sou · H8B314 · 2020-03-11 00:00:00 — Upp- draget innebar att utreda kommunernas behov gällande tekniska förut- sättningar, tydliggöra vilket ansvar olika aktörer har och att analysera och ge förslag på vilket sätt och i vilken form en nationell samord- ning behöver ske. Uppdraget redovisades i rapporten sättningar för digitala trygghetstjänster. Redovisning av ett regerings- uppdrag om nationell samordning (2017:27). I regleringsbrevet fick MFD i uppdrag att fortsatt ta fram och sprida information samt ge stöd till kommunerna om an- vändning och implementering av digital teknik, i syfte att främja in- dividens rättigheter och möjlighet till ökad delaktighet, trygghet, aktivitet, självständighet och självbestämmande, oavsett ålder, kön och funktionsförmåga. I uppdraget ingick också att främja ökad sam- verkan mellan kommuner och mellan kommuner och regioner.43 Uppdraget redovisades i rapporten digital teknik till digitali- sering. Redovisning av ett regeringsuppdrag om delaktighet, självbestäm- mande och trygghet. Inom ramen för uppdraget har ett metod- och kunskapsstöd tagits fram som finns på myndighetens webbplats. Syftet med metodstödet sägs vara att öka kommunernas medveten- het om mänskliga rättigheter och möjligheten att med digital teknik också stödja den enskildes integritet och självbestämmande samt öka förmågan att identifiera risker för digitalt utanförskap. 41MFD (2019). Från digital teknik till digitalisering Redovisning av ett regeringsuppdrag om delaktighet, självbestämmande och trygghet (2019:7), s. 5. 42MFD (2016). Digitala tjänster inom socialtjänst och hemsjukvård. Uppdrag angående infor- mation om digitala tjänster och teknik inom socialtjänst och hemsjukvård (S2014/8960/FST). 43Regleringsbrev för avseende Myndigheten för delaktighet S2017/07302/RS. Nationellt stöd och styrning För att stötta kommuner och andra aktörer vid implementering av digital teknik har MFD utvecklat två webbutbildningar. ”Etik och integritet vid införande av välfärdsteknik” är en samproduktion med som berör frågor om terminologi, etik, integritet och självständighet, behov av mänsklig kontakt, målkonflikter samt möj- ligheter och risker vid datainsamling. Den andra utbildningen, ”E-hälsa och välfärdsteknik i ”, är en samproduktion mellan , , , , Vårdföretagarna samt Föreningen . Den informerar om hur e-tjänster och väl- färdsteknik underlättar administrativt arbete och ökar nytta för om- sorgstagaren, professionen och beslutsfattare. I samverkan med SKR har MFD tagit fram en nationell referens- profil för trygghetslarm, omfattande SCAIP-standard och stöddoku- ment, kompatibilitetsfaktorer samt teknisk informationssäkerhet. Underlaget har införts i ramavtalet för upphandling av trygghets- larm, som sker via SKL Kommentus Inköpscentral (SKI). Inom ramen för myndighetens uppdrag om digitala tjänster har etablerats en samrådsgrupp för välfärdsteknik. I gruppen ingår Social- styrelsen, SKR, Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), PTS, , , Datainspektio- nen, Inspektionen för vård och omsorg (), , Forte och SIS. MFD har tagit fram Välfärdsteknologisnurran som är ett verktyg som ger en indikation på vilka investeringskostnader och effektivi- seringar som kan förväntas vid implementering av två digitala tjäns- ter inom , ett och efter implementeringen. Dessa tjänster är nattillsyn med hjälp av webbkamera och tillsyn under dag- tid baserat på videokommunikation. Välfärdsteknologisnurran byggde på en enkel modell som drar generella slutsatser från beräkningar av investeringar och effektiviseringar från erfarenheter i tre kommuner. I verktyget finns förinställda nyckeltal som bl.a. visar antal personer som har hemtjänst samt kostnader , restider och befolk- ningstäthet. Verktyget har numera flyttat till PTS där den utvecklats och heter Digitaliseringssnurran. Här ska också nämnas Forum Välfärdsteknologi som finns på Face- book och används för erfarenhetsutbyte och nätverkande. MFD har dessutom gjort en kartläggning av vetenskapligt