvecklas. En del i kompetensutveck- lingen är också att pröva de idéer man kommer fram till i sin egen verksamhet. har även en särskild utbildning för de som ska leda det kollegiala lärandet. Syftet med utbildningen är att deltagarna ska utveckla sin förmåga att som samtalsledare leda de grupper som arbetar med modulerna och hjälpa deltagarna att fokusera på modu- lernas olika innehåll. Utbildningen av handledare ges av lärosäten vid fyra orter, men det finns också möjlighet att delvis gå utbildningen genom en e-utbildning.20 Totalt omfattar utbildningen för- delade på fyra tillfällen. Handledarna kan komma antingen från den egna skolan eller huvudmannen eller från en annan skola eller huvudman.21 6.3Tekniska förutsättningar och säkerhetsaspekter för e-utbildning Tillitsdelegationen gjorde redan i ett tidigt skede i arbetet bedöm- ningen att en lärportal med e-utbildning och utbildningsmaterial kan vara en del av den utbildning som vi ska föreslå. Tillitsdelegationens arbete har inte primärt handlat om att fördjupa sig i tekniska detaljer. Några faktorer är dock väsentliga för såväl valet av utbildnings- format som för det arbete som behöver göras efter att delegationens uppdrag är slut. Det rör sig exempelvis om frågor om tillgänglighet, kapacitet, lagring, säkerhet och frågor om eventuellt delat innehåll och artificiell intelligens (AI). För att illustrera dessa aspekter följer här några exempel. 20Malmö, , och . Förutsättningar för en gemensam utbildning Delegationen har inhämtat erfarenheter om utbildningsportaler från flera myndigheter, bland andra (), , och . De två sistnämnda myndigheterna beskriver vi mer ingående nedan. har en portal för lärande och utveckling som vänder sig till personal inom vård och omsorg. Målgruppen mot- svarar cirka 700 000 medarbetare, främst inom kommuner och regioner. hade 124 000 individuella konton , vilket motsvarar av målgruppen. Portalen har uppdaterats och en ny portal lanserades i januari 2020.22 Utbildningsportalen är tillgänglig via webb och mobil. Den ska vara ett stöd och ett verktyg för lärande direkt i vardagen och bland annat kunna fungera som uppslagsverk. Den långsiktiga visionen är att portalen ska kunna samverka med andra aktörers interna kompe- tensutveckling och att utbildningsmaterialet ska få stor spridning. Utbildningsportalen är öppen för alla intresserade. Det krävs dock ett användarkonto för att kunna gå vissa utbildningar, anmäla sig till kurstillfällen och seminarier samt för att ansöka till kurser som kräver särskild antagning. Ett användarkonto skapas med stöd av BankID. är systemets administratör och personupp- giftsansvarig. På utbildningsportalen ligger ett 30-tal utbildningar. De består enbart av utbildningsmaterial framtaget av . Detta för att myndigheten ska äga frågor om utbildningarnas kvalitet och förvaltning, inklusive uppdateringar. För att underlätta uppdatering, utveckling och förvaltning är utbildningarna uppdelade i moduler. Utbildningsmaterialet kan laddas ner, sättas samman i individuella paket och spridas av användarna via exempelvis sociala medier. Vissa av utbildningarna är enbart e-utbildningar medan andra kombinerar e-utbildning med klassrumsutbildning, exempelvis på arbetsplatsmöten. På utbildningsportalen finns även material för de som ska handleda vissa utbildningar. har två webbportaler. En är den tidigare nämnda Lär- portalen, där material finns tillgängligt för kollegialt lärande. Den andra är en utbildningsplattform med e-utbildningar som man kan gå enskilt eller i grupp. finns det cirka 25 e-utbildningar på Förutsättningar för en gemensam utbildning utbildningsportalen som är öppna för alla. Det finns ingen begräns- ning av antalet deltagare på kurserna. Kurserna som erbjuder via sin utbildnings- plattform innehåller både praktiska och teoretiska delar. Det finns både forskningsbaserade artiklar, filmer och diskussionsfrågor. 6.3.2Tillgänglighet till utbildningen utifrån ett användarperspektiv Det finns flera aspekter på tillgänglighet när det gäller tekniken utifrån användarens perspektiv. En aspekt är tillgängligheten för de som ska genomföra utbildningen. Det kan handla om att det ska vara möjligt att nå en e-utbildning även på till exempel mobila enheter. Det kan också handla om att det behövs inloggning, som exempelvis för vissa utbildningar hos . erfaren- heter är till exempel att information som ligger tillgängligt utan inloggning får upp till fem gånger fler besökare än den information som ligger innanför en inloggning.23 Ytterligare en aspekt av tillgänglighet är möjligheten till grupp- övningar över