sou · H8B373 · 2020-11-30 00:00:00 — Skillnaden mellan överhållen skärm och en vanlig fröträdsställning vid trakthyggesbruk är att den överhållna skärmen sparas betydligt längre än vid traditionellt skärmskogsbruk och att skärmen hålls tätare än en vanlig fröträdsställning. Dessutom avvecklas skärmen i flera steg . Skärmar kan överhållas eller behållas på många sätt. Ett typfall som ur biologisk mångfaldssynpunkt kan vara intres- sant är äldre tallskog på sediment. En annan variant av metoden över- hållen skärm är föryngring av gran under en successivt avvecklande av en granskärm. Denna metod kan till exempel användas i vissa sump- skogar för att möjliggöra granföryngring utan att markvattnet stiger så mycket att gran får svårt att etablera sig. Luckhuggning är en hyggesfri skogsbruksmetod som kan vara lämp- lig framför allt i granskog och bokskog, som är ljuskänsliga trädslag och etableras bäst i skugga från andra träd. Metoden bygger på att minde luckor tas upp i beståndet så att ny föryngring kan växa upp i dessa luckor genom frön från omgivande träd eller genom planter- ing. Luckans storlek beror på hur skogen ser ut och hur mycket ljus som behövs, men en luckstorlek på 20–i diameter är vanli- gast. Större luckor ger mer självföryngring av ljusälskande trädslag som tall och många lövträd och mindre luckor ger mer föryngring av till exempel gran. Efterhand kan luckorna göras större tills de ”växer ihop”. Skogen närmast luckan glesas ut något. I luckorna kan klena träd och plantor lämnas, tillsammans med enstaka större träd som be- döms som mest stormfasta. Vid luckhuggning i granskog bör alltid risken för ökad stormfäll- ning beaktas. På mark med tjockt humustäcke kan markberedning behövas i luckorna för att fullgod föryngring ska etableras. Gränsen mellan traditionellt trakthyggesbruk med små hyggen och luckhugg- ning är svår att dra. Oavsett vilken skogsbruksmetod som tillämpas finns det ytterligare åtgärder som kan tillämpas. Efter gallringsfasen kan ett skogsbestånd i traditionellt trakthygges- bruk och ungefär innan föryngringsavverkning gödslas med kväve för att öka tillväxten. Gödslingen utförs oftast som en engångs- gödsling för att bygga upp virkesförrådet inför föryngringsavverk- ningen. En sådan gödsling är ofta mycket lönsam, men ibland kan det även löna sig att gödsla tidigare under beståndets utveckling. Miljöeffekterna av gödsling är små så länge gödslingen utförs på ett korrekt sätt, till exempel bör gödsel inte nå vattendrag. Känslig mark- eller svampflora kan påverkas negativt av gödsling varför göds- ling bör undvikas i områden med höga naturvärden eller som är viktig renbetesmark. All skog är inte lämplig eller ekonomiskt försvarbar att gödsla. Vissa marker är naturligt så kväverika att träden inte rea- gerar på gödsling. I andra bestånd blir tillväxtökningen så liten att en gödsling knappast lönar sig. En annan skötselåtgärd är askåterföring, som främst sker efter uttag av biobränsle i form av grenar och toppar. Allt uttag av biomassa för- surar marken något och innebär att näringsämnen försvinner. Om bortförandet överstiger den naturliga tillförseln minskar utbudet av näringsämnen vilket kan leda till att markens uthålliga produktions- förmåga påverkas negativt. Aska neutraliserar sura ämnen på ett liknande sätt som kalk. Genom att återföra askan till skogen minskar risken för försurning av mark och vatten. Askan innehåller dessutom det mesta av när- ingen som fanns i avverkningsresterna från början, dock inte kväve. Därmed kan askan kompensera för bortförandet av näringsämnen. Askåterföring kan ske och spridas i växande skog eller på hyggen. totala virkesförråd har ökat , då de första uppgifterna från Riksskogstaxeringen om skogstillståndet, blev tillgängliga. till har det totala virkesförrådet ökat med . Den årliga tillväxten på produktiv skogsmark i beräknas- –2019 till (m3sk) utanför formellt skyddade områden enligt gränser.11 Genom att en betydande