publicerad litteratur över digital teknik (välfärdsteknik)44, liksom ett webbaserat metod- 44MFD (2018). En förstudie inom området välfärdsteknik. Nationellt stöd och styrning stöd för digital teknik (2019). Metoden knyter an till arbetssättet Individens behov i centrum (IBIC). är enligt sin instruktion45 förvaltningsmyndighet för verksamhet som rör hälso- och sjukvård och socialtjänst, Styrningen med kunskap sker genom icke bindande kunskapsstöd och före- skrifter som syftar till att bidra till att hälso- och sjukvård och social- tjänst bedrivs i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet. Kunskapsguiden är en nationell webbplats som samlar kvalitets- säkrad kunskap från flera myndigheter och andra aktörer. Kunskaps- är utgiven av i samverkan med Folkhälsomyn- digheten, Forte, , social utvärdering (SBU), SKR och Tandvårds- och läkemedels- förmånsverket (TLV). På Kunskapsguiden finns som nämnts två all- mänt tillgängliga webbaserade utbildningar om välfärdsteknik; ”Etik och integritet vid införande av välfärdsteknik” och ”E-hälsa och välfärdsteknik i ”. Den sistnämnda har producerats till- sammans med , , , Famna och Vård- företagarna. En ny version av kommer att lanseras /2020. Den gemensamma författningssamlingen och frågan om hur sökbarheten kan öka kommer också att ses över i samband med detta. publicerade ett meddelandeblad om väl- färdsteknik (3/2019), Välfärdsteknik inom och hälso- och sjukvården. är tänkt att beskriva centrala rättsliga utgångspunkter som behöver beaktas av kommuner, regioner eller en- skilda utförare. Gemensamt för olika användningsområden sägs vara att samma regler gäller som för andra insatser, dvs. lagstiftningen är teknikneutral, att användningen av tekniken är frivillig och den en- skilde behöver samtycka till att en insats beviljas och att en viss åtgärd utförs vid genomförande av insatsen. I meddelandebladet hänvisas till att mer stöd finns på Kunskapsguiden under temana ”Stödja vuxna personer vilja” och ”Stödja äldre personers vilja”. Vidare hänvisas till Kunskapsguidens ”Tema välfärdsteknik”, MFD:s ”Kunskapsområde digital teknik” och SKR:s ”Välfärdsteknik inom social omsorg”. 45Förordning (2015:284) med instruktion för . Nationellt stöd och styrning Webbverktyget E-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna möjlig- gör jämförelser av utvecklingen av e-hälsa och välfärdsteknik i kom- munerna, framför allt för beslutsfattare och tjänstemän inom social- tjänsten.46 Av regleringsbrevet för 201947 framgår återkommande uppdrag rörande e-hälsa och välfärdsteknik; Social- styrelsen ska fortsätta utveckla nyckeltal för användningen av e-hälsa och välfärdsteknik i kommunerna samt följa upp och redovisa resul- taten (uppföljningen omfattar välfärdsteknik ). Myndig- heten ska även beskriva och analysera resultaten av uppföljningen för att identifiera framgångsfaktorer och hinder för utveckling och im- plementering av e-hälsa och välfärdsteknik. Av regleringsbrevet framgår vidare att ska verka för att den nationella modellen för enhetlig och strukturerad infor- mation kallad Individens behov i centrum (IBIC) införs i samtliga kommuner samt stödja kommunerna vid införandet och implemen- teringen av modellen i relevanta verksamheter. Uppdraget ska redo- visas till . ska i samverkan med vidare- utveckla det webbaserade stödet för digital verksamhetsutveckling i vården med särskilt fokus på det juridiska stödet för dokumentation som myndigheten utvecklat tillsammans med inom ramen för tidigare uppdrag på området.48 Sidan innehåller även stöd till . har också haft i uppdrag att kartlägga omfattningen av och inriktningen på användningen av artificiell intelligens (AI) inom hälso- och sjukvården. I arbetet ska särskilt frågeställningar rörande ekonomi, vårdkvalitet, informationssäker- het, etik och integritet beaktas. Kartläggningen är del av regeringens arbete med utgångspunkt i dess Nationella inriktning för AI. Enligt regleringsbrevet ska stärka stödet till den kommunalt finansierade