internet, vilket vi benämner virtuella möten. Här är den relevanta tekniken den som kan skapa virtuella rum, inte tele- fonkonferenser eller videokonferenser. Lösningar med virtuella rum fungerar som en brygga när deltagarna behöver ansluta sig från olika typer av systemlösningar. Hos vissa myndigheter och företag som Tillitsdelegationen har träffat finns det exempel på utbildning som genomförs just genom virtuella möten, bland andra universiteten och högskolorna. Även och har beskrivit för oss hur de tillämpar virtuella möten med en handledare på ett ställe och deltagarna på andra ställen. Efter coronapandemin har betydligt fler myndigheter och företag nu erfarenhet av utbildning på detta sätt. En annan aspekt på tillgänglighet är det ansvar som den myn- dighet som tillhandahåller webbportalen eller e-utbildningarna har enligt lag. Myndigheterna behöver tillgängliggöra informationen enligt de krav som finns i lagen (2018:1937) om till- gänglighet till digital offentlig service. Lagen är ett resultat av genomförande av EU:s så kallade webbtillgänglighetsdirektiv.24 23Request For Information – Lärportal, , , Dnr 2.7-11730/2019. 2017/18:299 Förslag till lag om tillgänglighet till digital offentlig service. Förutsättningar för en gemensam utbildning Bestämmelserna är till för att offentliga myndigheters webbplatser och mobila applikationer ska bli mer tillgängliga, framför allt för personer med funktionsnedsättning. Ytterligare en aspekt är frågan om vilket språk som utbildningen ska göras tillgänglig på. I arbetet med att ta fram Tillitsdelegationens utbildning behöver alla dessa aspekter på tillgänglighet tas med. Frågan om kapaciteten rör hur många användare som kan använda ett system. För , med sina 700 000 potentiella individer i målgruppen, har man i förarbeten till upphandlingen av en ny utbildningsportal uppskattat att det kan bli upp till 20 000 eller fler användare . har cirka 95 000 konton registrerade i Lärportalen, vilket dock inte är det- samma som antal användare som är inloggade samtidigt.25 Med tanke på den stora volym som samtliga statsanställda utgör, blir kapacitets- aspekten viktig att utreda för den aktör som utformar utbildningen och i kravställandet av systemlösning. Frågan om hantering av it-drift, där lagring av data i statsförvalt- ningen ingår, har utretts av flera myndigheter på regeringens upp- drag.26 Skälen till dessa uppdrag har varit både kostnadsmässiga och säkerhetsmässiga och har berört frågor om gemensam, samordnad eller utkontrakterad it-drift. Flera myndigheter har ifrågasatt lämp- ligheten i att utkontraktera verksamhetskritiska system med sam- hällsbärande information till privata och eller utlandsägda företag.27 arbetar även en utredning med uppdraget att kart- 26Se Statens servicecenter (2017). En gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift, (2019). , Molntjänster i samhällsbärande verksamhet – risker, lämplig- het och vägen framåt. 27Se till exempel (2019). – Molntjänster i samhällsbärande verksamhet – risker, lämplighet och vägen framåt och Säkerhetspolisen (2020). Förutsättningar för en gemensam utbildning lägga och analysera statliga myndigheters it-drift samt att föreslå en mer varaktig och samordnad it-drift.28 Dagens lagring av data sker i stor och ökande omfattning genom olika molntjänster.29 De lärplattformar som Tillitsdelegationen har granskat närmare har olika lösningar för lagring. ESV har eget ansvar för både drift och lagring, medan och har detta placerat i molntjänst, där leverantören ansvarar för drift och lagring. har en intern kompetensplattform, men denna drivs och lagras i en extern molntjänst. Den myndighet som ska ha ansvaret för den gemensamma utbild- ningen för statsanställda behöver ta ställning till hur lagringen bäst kan göras. Det torde vara rimligt att lagring sker i en extern moln- tjänst för att möjliggöra bred tillgänglighet för utbildningen. Det måste klargöras vilken information som lagras och på vilket sätt som lagringen sker för att säkerställa att personuppgifter och andra känsliga uppgifter hanteras på ett säkert sätt. Denna fråga hänger samman med åtkomsten till utbildningen. De e-utbildningar som finns omfattas av de krav som ställs enligt dataskyddsförordningen. I utbildningsportal finns det delar som saknar krav på inloggning, så kallade öppna utbildningar. I andra fall krävs inloggning genom att man upprättar ett användarkonto med hjälp av BankID. I de senare delarna är personuppgifter hanterade enligt GDPR-kraven.30 har slutit ett så kallat personuppgiftsbiträdesavtal med en leverantör som sköter lagring och drift. utbildningsplattform kräver inloggning genom att användaren skapar ett särskilt användarkonto. I den del av platt- formen som rör det så kallade rektorsprogrammet kan inloggning ske endast med BankID. Rektorsprogrammet är en befattnings- 28Kommittédirektiv (dir. 2019:64), Säker och kostnadseffektiv it-drift för den offentliga förvalt- ningen. 