andel av tillväxten sker i medelålders skog, som inte kan avverkas, är inte hela den årliga tillväxten tillgänglig för avverkning. Enligt de senaste skogliga konsekvensanalyserna är den beräknade årliga tillväxten på skogsmark som är tillgänglig för avverkning cirka Den totala bruttoavverkningen uppgick till 91,2 miljoner Bruttoavverkningen uppskattas preliminärt till 94,1 miljo- ner m3sk vilket innebär en ökning med . Bruttoav- verkningen 2020 prognostiseras till 91 miljoner m3sk. Avverkningen har, med årliga variationer, ökat stadigt då den låg på mellan 40–60 miljoner m3sk . har den årliga bruttoavverkningen legat inom intervallet 90– 94 miljoner m3sk.13 11SLU, Skogsdata 2020 s. 135. 12Skogsstyrelsen, Skogliga Konsekvensanalyser 2015, rapport 10-2015. 13Skogsstyrelsen, statistiskt meddelande JO0312 , Bruttoavverkning och preli- minär statistik . Figur 3.5 Avverkning och tillväxt Produktiv skogsmark utanför formellt skydd, miljoner m³sk. Källa: Riksskogstaxeringen, SLU. Femårsmedelvärden –2016. Inklusive tillväxt för avverkade träd. Figur 3.6 Totalt virkesförråd 1923–2017 utveckling för levande träd, miljoner m³sk Källa: Riksskogstaxeringen, SLU, 2020. Medeltal för perioden –1929 (1926) respektive 1938–1952 (1945) och glidande femårsmedeltal . Uppgifter –1944 respektive 1946–1954 framtagna med linjär interpolering. Anmärkning: tillämpade Riksskogstaxeringen skogsmarksdefinitionerna och först ingår formellt skydd i provytorna. All mark: Exklusive bebyggd mark och fjällbjörkskog. Formellt skydd: Formellt skyddade områden enligt gränser. Skogsnäringen sysselsätter cirka 70 000 personer. Om alla under- leverantörer räknas med är omkring 120 000 personer sysselsatta i bran- schen. Arbetstillfällena finns i huvudsak utanför storstadsregionerna. var förädlingsvärdet för hela branschen cirka 82,5 miljar- der kronor vilket är av svensk industris förädlings- värde. Av svensk industris totala sysselsättning, export, omsättning och förädlingsvärde svarar skogsindustrin för 9–. Skogsindu- strins investeringsnivå varierar kraftig. –2019 inve- sterades i ökad och ny produktionskapa- citet inom trävaror, massa och papper vilket är cirka 21–av svensk industris totala investeringar. De fem åren låg investeringarna lägre. är prognosen inve- steringar inom skogsindustrin på 9,57 miljarder kronor.14 Skogen innehåller naturvärden som är viktiga för skogslevande arter, sociala värden som avser människans upplevelsevärden och kultur- värden som är av historiskt och kulturellt intresse. Vissa av dessa värden gynnas genom aktiv skötsel medan andra värden bevaras bäst genom att de lämnas orörda. I skogar med höga naturvärden finns ofta många gamla, grova träd, många olika trädslag, både barrträd och lövträd, av olika ålder och storlek. Det finns ofta luckor och gläntor i skogen som släpper ned ljus och gott om döda och multnande träd samt träd med håligheter. finns det spår av brand och det kan vara områden som varit beskogade . Vissa skogstyper och andra träd- bärande naturtyper med ursprung i det gamla odlingslandskapet har utvecklat sina naturvärden genom mänsklig hävd, såsom bete, slåtter eller hamling (lövtäkt). Forn- och kulturlämningar är gamla spår efter människors verk- samhet. De visar hur människorna levde och brukade landskapet och skogen. Av stor betydelse för kulturmiljövärdena i skogen är det så kallade biologiska kulturarvet15. Det biologiska kulturarvet är den 15Riksantikvarieämbetets definition av biologiskt kulturarv: Det biologiska kulturarvet utgörs av ekosystem, naturtyper och arter som uppstått, utvecklats eller gynnats genom människans del av den biologiska mångfalden som är resultatet av människans aktiva brukande och som därmed berättar något om människan. Det biologiska kulturarvet kan innefatta arters egenskaper exempelvis ängsväxter som börjat blomma tidigare på säsongen på grund av det urval som den återkommande slåttern inneburit. En annan typ är de enskilda träd och buskar