hälso- och sjukvården. Den åtgärds- plan som redovisas i finansierad hälso- och sjukvård – förstudie ska vara en utgångspunkt. Åtgärds- planen innehåller sju utvecklingsområden där kan 46http://oppnajamforelser.socialstyrelsen.se/NationellEHalsa/Sidor/default.aspx 47S2019/01516/FS. 48S2017/02466/FS. Nationellt stöd och styrning förbättra stödet till hälso- och sjukvård. Stöden, som ska anpassas till kommunernas behov, ska omfatta både kunskap som behövs för att utveckla vården på systemnivå och kunskap som be- hövs för att säkerställa en god kvalitet i patientmöten.49 Det är värt att nämna här att utarbetat en nationell vägledning om fast vårdkontakt och samordnad individuell plan.50 Syftet med vägledningen är att underlätta för huvudmännen att upp- rätta lokala rutiner. Vägledningen riktar sig till vårdgivare, verksam- hetschefer, hälso- och sjukvårdspersonal samt andra som arbetar med personer med omfattande behov av hälso- och sjukvård. På området demenssjukdom kan nämnas följande. Av reglerings- brevet för 201851 framgår att ska följa upp och lång- siktigt hantera strategiska frågor inom ramen för den nationella strategin för demenssjukdom och därvid samråda med myndigheter och organisationer. ska också utvärdera satsningar som ingår i den nationella strategin för demenssjukdom.52 ska ansvara för register och it-funktioner som öppenvårdsapotek och vårdgivare behöver ha tillgång till för en patient- säker och kostnadseffektiv läkemedelshantering. Myndigheten ska vidare samordna regeringens satsningar på e-hälsa samt övergripande följa utvecklingen på e-hälsoområdet.53 Myndigheten fick ett regeringsuppdrag om nationellt stöd till kommunerna vid infö- rande och användning av digital teknik (e-hälsa).54 Uppdraget, som ska redovisas , ska genomföras i dialog med PTS, MSB, , , , Myndig- heten för digital förvaltning (DIGG) och SKR. Det nationella stödet ska syfta till att ge chefer i verksamheter inom social omsorg och kommunala verksamheter inom hälso- och sjuk- vård och förvaltningsledning ökat stöd i deras verksamhetsutveckling genom digitalisering. I uppdraget ingår att visa exempel på strategier 49Insatserna behöver gå i takt med förslag från utredningen samordnad utveckling för god och nära vård (S2017:01). I uppdraget ska föra en dialog med SKR Uppdraget ska redovisas med en delredovisning . 50Socialstyrelsen (2017c), Om fast vårdkontakt och samordnad individuell plan. 51S2017/07302/RS. 52Uppdraget ska redovisas med en delredovisning . 53Se 1 § förordningen (2013:1031) med instruktion för . 54S2018/02375/FST. Nationellt stöd och styrning för hur införandet av nya tekniska lösningar kan utformas med ut- gångspunkt i individens behov, och vilka för- och nackdelar olika tillvägagångssätt kan medföra. Det nationella stödet ska vara utformat på så sätt att det kan ge stöd till kommuner oavsett hur långt berörda verksamheter inom kommunen har kommit i arbetet med digitali- sering och e-hälsa och införandet av välfärdsteknik och ska även be- akta de olika utmaningar som verksamheterna står inför beroende på deras förutsättningar. Vid uppdragets genomförande ska myndig- heten hålla sig uppdaterad om vad andra myndigheter erbjuder kom- munerna för stöd, för att kunna hänvisa kommunerna till lämplig instans där de kan få fortsatt stöd i frågor som inte hanteras inom som t.ex. bredbandsutbyggnad eller upphand- lingsfrågor. Inom ramen för regeringsuppdraget har en delrapport lämnats 2019.55 hade –2017 ett regeringsuppdrag att utarbeta en plan för hur nationella och internationella standarder inom e-hälsoområdet ska förvaltas långsiktigt och hur berörda mot- tagare ska involveras för att möjliggöra implementering i verksam- heterna.56 En rapport lämnades i mars 2018.57 Regeringen gav därefter i uppdrag att kon- tinuerligt sammanställa samt på lämpligt sätt tillgängliggöra gemen- samma nationella specifikationer, dvs. överenskommelser om hur standarder ska tillämpas i olika situationer för att underlätta informa- tionsutbyte (semantisk och teknisk operabilitet) inom och mellan hälso- och sjukvård och socialtjänst. ska vidare inrätta en funktion inom myndigheten för förvaltning av specifika- tionerna.58 Uppdraget ska redovisas . 