sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — Andra livsmedel med höga halter är skaldjur, vissa svampar och inälvsmat.73 Kemikalieinspektionen angav 2011 maxi- mal tillförsel av kadmium via gödselgivor.74 68Eriksson, J. (2009). Strategi för att minska kadmiumbelastningen i kedjan mark-livsmedel- människa, ppt, SLU. 69Eriksson, J. m.fl. (2010) Tillståndet i svensk och gröda. 70SOU 2017:102, s. 71. 72Meddelande från Kommissionen om avslutande av begränsningsförfarandet gällande kadmium i konstnärsfärger enligt och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), 2015/C 356/01), . 73Livsmedelsverket (2018). Stödjande instruktion för livsmedelskontrollen, . 74Kemikalieinspektionen (2011). Kadmiumhalten måste minska – för folkhälsans skull. En riskbedömning av kadmium med mineralgödsel i fokus. 1/11. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam konstaterade 2013 att användningen av gödsel- medel med för höga kadmiumhalter kunde vara negativt eftersom intaget via livsmedel uppgavs ha små eller obefintliga marginaler till negativa hälsoeffekter. Målet med myndighetens föreslag till gräns- värdessättning var önskvärdheten av att minska kadmiumhalterna i jordbruksmark och att kadmiumackumulering av gödslad mark inte skulle ske. Detta skulle åstadkommas genom en stegvis sänkning av gränsvärden tio och efter det att en reglering trätt i kraft.75 Kadmiumhalter i jordbruksmark och avloppsslam diskuterades inom ramen för särskild offentlig utredning om beskattning av kad- mium i bland annat gödselprodukter. Utredningen föreslog att beskattning skulle ske av kadmiumförekomst i såväl mineralgödsel som avloppsslam som spreds på . Det senare skulle enbart gälla om kadmiuminnehållet översteg visst tröskelvärde motsvarande den genomsnittliga kadmiumhalt som fanns i klosettvatten.76 rapporterade att kadmiumhalterna i föda inte minskade och att nivåerna sannolikt påverkade folkhälsan, främst genom ökad benskörhet hos kvinnor med järnbrist. Halterna av kad- mium i vatten ligger fast, liksom hos vattenlevande organismer som t.ex. strömming, där nivåerna är oförändrade . Det noterades vidare att det fanns få andra kemikalier där negativa hälso- effekter vid nuvarande exponeringsnivåer var så konsekventa.77 pekade i sin rapport på att förslag 2013 om olika typer av begränsningar av kadmium kan vara ett förstahandsval beträffande åtgärder.78 Rådet förslag var bland annat att mängden importerade fodermedel och mineralgödsel med höga kadmiumhalter ska minskas eller förhindras. Ur perspektivet cirkulär ekonomi kan det, enligt , vara önskvärt att använda slam från avloppsreningsverk som gödsel. Sådan använd- ning tillför dock kadmium till marken, såvida inte det kadmium som finns i slammet först avlägsnas, vilket enligt rådet måste beaktas i diskussionen. Värdet av att sluta kretsloppen och hantera kadmium- riskerna angavs även av andra myndigheter och aktörer som disku- 75Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor. 76SOU 2017:102, s. 80 ff. (2018). Progress report for the Toxicological council 2017–2018, s. 14. 78Naturvårdsverket (2013). NV-00336-13, Förslag till etappmål – Exponering för kadmium via livsmedel. (2018). Progress report for the Toxicological council 2017–2018, s. 16. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam terar nyttjandet av avloppsslam på , som värdet av att få ner kadmiumbelastningen betonades. Kemikalieinspektionen tillstyrkte utredningens förslag men hävdade att den föreslagna skat- ten på per gram kadmium borde vara minst dubbelt så hög för att få en tillräckligt styrande effekt på kadmiumtillförseln till och livsmedelsproduktionskedjan.80 konstaterade dock i sitt remissvar på den aktuella utredningen att förslaget inte bedömts leda till några effekter på halten kadmium i slam. Huvudsyftet kunde i stället vara att mängden slam som läggs på skulle minska och ersättas av mineralgödsel. Den aktu- ella utredningen har dock inte uppskattat i vilken utsträckning