som har formats av människan. Exempel är hamlade lövträd eller vidkroniga granar i ett fäbodbete. Mänskligt nyttjande har gynnat vissa arter, antingen genom aktiv inplantering eller genom att livsmiljöer skapats där vissa vilda arter trivs, till exem- pel förekomster av gullvivor i gamla slåtterängar. Hela naturtyper kan också ha formats eller uppkommit genom tidigare bruk. Exem- pel på det är ekhagar och fäbodlandskap med betade skogar. Det bio- logiska kulturarvet kan även innefatta hela landskap, till exempelvis det av renskötsel präglade fjällandskapet. Skogens sociala värden är de värden som skapas av människans upp- levelser av skogen. Dessa värden rör skogens betydelse för hälsa, väl- befinnande och en god livsmiljö, fritidsupplevelser, friluftsliv och turism, upplevelsevärden och sociala naturkvalitéer, estetiska värden, pedagogik och kunskap om skog och miljö, lek, samvaro och sociala relationer, intellektuell och andlig inspiration, identitet och kultur- arv.16 Skogens sociala värden är särskilt viktiga i tätortsnära skogar eller annan skog som är attraktiv eller lättillgänglig för människor. Nästan all svensk skog var ursprungligen påverkad av naturliga störningar som brand, storm eller översvämning. Människan har häm- tat ved och byggnadsmaterial och haft betesdjur i skogen vilket resulterat i en stor variation av betespräglade miljöer, allt från svagt betespräglade skogar till helt öppna trädlösa betesmarker. Män- niskan har även bränt och röjt stora arealer skog som omvandlats till slåtter- och . Många skogslevande arter är beroende av de miljöer som skapats av sådana naturliga störningar eller mänsklig hävd. Skogslevande arter kan vara allt från arter som kräver samman- hängande skogar med ett slutet kronskikt under hela livscykeln till arter som utnyttjar solexponerade träd. Många arter rör sig mellan olika biotoper, och för vissa är just gränszonen mellan skog och odlings- landskap den viktigaste biotopen. nyttjande av landskapet och vars långsiktiga fortlevnad och utveckling förutsätter eller påver- kas positivt av brukande och skötsel. 16Skogsstyrelsen, Skogens sociala värden, meddelande 9-2013, s. 6. Skogen har under de senaste århundradena i stora delar av landet påverkats kraftigt av verksamheter som kolning, tjärbränning och virkesuttag. Ett omfattande virkesuttag gjordes när sågverksutbygg- naden tog fart, och skedde i form av så kallade dimensionshuggningar där de äldsta träden avverkades och övriga träd lämnades kvar. I jord- bruksbygder och kring gruvor och järnbruk var skogen kraftigt påverkad av bete och avverkning, men i obebyggda trakter var skogarna långt mindre påverkade av mänskliga aktiviteter, särskilt i nordvästra . slog kalhyggesbruket igenom och blev den helt dominerande avverkningsmetoden. Alla träd avverkades på samma gång och föryngring skedde sedan genom plantering, sådd eller självföryngring, vilket skapade skogar med träd av samma ålder. Flerhundraåriga träd och grov död ved som utgör viktiga livsmiljöer för många arter, saknades i stort sett i de nya sko- gar som uppstod. har miljöhänsyn varit en naturlig del av skogsbruket och de uppväxande skogarna har fått ett större inslag av gamla träd, död ved och lövträd jämfört med de som föryngrades decennierna innan. Biologisk mångfald definieras på följande sätt i Konventionen om biologisk mångfald (CBD). Variationsrikedomen bland levande organismer av alla ursprung, inklu- sive från bland annat landbaserade, och andra akvatiska ekosy- stem och de ekologiska komplex i vilka dessa organismer ingår; detta innefattar mångfald inom arter, mellan arter och av ekosystem. Biologisk mångfald omfattar således den genetiska variationsrike- domen bland individer eller populationer inom en art, den variations- rikedom av arter som finns inom ett ekosystem eller område och den variationsrikedom av ekosystem som finns inom ett större landskap, se figur 3.7. Intakta landskap med en mångfald av ekosystem