6.3.4Myndigheten för digital förvaltning Myndigheten för digital förvaltning (DIGG) startade sin verksam- het . Myndigheten ligger under Infrastruktur- departementet. Syftet med inrättande av myndigheten var främst att minska fragmenteringen av styrningen av svensk digital förvaltning. 55E-hälsomyndigheten (2019). Nationellt stöd till kommunerna vid införande och användning av digital teknik (e-hälsa). Återrapportering enligt regeringsbeslut (S2018/02375/FST). 56N2016/04455. 57E-hälsomyndigheten (2018). Stöd för utveckling och förvaltning av gemensamma, nationella specifikationer Återrapportering av regeringsuppdrag, N2016/04455. 58S2019/01521/FS. Nationellt stöd och styrning Enligt förordningen (2018:1496) med instruktion för Myndig- heten för digital förvaltning ska myndigheten samordna och stödja den förvaltningsgemensamma digitaliseringen i syfte att göra den offentliga förvaltningen mer effektiv och ändamålsenlig (1 §). Myn- digheten ska, i syfte att främja utvecklingen inom sitt verksamhets- område, samverka med den offentliga förvaltningen och enskilda samt stödja samverkan inom den offentliga förvaltningen (10 §). Det samlade ansvaret innebär att Myndigheten för digital förvaltning be- höver kunna samverka med hundratals myndigheter. Myndighetens strategiska mål är att öka digitaliseringstakten i offentlig förvaltning, etablera det ”digitala ekosystemet” och säker- ställa ändamålsenlig digitalisering. Mer konkret ska myndigheten an- svara för den förvaltningsgemensamma digitala infrastrukturen (bl.a. e-legitimationer och underskrifter59, säkra digitala försändelser, e-fak- turering, gemensamma standarder och format inom sitt ansvarsområde) och bistå regeringen med underlag för utvecklingen av digitaliseringen av den offentliga förvaltningen och följa och analysera utvecklingen av densamma. Därutöver ska myndigheten bl.a. främja öppen och datadriven innovation. Myndigheten samordnar det nationella nätverket för nyttoreali- sering, där många myndigheter, kommuner och regioner finns re- presenterade. Nätverket ska vara ett forum för informations- och erfarenhetsutbyte i frågor som rör nyttorealisering. Inom ramen för nätverket har en vägledning tagits fram, som förvaltas av DIGG. prioriterade myndigheten arbetet med regeringsupp- drag, men också frågorna om nationell e-legitimation, gränsöverskri- dande e-legitimation inom EU (eIDAS), e-faktura/e-handel, Mina meddelanden, tillgänglighet till digital offentlig service m.m. , som är underställd , har det samlade ansvaret för att utveckla, förvalta och stödja den upp- handling som genomförs av upphandlande myndigheter och enheter. Myndigheten ska främja innovativa lösningar inom upphandling.60 59E-legitimationsnämnden gick upp i DIGG, liksom Expertgruppen för digitala investeringar, som skulle hjälpa myndigheter att göra kloka investeringar. 60Se 1 § förordningen (2015:527) med instruktion för . Nationellt stöd och styrning Mer konkret ska ge upphandlingsstöd till upphandlande myndigheter, enheter och leverantörer.61 Upphand- lingsmyndigheten ger stöd genom att utveckla och förmedla kunskap, verktyg och metoder för offentlig upphandling. Målet är hållbara, innovativa och effektiva upphandlingar. Myndigheten ska också sam- verka med olika slags aktörer. har haft regeringens uppdrag att för- stärka upphandlingskompetensen hos de myndigheter som upphandlar verksamheter som berör äldre och personer med funktionsnedsätt- ning.62 Inom ramen för uppdraget gjordes en kartläggning om hur upp- handling av välfärdsteknik och hjälpmedel utförs. Uppdraget redo- visades i januari 2016.63 Utifrån kartläggningen tog myndigheten på eget initiativ fram en vägledning med förslag riktade till kommuner och regioner om hur hjälpmedel och välfärdsteknik bäst upphandlas, Upphandling av hjälpmedel och