detta skulle ske. bedömde att det i ett längre håll- barhetsperspektiv var önskvärt att återföra markens näring genom slam snarare än genom mineralgödsel, som bidrar till väsentliga ut- släpp av växthusgaser.81 angav liknande farhågor, att den föreslagna skatten riskerade att styra om återföring av fosfor via slam från till att slammet i än större utsträckning används som anläggningsjord, vilket inte var en hållbar utveckling. Det leder till att mindre näringsämnen och mull används i jordbruket. Slamanvändning som anläggningsjord är inte heller reglerad.82 Det frivilliga certifieringssystemet Revaq för avloppsslam redo- visar –2017 ett innehåll som medelvärde på nytt kadmium per kilo fosfor i slam som sprids på . Det kan relateras till det mineralgödsel som finns på marknaden, med ett kadmiuminnehåll för det mineralgödsel med lägst kadmium/fosfor- kvot (NPK-gödsel) på 5–7 mg.83 Gränsvärden har fastställts för innehållet av kadmium i vissa göd- selmedel som saluförs eller överlåts. Det är förbjudet att saluföra eller överlåta vissa gödselmedel som innehåller kadmium 80Kemikalieinspektionen (2018). Remissvar om betänkandet skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel, SOU 2017:102. Dnr 4.2.3.a-H17-08918, . 81Folkhälsomyndigheten (2018). Remissvar på SOU 2017:102, dnr 04338-2017 1.1.3.2, 2018- 82Svenskt Vatten (2018). Synpunkter på SOU 2017:102, skatt på kadmium i vissa produkter och kemiska växtskyddsmedel. 83Underlag från A. , Svenskt vatten till utredningen, , se även Revaq Års- rapport . Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam per ton fosfor.84 För avloppsslam gäller, som tidigare nämnts, per kilo torrsubstans.85 ansökte hos Europeiska kommissionen om att få sänka det nationella gränsvärdet från per ton fosfor. Kommissionen ansåg dock inte att tillhandahållit nya vetenskapliga belägg med anknytning till miljö- skydd eller arbetsmiljöskydd som visade att det förelåg problem specifikt för , som gjorde det nödvändigt att införa sådana skärpta nationella bestämmelser. Kommissionen förkastade därmed anmälan.86 EU-direktivet anger att gäller gräns- värdet per ton fosfor (dvs. per kilo fosforpentoxid). medges behålla sitt nuvarande lägre gränsvärde om . Det saluförs f.n. en rad gödselprodukter som ska förhålla sig till det aktuella gränsvärdet för kadmium-fosforkvot. Vid de tillsynsin- satser som genomförts av olika varuprover med mineralgödsel i Kemi- kalieinspektionens produktregister har god följsamhet rapporterats. Det har dock inte närmare redovisats medelvärden eller spridnings- mått för sådana kvotvärden för mineralgödselprodukter i förhål- lande till alternativ, som slamgödsling. Det uppges dock att varu- prover från olika mineralgödselproducenter redovisat kvotvärden upp till kadmium per ton fosfor.87 Revaq-certifierade renings- anläggningar redovisar sina kadmium-fosforkvoter för slam som spridits på . låg samtliga kvoter under 30, därav med kvoter under 20.88 Metallen har historiskt använts av olika kul- turer och har fortfarande en omfattande betydelse och förekomst i processer och produkter. Koppar utgör också ett nödvändigt spår- ämne för biologiska organismer, även människan. Förhöjda halter kan leda till negativa effekter. Människan tar endast upp koppar i 843 § Förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter. Bestämmelsen gäller gödselmedel hänförliga till tull- taxenummer 25.10, 28.09, 28.35, 31.03 och 31.05. 85Ibid., 20 §. 86Kommissionens beslut av om de nationella bestämmelser om högsta tillåtna kadmiumhalt i gödselmedel som anmält i enlighet med artikel 114.5 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, C(2012) 7177 final. 87Kemikalieinspektionen (2018). Kadmium i mineralgödsel. Tillsyn 7/18. 88Revaq (2018). Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam begränsad utsträckning, det dagliga intaget rör sig om cirka 2–. Den europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Efsa, har satt en övre gräns för acceptabelt intag för vuxna på per dag. Koppar lagras inte i någon större utsträckning i kroppen men kan vid hög exponering leda till kopparförgiftning och påverka bland annat mag-tarmkanalen och ge leverpåverkan.89 konstaterar i rapporteringen att om acku- mulering av koppar skulle undvikas i mark, kunde i princip varken avloppsslam eller andra organiska gödselmedel godkännas för sprid- ning. Myndighetens förslag till gränsvärden innebar därför att viss ackumulering (genomsnittligt) kunde ske. Man konstaterade att detta kan innebära vissa problem och inte heller var i enlighet med miljö- kvalitetsmålet Giftfri miljö. Undantag för spridning av avloppsfrak- tioner med högre kopparhalter föreslogs därför kunna ske till kop- parfattiga jordar. Gränsen skulle där bli per ha och år i stället för gällande reglering på . De förenklade reglerna innebar att man undvek tidsödande dispensförfaranden vilket skulle under- lätta för verksamhetsutövare och myndigheter.90 Det metalliska grundämnet kvicksilver är starkt giftigt för människa och andra levande organismer. Skadebilden rör främst njurar, mag- tarmkanal, hjärt-kärlsystemet och centrala nervsystemet, vilket bland annat kan visa sig i hjärnskador hos . Kvicksilver är skadligt redan vid låga halter, anrikning i näringskedjan utgör ett välkänt pro- blem (metylkvicksilver, bildas genom mikrobiella processer), där in- tag via födan bland annat kommer från mager rovfisk som tonfisk, abborre och gädda.91 Användningsområden i modern tid har främst varit i lågenergilampor och elektriska produkter. Den omfattande användningen av legeringen tandamalgam hos människor har inne- 89Livsmedelsverket (2019). /livsmedel-och-innehall/oonskade-amnen/metaller1/koppar, . 90Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor. Rapport 6580, s. 111. 91Ibid., s. 112, samt (2018), Tungmetaller. Stödjande instruktion för livs- medelskontrollen, . Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam burit viss exponering för människa (dock inte i kritiska nivåer92) och miljö. Dagens exponering i samhället kommer till viss del från åter- utsläpp, t.ex. i samband med skogsbränder, förbränning av biomassa och avfallsförbränning. Kvicksilver sprider sig lätt via luften och mer- parten av det kvicksilver som faller ned på svensk mark kommer från andra länder.93 införde 2009 i princip ett totalt förbud mot kvicksilver, t.ex. då det gällde amalgam och inom delar av kloral- kalindustrin.94 Undantag har medgivits av Kemikalieinspektionen för vissa produktgrupper, bland annat i avvaktan på ett enhetligt regelverk inom EU och anpassningar inom industrin.95 Slutförvar av svenskt kvicksilver i bergrum i andra EU-länder har utvecklats som ett sätt för säker hantering. En global kvicksilverbegränsning i konven- tionsform utvecklades genom förslag 2013 till gränsvärden för tillförsel av kvicksilver sattes så lågt att halterna successivt skulle minska och inte lagras upp i marken.97 Hälsoeffekter av silver har uppmärksammats . Fokus har flyttats från tidigare spridningskällor, som framkallning av analoga filmer, till silvers användning inom industrin, t.ex. inom textil- industrin som antibakteriell tillsats i sportkläder. Olika silver- föreningar, ibland ”nanosilver”, och dess antibakteriella egenskaper används även inom sjukvården. Silver används vidare som färgämne i livsmedel (E 174). Silver som tillförs via avloppsvattnet avskiljs i svenska avloppsverk och riskerar därmed att spridas med avlopps- slam. Fria silverjoner hör till de mer toxiska tungmetallerna och kan ackumuleras i levande organismer.98 92Se t.ex. , A. m.fl. (1999), Kvicksilver från amalgam – frisättning, öde i organismen och effekter, 1999, nr 2, samt Sällsten, G. och Barregård, L. (2014), Tung- metaller förtjänar fortsatt vaksamhet, , nr. 93Kemikalieinspektionen (2019). /kemiska-amnen-och-material/kvicksilver, . 95www.sp.se/sv/index/services/varor/kvicksilver/sidor/default.aspx, . 97Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor. Rapport 6580, s. 112. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam förslag 2013 till gränsvärde i avloppsslam av- såg att minska tillförseln av silver. Viss ackumulation bedömdes dock fortsatt komma att ske.99 Ytterligare ett antal metaller bedöms viktiga att övervaka och gräns- värdessätta. angav 2013 förslag till gränsvärden för krom och nickel i slam som innebar att halterna i mark inte ska öka eller att endast en liten ackumulation sker. Krom kan vara toxiskt för växter och jordlevande organismer och kan potentiellt bioacku- muleras. Krom används bland annat i rostskyddsmedel och det finns enligt behov av fortsatta åtgärder för att minska tillförseln av krom i avloppsfraktioner.100 Zink är livsnödvändigt men kan som flera andra metaller vara toxiskt vid högre halter. Riskerna för påverkan på organismer är generellt sett störst i mjuka, närings- och humusfattiga vatten samt vatten med lågt pH. Användningen av zink är omfattande, främst vid galvanisering och tillverkning av mässing. Det används även som fodertillskott vid grisuppfödning, vilket innebär att det tillförs krets- loppet via stallgödsel. En utveckling pågår dock mot minskning av sådana zinktillskott. förslag till gränsvärde 2013 innebar en avvägning mellan olika intressen, där avsikten ytterst var att minska tillförseln till mark.101 Bristen på tillgängliga spridningsdata för metaller innebär vissa svårig- heter såväl då det gäller att uppskatta metallbelastning som upptag i grödor och organismer och därav följande eventuella hälso- och miljöeffekter. Återföring av avloppsslam har av naturliga skäl främst studerats för . Kunskaperna är mer begränsade då det gäller effekterna av spridning till t.ex. skogsmark och anläggnings- jord. Ytterligare svårigheter härrör från att studierna inte alltid är konsistenta, vilket beror på valet av studerade metaller och den meto- 100Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor. Rapport 6580, s. 112–113. 101Ibid., s. 114, samt /Sa-mar-miljon/Manniska/Miljogifter/Metaller/Zink, . Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam dik som använts. Huvuddelen av metallerna från avloppssystemen hamnar i slammet, betydligt lägre halter påvisas i utgående avlopps- vatten. Metallhalterna i avloppsslam omfattas av den nationella miljö- övervakningen, data publiceras också av SCB.102 Källa: (2013),103 , P. (2019)104 samt SCB (2012 och 2018)105. Kadmiumhalterna i avloppsslam har tack vare aktivt uppströmsarbete minskat . De låg på drygt slam torrsubstans,106 för att 2016 sjunka till cirka 0,8. Den ofta angivna kadmiumfosforkvoten i avloppsslam har successivt sjunkit i slammet från landets reningsanläggningar, särskilt gäller det Revaq- certifierade anläggningar. Huvuddelen () av de renings- verk som certifierats enligt Revaq redovisade 2018 en kvot kadmium per kilo fosfor. Det långsiktiga målet inom certi- fieringssystemet har angivits till kadmium per kilo fosfor.107 Upptaget av skadliga ämnen i växter och marklevande organismer utgör en avgörande fråga då slamspridning diskuteras. WSP:s littera- turstudie visade vid tillåtna slamgivor att det i jämförelser med 102Naturvårdsverket (2013). Hållbar återföring av fosfor. 103Refererar till , P. och , U. (2011), Miljöövervakning av utgående vatten och slam från svenska avloppsreningsverk, . Rapport till den nationella miljö- övervakningen. 104Haglund, P. (2019). Miljöövervakning av utgående vatten och slam från svenska avlopps- reningsverk. Resultat –2017 och en sammanfattning av slamresultaten för åren 2004–2017, . Rapport till den nationella miljöövervakningen. 105Statistiska centralbyrån (2012, 2018). Utsläpp till vatten och slamproduktion 2010 respek- tive 2016. MI 22 och 1801. 106Statistiska centralbyrån (2011). Statistisk årsbok för 2011. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam slamfri gödsling förekom inget eller litet upptag av organiska ämnen, samt •ingen eller liten ökning av vissa metaller i grödor (som Cu, Ni), •ingen ökning av kadmium i grödor, •inga negativa effekter på grödors tillväxt.108 Sambandet mellan kadmium i matjord och den gröda som används som livsmedel eller foder kan vara av betydelse. De omfattande analyser som gjort av försök i ger dock inte stöd för att många års gödsling med avloppsslam ökar halterna av tungmetaller i grödan. Detta trots att slammets innehåll av flera av tungmetallerna var mer än tio gånger högre än med dagens slamkvalitet. De sammanställningar som publicerade 2015 av slamspridning på olika typer av skånska åkrar spänner över tids- perioden –2014. Jämförande studier gjordes mellan slamgöds- lade och mineralgödslade ytor. Slamtillförseln påverkade inte upp- taget av tungmetaller i grödan, inte ens vid trefaldig tillförsel.109 Ett visst samband har kunnat konstateras mellan kadmiumhalter i matjord (halter till största delen genom naturligt ursprung, men även höjda genom tillförsel av mineralgödsel) och halter av metallen i t.ex. höstvetekärnor. Sambandet är dock inte så starkt och halterna i jord förklarar endast av den variation i mätvärden som förekommer i vetet.110 Det är dock känt att olika grödor tar upp olika mycket kadmium, påverkan sker också med avseende på jordens sammansättning och pH.111 Forskningen visar sammantaget att gödsling med kadmiumhal- tigt avloppsslam i liten utsträckning ökar grödans kadmiumhalter, endast med gödsling.112 har låga kadmiumhalter i matjord jämfört med flera andra länder, t.ex. , och . En allmän uppfattning är dock 109Andersson, P-G. (2015). Fältförsök med kommunalt avlopps- slam från och –2014. 110Eriksson, J. m.fl. (2010) Tillståndet i svensk och gröda. rap- port 6349. 111Kemikalieinspektionen (2011). Kadmiumhalten måste minska – för folkhälsans skull En riskbedömning av kadmium med mineralgödsel i fokus. Rapport nr 1/11. 112Kirchmann, H. och Hamnér, K. (2012). Resonemang kring kadmium i avloppsslam. KSLA- seminarium om oönskade ämnen i slam, ppt, . Samband mellan kadmiumhalter i matjord och i höstvetekärnor anges till R2=0,24. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam att en ökning av kadmiumhalten i svenska jordar inte är önskvärd, halterna bör i stället minska för att skydda befolkningen från expo- nering. Betydelsen av denna exponering bör dock relateras till de effekter övriga kadmiumkällor innebär. Förekomsten av kända eller okända organiska föreningar med hälso- och miljöeffekter utgör en av de främsta anledningarna till att det är svårt att med säkerhet kunna bedöma riskpanoramat vid spridning av avloppsslam. Identifiering av organiska ämnen i slammet och vilka effekter dessa kan ge upphov till har också diskuterats . Formas gav 2011 ut en antologi kring återvinning av fosfor, där också slammets förutsättningar som fosforkälla behandlades. Bedöm- ningen var då att organiska föreningar i slam inte utgjorde någon akut fara. Nordiska studier hade inte kunnat påvisa några risker med slam. Det påpekades att de ämnen som binds till slam inte var så vattenlösliga och därför inte togs upp i grödan i någon större om- fattning. Jordar kunde dock förorenas av upprepad slamgödsling. Förbättrad slamkvalitet innebar dock att alternativet med andra former av gödsling kunde vara sämre.113 Flera olika grupper av skadliga ämnen har därefter närmare iden- tifierats. Försiktighetsprincipen innebär ett behov av ökad uppmärk- samhet kring de ännu okända kombinationseffekter som kan uppstå då det gäller organiska ämnen och föreningar. rapportering bygger i dessa avseenden på sammanställ- ningar från WSP. Där noteras bland annat att perfluorerade ämnen och dioxiner har tendens att anrikas i jord, samma sak gäller PCB, klorparaffiner och bromerade flamskyddsmedel, som BDE-209. Det konstateras att cirka 250 organiska föreningar påträffades i svenskt avloppsslam, även om många av dessa förekom i låga halter. Flera metaller visade långsiktigt avtagande halter i slammet. Dataunder- laget för förekomst av ämnen i avloppsslam är sparsamt (även om viss löpande övervakning och screening görs), vilket även gäller andra fraktioner, som stallgödsel, livsmedelsavfall och andra komposterade eller rötade organiska avfall. Även sådana fraktioner innehåller enligt 113Sternbeck, J. (2011). Organiska föroreningar i slam ingen akut fara. I Återvinna fosfor – hur bråttom är det? Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam WSP:s redovisning oönskade organiska föreningar, liksom metaller. Vissa organiska ämnen, som ftalater, förekom i samma halter i mat- avfall eller komposterat matavfall som i avloppsslam. Det bedömdes att vissa organiska ämnen borde regleras på basis av upplagringen i matjord.114 Miljöövervakning sker av utgående vatten och slam från ett mindre urval svenska avloppsreningsverk. De aktuella anläggningarna varierar i storlek från cirka 4 000 till 737 000 pe (2015). Övervakningen speglar den variation som förekommer och rum för ett stort antal organiska miljögifter i utsläppen. Såväl minskande som ökande trender kan iakttas, beroende på substanser, tid som gått sedan visst ämne fasats ut eller om nya ämnen intro- ducerats.115 WSP konstaterade i samband med sitt underlagsarbete för Natur- vårdsverket 2013 att slam från kommunala reningsverk troligen var den matris som fram till dess var mest studerad avseende miljöföro- reningar i . Branschens certifieringsarbete och egna riktvärden för PAH, PCB och nonylfenol hade medfört att dessa ämnen ana- lyserats i slam från merparten av cirka 500 kommunala reningsverk. miljöövervakningsprogram omfattar ett stort antal organiska föroreningar. Därutöver har många riktade insatser gjorts för olika ämnesgrupper.116 Upptaget av skadliga ämnen i växter och marklevande organismer utgör en avgörande fråga då slamspridning diskuteras. WSP:s litte- raturstudie visade vid tillåtna slamgivor att det i jämförelser med slamfri gödsling förekom ingen eller liten ökning av kadmium och vissa andra metaller i grödor, samt •ingen eller litet upptag av organiska ämnen, •inga negativa effekter på grödors tillväxt.117 114Sternbeck m.fl. (2013), Riskbedömning av fosforrika fraktioner vid återförsel till åker- och skogsmark samt vid anläggande av etableringsskikt, Förekomst av föroreningar i olika avlopps- och avfallsfraktioner som är relevanta för fosforåterföring, samt Upptag i växter och effekter på markorganismer vid återföring av fosfor – litteraturstudie. 115Haglund, P. (2015). Miljöövervakning av utgående vatten & slam från svenska avlopps- reningsverk. Resultat och en sammanfattning av slamresultaten för åren 2004– 2015. Nationell miljöövervakning på uppdrag av . 116Frankki, S. och Sternbeck, J. (2013). Förekomst av föroreningar i olika avlopp- och avfalls- fraktioner som är relevanta för fosforåterföring. 117Sternbeck, J. och Österås, A. (2013). Upptag i växter och effekter på markorganismer vid återföring av fosfor – litteraturstudie. Riskbedömning avseende hantering och spridning av slam Vid högre slamgivor fanns dock rapporter från andra länder om upp- tag av vissa föroreningar i grödor. Resultaten gäller experimentella studier där det kan vara svårt att jämföra med svenska fältförsök. Det konstateras att flera svenska fältstudier av längre tids slambehandlade åkrar inte visar några signifikanta negativa processer på mikrobio- logiska processer eller daggmask vid de slamgivor som tillämpats. Vid högre slamgivor finns rapporter om vissa negativa effekter på mikro- biella processer, sannolikt orsakade av metaller. Detta tolkades som i överensstämmelse med de relativt låga summerade riskkvoter som beräknats och vetskapen om att detta är något överskattat mått på risk.118 Det anges att det är svårt att bedöma de samlade effekterna av antibiotikaläkemedel, antibakteriella ämnen och metaller. Teoretiska riskbedömningar visar generellt låga risker för hälsoeffekter av organiska föreningar, även vid kumulativa slamgivor under . Osäkerheten är dock betydande, eftersom nya ämnen förväntas tillkomma över tid.119