där de naturliga processerna får råda är de globalt sett mest ovanliga. Biologisk mång- fald kan mätas över olika geografiska skalor: hela vår planet, ett land, ett landskap, ett skogsparti eller något annat avgränsat område. Figur 3.7 Biologisk mångfald De tre typerna av biologisk mångfald; genetisk mångfald, artmångfald och ekosystemmångfald och deras inbördes betydelse. Det skogslandskap i som har den i särklass bäst bevarade ur- sprungliga ekosystemmångfalden är de stora sammanhängande natur- skogarna ovanför och i nära anslutning till den fjällnära gränsen. En väl bevarad ekosystemmångfald innebär även en väl bevarad artmång- fald och genetisk mångfald, något som inte på samma sätt är möjligt i de mer fragmenterade skogslandskapen nedanför den fjällnära gränsen. Ekosystemtjänster är alla produkter och tjänster som naturens eko- system ger människan och som bidrar till vår välfärd och livskvalitet. Pollinering, naturlig vattenreglering och naturupplevelser är några exempel. Ekosystemtjänster indelas ofta i fyra grupper: •Försörjande: till exempel bär, svamp, viltkött, dricksvatten, trä- virke, bioenergi. •Reglerande: till exempel luftrening, pollinering, klimatreglering. •Kulturella: till exempel friluftsliv, hälsa, natur- och kulturarv och turism. •Stödjande: för att övriga tjänster ska fungera, till exempel foto- syntes och bildning av jordmån. 3.6.3Rödlistade och hotade arter Den så kallade rödlistan är en objektiv redovisning av tillståndet för flora och fauna och följer den internationella naturvårds- unionens (IUCN) kriteriesystem för att kategorisera arter efter deras utdöenderisker. Rödlista 2020 är framtagen av SLU Artdata- banken och bedömningarna utförs av Artdatabanken tillsammans med över hundra av landets främsta artexperter. I kategoriseringen ingår inga värderingar av hur angeläget det är att bevara eller göra insatser för en viss art, utan bedömningarna syftar strikt till att kvantifiera utdöenderisken.17 Rödlistans kriterier fokuserar på förändringar som sker just , förväntas ske eller som skett under de senaste 10–20 åren, för långlivade organismer upp till . Röd- listan fångar inte upp mindre eller långsamma förändringar som skett , såvida de inte resulterat i att populationerna blivit små och kraftigt fragmenterade. Bedömning av rödlistestatus görs bara för arter som invandrat naturligt i eller kommit hit med hjälp av människan och sedan naturaliserats . Både van- liga och ovanliga arter som minskar kan vara rödlistade. Rödlista 2020 är den femte samlade rödlistan för djur, svampar och växter. Den första publicerades . har reviderat och publicerat en rödlista . På finns en dokumentationstext för varje art som förklarar varför arten är rödlistad. De arter som uppfyller kriterierna för Nationellt utdöd, Akut hotad, Starkt hotad, Sårbar, Nära hotad, eller Kunskapsbrist benämns rödlistade, se figur 3.8. De rödlistade arter som kategoriseras som Akut hotad, Starkt hotad eller Sårbar benämns dessutom som hotade. Arter som bedömts en- ligt rödlistningskriterierna men som inte uppfyller något av kriterierna kategoriseras som Livskraftig. Rödlistade arter i , s. 4. Figur 3.8 Rödlistans systematik Kriterier för rödlistade respektive hotade arter Förkortningarna avser de internationella benämningarna för kategorierna: Regionally Extinct (RE), Critically Endangered (CR), Endangered (EN), Vulnerable (VU), Near Threatened (NT), Data Deficient (DD) och Least Concern (LC). Hotade arter i skogen Rödlista 2020 visar att skog är en viktig livsmiljö för 2 050 av de röd- listade arterna. Av dessa är 999 hotade. SLU Artdatabanken bedö- mer att avverkning har stor negativ påverkan på 764 och viss negativ påverkan på 211 hotade arter, en mindre del av dessa hör hemma i landskapstyper utanför skogen, till exempel hagmarker och parker.18 De hotade arter som avverkning bedöms ha stor negativ påverkan på är spridda över hela landet och är i störst utsträckning knutna till ädellövskog och barrskog. De trädslag som hyser flest av dessa hotade arter är gran och ek. Cirka två tredjedelar av de hotade arter som avverkning bedöms ha stor negativ påverkan på är knutna till död eller levande ved. Levande ved är i denna indelning sådan ved som är påverkad av exempelvis vedsvampar eller skalbaggar men där trädet fortfarande lever. De flesta hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ påverkan är svampar och insekter. 