välfärdsteknik.64 65 Vägledningen är uppbyggd i kapitel som kan tillämpas stegvis i upphandlingsprocessen. Första kapitlet fokuserar på upphandlingens strategiska potential att främja utveckling samt hur förutsättningar för samverkan kan skapas för att förbättra möjligheterna för lyckad upp- handling. Kapitel 2 går igenom behovsanalysen där brukar- och dialog- fokus är viktiga delar. Kapitel 3 ger en struktur för upphandlings- dokumenten, kravställande, särskilt funktionskrav och utvärdering av anbud. Kapitel 4, 5 och 6 rör avtalsuppföljning och -hantering samt utvärdering av upphandlingen. Vägledningen är dock inte heltäckande för upphandlingsprocessen. För mer kunskap om upphandlings- processen hänvisas till myndighetens webbplats. 612 § i instruktionen. 62Uppdrag att förstärka upphandlingskompetensen hos upphandlande myndigheter som upp- handlar verksamhet som berör äldre och personer med funktionsnedsättning (S2015/110FST). 63Upphandlingsmyndigheten (2016a). Upphandling av hjälpmedel och välfärdsteknik – en kart- läggning. 64Upphandlingsmyndigheten (2017b). Upphandling av hjälpmedel och välfärdsteknik. Vägled- ning nr 1. 65Vägledningen togs fram med hjälp av representanter från brukar- och branschorganisa- tioner, kommuner, landsting och myndigheter, , , , , kommun, och . Nationellt stöd och styrning 6.3.6Post- och () () är en myndighet under Infrastruktur- departementet. PTS är den myndighet som enligt sin instruktion66 ska bevaka områdena elektronisk kommunikation och post i . Arbetet sker genom tillsyn och beslut utifrån de bestämmelser som reglerar verksamheten. PTS har också meddelat föreskrifter om drift- säkerhet och robusthetshöjande åtgärder. PTS har i uppdrag av regeringen att beskriva och analysera den faktiska och möjliga tillgången till infrastruktur och tjänster för elek- tronisk kommunikation. PTS mobiltäcknings- och bredbandskart- läggning är en årlig rapport som kartlägger tillgången till och utbygg- naden av fast och mobil bredbandsinfrastruktur. Kartläggningarna bidrar till att ge kommuner en bild av den aggregerade mobiltäck- ningen respektive bredbandstillgången i kommunen som helhet eller i delar av kommunen, vilket underlättar kommuners planering t.ex. inför införandet av en digital tjänst. PTS ansvarar för ett kansli för regeringens Bredbandsforum. En central del i Bredbandsforum där PTS medverkar är arbetsgrupperna, där sakfrågor diskuteras. Även är inrättat hos PTS. inrättades av regeringen i syfte att driva på en aktiv digitaliseringspolitik och bistå regeringen med strategiska analyser. 6.4Andra nationella aktörer på området digitalisering av välfärden 6.4.1Rådet för styrning med kunskap Enligt förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst ska styrningen med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst som statliga myndigheter ansvarar för utgöra ett stöd för huvudmän (kommuner och regioner) och olika professioner med ansvar för att patienter och brukare ges en god vård och insatser av god kvalitet (se 1 §). De statliga myndigheter som har i uppdrag att styra med kunskap eller har centrala roller för att bidra till framtagandet av underlag för sådan styrning ska samverka i ett rådgivande organ. 66Förordningen (2007:951) med instruktion för . Nationellt stöd och styrning är att verka för att den statliga styrningen är samordnad och effektiv. Rådet ska vara ett forum för samverkan kring strategiska frågor om kunskapsutveckling och nyttogörande av forskning och innovatio- ner inom hälso- och sjukvården och . Rådet består av myndighetscheferna för , , Folk- hälsomyndigheten, Forte, , , , SBU och TLV. Det finns även en huvudmannagrupp och arbetsgrupper. Huvudmannagruppen har gjort en prioriteringsordning för över- gripande områden: socialtjänst, evidensbaserad praktik i , folkhälsa och hälso- och sjukvård.67 Huvudmannagruppen har i tidi- gare samråd med Rådet också framfört behovet av att stärka systemet för kunskapsstyrning genom att fokusera på strukturer för kunskaps- utveckling