29En molntjänst är en digital tjänst som tillhandahålls via Internet och kan inkludera drift, övervakning, hårdvara, programvara, lagring, säkerhetskopiering, bandbredd, säkerhet och support. Definition hämtad ur Statens servicecenter (2017). En gemensam statlig molntjänst för myndigheternas it-drift. Förutsättningar för en gemensam utbildning utbildning som bland annat syftar till att stärka skolledarens förmåga att leda och styra verksamheten. För Lärportalen ligger alla moduler öppna utan krav på inloggning.31 Inloggningslösningarna har tillkommit av olika skäl i de utbild- ningar som vi har tittat närmare på. En anledning är att det finns krav på statistik och uppföljning, både gentemot regeringen och arbets- givarna. Det finns också önskemål om en funktion för att kunna skapa intyg på att man har gått en specifik kurs. ESV har inloggning och anger att myndigheten förväntas redovisa statistik från utbild- ningarna i årsredovisningen.32 Ett annat exempel på krav på genom- förande, dock utan inloggningskrav, är Lärportalen. skriver tydligt på sin hemsida att det finns krav på hur många moduler som man ska arbeta med under ett läsår för de huvudmän som erhållit vissa statsbidrag. Ytterligare ett exempel på möjligheter till uppfölj- ning är Systembolagets interna kompetensportal. Genom den är det möjligt att följa både delaktighet och genomförande bland perso- nalen. För Systembolagets del är nackdelen att sådan uppföljning begränsar utbildningen till ett visst tekniskt gränssnitt, där syftet främst är att mäta. Det betyder att det sker på bekostnad av utvecklade möjligheter till interaktion mellan deltagarna. Det ligger också ett stort ansvar på cheferna att ta hand om uppföljningen, då det är cheferna som får uppföljningsstatistik via mail.33 Delegationen bedömer att frågan om inloggning är en viktig del i utformning av en e-utbildning. En e-utbildning som kräver inlogg- ning genom att skapa användarkonto ger ökade kostnader för admi- nistration. Ett system med inloggning som bygger på BankID-lös- ning däremot, genererar mindre administration och är säkrare. Den kan dock inrymma integritetsaspekter. Öppna utbildningsportaler utan inloggningskrav och med så minimal lagring om användarna som möjligt ger i stället ökad tillgänglighet och minskad säkerhetsrisk. 6.3.5Olika tekniska lärsystem med olika funktioner Det finns olika tekniska lärsystem med olika funktionalitet, så kallade LMS () och LXP (Learning Experience Plattform). I takt med teknikutvecklingen närmar sig de 31utbildningar.skolverket.se samt larportalen.skolverket.se. 32Intervju med ESV . 33Intervju med Systembolaget . Förutsättningar för en gemensam utbildning båda systemen varandra genom att det blir allt vanligare att man kan erbjuda funktioner som tidigare bara har funnits i det ena systemet. Med LXP finns goda möjligheter för användaren själv att skapa de samlingar och utbildningsspår som man vill ha. Därtill kan användare själva lägga till nytt innehåll som andra kan ta del av. LMS erbjuder däremot möjligheter till grupper och diskussioner, hantering av spelifiering och fysiska händelser med till exempel reflektionsövningar. Delat, eller kurerat, innehåll handlar om att en lärplattform kan till- gängliggöra andra aktörers information. På så sätt byggs ny kunskap på med hjälp av andra än den som tillhandahåller plattformen. Det ökar flexibiliteten och snabbheten i informations- och kunskaps- spridningen. har ambitionen att kunna använda sig av möjligheten till delat innehåll i den nya utbildningsportalen. För- utom myndighetens underlag, kan även andra aktörers underlag publiceras och göras tillgängligt för samma målgrupp. Viktigt att tänka på i en sådan lösning är att vara tydlig med vem som ansvarar för informationen i de olika delarna och att upphovsrättsliga aspekter hanteras korrekt. Olika former av digitalt stöd för den enskilda individen genom AI Om det finns funktionalitet för den enskilde användaren att sätta upp kriterier eller centrala begrepp efter vad man vill lära sig, finns möjlighet att använda AI-teknik i lärplattformar enligt LXP-format. Då kan innehållet matchas mot den enskildes kriterier och även ge rekommendationer utifrån de utbildningar som man har genomfört, så kallat adaptivt lärande.