18Utdrag ur rödlista 2020 från Artfaktadatabasen, . Figur 3.9 Hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ påverkan Antal hotade arter indelade efter organismgrupp Figur 3.10 Hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ påverkan Antal hotade arter knutna till visst trädslag samt viss skogstyp De 764 hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ på verkan fördelade på de trädslag som bedöms viktiga för arten. I det mindre infällda diagrammet redovisas den skogstyp som bedöms viktig för de 764 hotade arterna. En viss art kan vara knuten till en, flera eller inget specifikt trädslag eller skogstyp. SOU 2020:73Den svenska skogen Hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ påverkan Geografisk fördelning av hotade arter De 764 hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ påverkan fördelade geografisk över . En art kan förekomma i flera län. Färgintensitet i kartan motsvarar antalet hotade arter per län. 3.6.4Areal gammal skog och mängd död ved Skogsbrukets naturvårdsarbete har utvecklats positivt ur många aspek- ter sedan den nya skogspolitiken infördes . Trots det finns fortfarande många hotade skogslevande arter och an- talet hotade arter minskar inte och situationen för dessa ser följakt- ligen inte ut att bli märkbart bättre. Det kan bero på att naturvårds- åtgärder som görs i skogen i många fall tar för att få full effekt. Som exempel tar det för hundraåriga träd som lämnas som miljöhänsyn att bli riktigt gamla och värdefulla för den biologiska mångfalden. Tiden som gått sedan den nya skogspolitiken infördes utgör endast i en skogs livscykel. Att statusen för de hotade skogslevande arterna inte förbättras kan också bero på att de åtgärder som gjorts inte är tillräckliga för dessa arter. Det kan vara så att mängden gamla träd och död ved var på så låga nivåer att trots att ökningarna procentuellt sett varit stora är de inte tillräckliga för att ge livskraftiga populationer av vissa hotade arter. Död ved är, som nämnts ovan, av stor betydelse för många hotade skogslevande arter. Cirka två tredjedelar av de hotade arter som av- verkning bedöms ha stor negativ påverkan på är knutna till död eller levande ved. Vi ska här, för att bättre förstå betydelsen av skogsbru- kets utveckling för den biologiska mångfalden, fördjupa oss i situa- tionen för den biologiska mångfalden knuten till död ved. Figur 3.11 Hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ påverkan Indelade efter vilket substrat som bedömts viktigt för arten De substrat som bedömts viktiga för de 764 hotade arter där avverkning bedöms ha stor negativ påverkan. En viss art kan vara knuten till en, flera eller inget särskilt substrat . Arter och den döda vedens kvalitet Antalet arter som lever i död ved beräknas vara mellan 6 000 och 7 000 i Sverige.19 Olika arter är knutna till död ved från olika trädslag till följd av vedens kemi och struktur. av de ved- levande arterna uppträder enbart på lövträd, på barrträd och resten är så kallade generalister som uppträder på både löv- och barrträd.20 Olika arter föredrar även olika dimensioner av död ved, allt från pinnar till grova träd. Studier visar att en större artrikedom återfinns på grov död ved, i synnerhet återfinns här hotade eller ovanliga arter.21 Olika arter föredrar även olika nedbrytningsgrad av död ved, allt från nydöd hård ved till mjuk, nästan nedbruten ved. I brukad skog är sena nedbrytningsstadier underrepresenterade jämfört med i natur- skog. Det beror bland annat på