och tagit fram några prioriterade områden, bl.a. hälso- och sjukvård som finansieras av kommunerna och förändring på systemnivå för att stödja utvecklingen inom mot en ”nära vård”. inrättades den nya strukturen för kunskapsstyrning i regionerna med nationella programområden, NPO, med experter inom sjukdomsspecifika eller organisatoriska fält som exempelvis hjärt- och kärlsjukdomar samt nationella samverkansgrupper, NSG, inom exempelvis patientsäkerhet. Fyra myndigheter i Rådet, bl.a. , har tillsammans med regionernas nya struktur för kunskapsstyrning med NPO utvecklat en modell för långsiktigt samarbete på nationell nivå. Modellen kallas Partnerskapet för stöd till kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvården. Syftet är att bidra till ökad samverkan, dialog och samordning av initiativ som kan bidra till behovsanpassad kunskapsutveckling, bättre stöd för implemen- tering och effektivare kunskapsstöd, för att resurserna i hälso- och sjukvården ska användas på bästa sätt och för att bästa möjliga kun- skap ska finnas tillgänglig vid varje möte mellan personal och patient. Samverkan leds och samordnas av en nationell strategisk styrgrupp och en taktisk samordningsgrupp. Större delen av partnerskapet är dock praktiskt arbete, t.ex. genom att nationella programområden och samverkansgrupper i regioners system för kunskapsstyrning och myndigheterna gör uppgifter till- 67Rådet för styrning med kunskap (2019). Statlig styrning med kunskap för hälso- och sjukvård och socialtjänst. Redogörelse för arbetet inom Rådet för styrning med kunskap och Huvudmanna- gruppen . s. 16. Nationellt stöd och styrning sammans.68 Målet är effektiv och jämlik hälso- och sjukvård med hög kvalitet.69 arbetade man bl.a. med en pilot inom välfärds- teknik i samverkan mellan MFD, , Socialstyrel- sen, de regionala samverkans- och stödstrukturerna (RSS) och SKR i syfte att undersöka hinder för att använda de kunskapsstöd som tagits fram av olika aktörer på nationell nivå. 6.4.2Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) SKR (tidigare SKL) är en medlemsorganisation för alla kommuner och regioner, en arbetsgivar- och intresseorganisation. Styrelsen be- står av förtroendevalda från kommuner och regioner. SKR:s uppgift är att stödja och bidra till att utveckla kommuner och regioners verksamhet. SKR fungerar som ett nätverk för kun- skapsutbyte och samordning. I rollen ingår att ge service och profes- sionell rådgivning till tjänstepersoner och förtroendevalda i kommu- ner och regioner inom alla de frågor som kommuner och regioner är verksamma inom, bl.a. socialtjänst. Man erbjuder även kurser och konferenser. I uppdraget ingår att stödja kommuner med att digitalisera social- tjänstens verksamheter. SKR stödjer kommunernas utveckling med hjälp av digitalisering inom den sociala omsorgen på olika sätt. En del i SKR:s stöd är fördjupad kunskap. Det finns information om nyttorealisering, välfärdsteknik och juridik, informationssäkerhet, bredband, upphandling av välfärdsteknik m.m. Inera ägs av , regionerna och nästan alla kommuner. Uppdraget är dels att utveckla och förvalta gemensamma, kvalitets- säkrade tjänster, dels att koordinera den digitala utvecklingen och till- handahålla kompetens och material som stödjer regioners och kom- muners verksamhetsutveckling genom digitalisering. Ägarna var länge regioner (tidigare landsting). 68https:///halsasjukvard/kunskapsstodvardochbehandling/systemforkunskapsstyrning/ 69Rådet för styrning med kunskap (2019), s. 18. Nationellt stöd och styrning Därmed utvidgades Ineras uppdrag till att även omfatta kommunernas verksamhetsområden. Syftet är att öka tempot i digi- taliseringen genom att återanvända Ineras kompetens och bredda Ineras tjänsteutbud. Inera har inget vinstintresse. Ungefär 35 digitala tjänster drivs av Inera, bland annat 1177 Vårdguiden, Nationell patientöversikt och Journalen. Inera an- svarar också för den gemensamma infrastruktur och it-arkitektur som ligger till grund för många av tjänsterna.