att de sena nedbrytningsstadierna påverkas mer av skador i samband med gallring och slutavverkning.22 Generalister och lättspridda arter klarar sig i allmänhet bra, medan arter som är mer specialiserade på en viss typ av död ved och/eller är mer svårspridda har svårare att klara sig. De flesta hotade arter knutna till död ved är denna typ av specialister. Arter och mängden död ved I en sammanställning av 40 studier från urskogsartade tall- och gran- skogar i , och norra europeiska var medel- värdet för död ved per hektar. I dessa studier varierade mäng- den död ved från per hektar upp till per hektar. Den döda veden i granskogarna utgjorde 18–av virkesförrådet med ett medeltal på . Andelen död ved i tallskogarna varie- rade från 18–med ett medeltal på av virkes- förrådet.23 19Skogsstyrelsen, Vedlevande arters krav på substrat – en sammanställning och analys av 3 600 arter, rapport 7/2004, s. 16. 20Naturvårdsverket, Död ved i levande skogar, rapport 5413, s. 12. 21Grove, S. 2002, Saproxylic insect ecology and the sustainable management of , . 33, s 4. 22Hautala, H., m.fl., Impacts of retention felling on coarse woody debris (CWD) in mature boreal spruce in , Biodiversity and Conservation 13, 2004, s. 1541–1554. 23Siitonen, J., management, coarse woody debris and saproxylic organisms: Fennoscandian boreal as an example, Ecological Bulletins 49, 2001, s. 12–16. Den svenska skogenSOU 2020:73 I en genomgång av 36 studier av tröskelvärden för mängden död ved för insekter i mellaneuropeiska skogar dras slutsatsen att kritiska tröskelvärden för förekomst av många vedinsekter ligger inom inter- vallet 20–per hektar.24 Med andra ord kan de inte överleva lång- siktigt i skogar med lägre volym död ved per hektar. I och studerades vedlevande skalbaggar i ett antal skogar med olika mängd död ved. Man jämförde naturskogar, över- åriga brukade skogar och avverkningsmogna brukade skogar. Resul- tatet visar på ett starkt positivt samband mellan artantal av vedlevande skalbaggar och mängden död ved. Något liknande samband för icke- vedlevande skalbaggar sågs inte.25 I en studie i norra påvisades ett positivt samband mellan antalet lågor26 per hektar och artantalet vedlevande svampar. Artantalet påverkades också positivt av lågornas diameter och nedbrytningsgrad. Tätheten av lågor i studieområdena varierade från 25 per hektar till 150 per hektar. Artantalet ökade linjärt upp till 75 lågor per hektar, vilket bör motsvara 25–död ved i form av lågor per hektar. Där- efter tycks kurvan plana ut. I en studie av vedsvampar i södra förklarades skillnaderna i artrikedom bäst av variationen och mängden av död ved. Hotade arter var praktiskt taget begränsade till bestånd där mängden död ved översteg per hektar. Författarna menar att detta utgör ett trös- kelvärde och att förekomsten av hotade arter av vedsvampar vid lägre volymer av död ved är osannolik.28 I en studie presenterades data över sambandet mellan volymen död ved och förekomst av ett antal hackspettarter i . Det visade sig att den vitryggiga hackspetten bara häckade i områden med i genom- snitt minst 10–död lövved per hektar i ett 100-hektarsområde.29 24Müller, J., Bütler, R., A review of habitat thresholds for dead wood: a baseline for management recommendations in European , 129, 2010, s. 990. 25Martikainen P., m.fl., Species richness of Coleoptera in mature managed and old-growth boreal in southern . Biological Conservation 94, 2000, s. 202. 26Lågor är den gängse termen för omkullfallna döda träd. 27Bader, P., m.fl., Wood-inhabiting fungi and substratum decline in selectively logged boreal spruce , Biological Conservation 72, 1995, s. 355–362. 28Penttila R., m.fl., Polypore diversity in managed and old-growth boreal Picea abies in southern , Biological Conservation 117, 2004. s. 271–283. 29Angelstam P., m.fl., Effects of structure on the presence of woodpeckers with different specialisation in a landscape history gradient in NE , , 2002, s. 33.