sou · H8B34 · 2020-01-29 00:00:00 — 2017/18:1. 22WSP(2018) Trafikanalys (2017). 23https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc Om däremot produktionskapaciteten skulle öka i samma eller högre takt, och det dessutom finns tillgång på lämpliga råvaror, kan motsatt effekt uppkomma. Denna fråga är särskilt viktig för del vad gäller marknaden för HVO (hydrotreated vegetable oil), vilket används i hög utsträckning i diesel och där tillgången på de oljor som behövs för produktionen är begränsad. Utan ny kapacitet för framställning av biodrivmedel med en större möjlig råvarubas än dagens produktion kan bristen på råvaror, tillsammans med den be- gränsade produktionskapaciteten, komma att driva upp priserna på biodrivmedel för inblandning i diesel. Efterfrågan på biodrivmedel från andra EU-länder kan förväntas öka mot 2030, bl.a. till följd av de mål som har satts upp för använd- ning av biodrivmedel i transportsektorn i det s.k. reviderade förny- barhetsdirektivet24. På vilka sätt medlemsländerna kommer agera för att möta målen i direktivet är dock osäkert.25 Flera EU-länder har infört styrmedel med regler som styr in fast- ställda andelar biodrivmedel i bensin och diesel på marknaden, lik- nande den svenska reduktionsplikten. Kostnaden och effekten av dessa styrmedel i olika länder påverkas på marginalen av nivån på den s.k. sanktionsavgiften26 i respektive system. I det svenska reduktions- pliktssystemet är avgiften per kg koldioxid i bensin och för diesel per kg för diesel. Sanktionsavgiften får högst upp- gå till per kg koldioxid i det svenska systemet.27 Om priserna för biodrivmedel skulle överstiga gällande nivå på sanktionsavgiften kan företagen välja att inte uppfylla reduktionspliktskraven. Av ovanstående framgår att det är mycket svårt att bedöma ut- vecklingen av priser och åtgärdskostnader för biodrivmedel fram emot 2030. Utredningen gör för denna konsekvensanalys därför en känslig- hetsanalys. I det första fallet antas att produktionskostnaderna och marknadspriserna på biodrivmedel sammantaget sjunker något mot 2030 till en nivå som innebär att åtgärdskostnaderna för bio- 24Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främ- jande av användningen av energi från förnybara energikällor. 25Målen är bindande på EU-nivå. Medlemsländerna är skyldiga att redovisa hur de avser bidra till måluppfyllelsen. 26Den avgift som ansvariga aktörer behöver betala om reduktionsplikten inte uppfylls. 27Lagen (2017:1201) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen och förordningen (2018:195) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen. drivmedel som används för att uppfylla en successivt skärpt reduk- tionsplikt i genomsnitt uppgår till per kg 2030.28 Det finns dock förhållanden som talar för att åtgärdskostnaden för biodrivmedel i stället kan komma att bli högre än så i det aktuella tidsperspektivet. Därför väljer utredningen, som ett känslighetsalter- nativ, att anta att kostnaden som mest skulle kunna komma att öka till det dubbla, dvs. per kg koldioxid. Den sistnämnda kost- naden motsvarar ungefär den sanktionsavgift som gäller för diesel enligt förordningen (2018:195) om reduktion av växthusgasutsläpp genom inblandning av biodrivmedel i bensin och dieselbränslen.29 Alternativet att minska utsläppen med en ytterligare biodriv- medelsanvändning på marginalen i stället för att nå klimatmålet 2030 med visst bidrag från kompletterande åtgärder (2–3,) kan leda till sammanlagda kostnader på mellan (och per kg) och (3,och per kg) vid en antagen åtgärdskost- nad för biodrivmedel på 2 respektive per kg. Beräkningen är dock partiell, eftersom den enbart omfattar de sammanlagda åt- gärdskostnaderna, inte olika typer av spridningseffekter i ekonomin. Dessa kostnader kan jämföras med de tillkommande kostnaderna för kompletterande åtgärder som beräknas uppgå till 2030 (se avsnitt 20.4.2) utan att eventuella EU-stöd för åt- gärdernas genomförande räknas med. Eftersom utredningen föreslår att merkostnaderna för kompletterande åtgärder, inklusive tillkom- mande transaktionskostnader hos myndigheter och företag, finan- sieras via statskassan sammanfaller de sammanlagda åtgärdskostna- derna (systemkostnaderna) för de kompletterande åtgärderna i stort sett helt med de statsfinansiella utgifterna i detta fall. Även denna beräkning är dock partiell och omfattar inga spridningseffekter i ekonomin. Om utsläppsmålen skulle nås helt utan kompletterande åtgärder till 2030, och utan att insatserna för att genomföra kompletterande åt- gärder sätts i gång, blir den sammanlagda utsläppsminskningen i landet 28Jämför med resonemangen i konsekvensanalysen i SOU:2019:11, Biojet för flyget. 29Sanktionsavgiften är kopplad till biodrivmedlens reduktion av koldioxidutsläppen räknat enligt en livscykelberäkning. något större till 2030 jämfört med om de kompletterande åtgärderna istället hade genomförts enligt utredningens förslag, eftersom av de kompletterande åtgärderna enligt effektbedöm- ningen av utredningens förslag kan komma att genomföras utanför gränser. Andelen kan dock komma att bli högre om övriga åtgärder i inte genomförs i den omfattning som beräknats. Om delar av utsläppsminskningarna i åstadkoms genom en ökad import av biomassa för biodrivmedelsframställning minskar utsläppseffekten globalt av de genomförda utsläppsminsk- ningarna på grund av ökade utsläpp utanför gränser. Parallella investeringar i kompletterande åtgärder, som insatserna för ytterligare utsläppsminskningar ökar, skapar möjlig- heter för att nå nettoutsläppsminskningar som når längre än det nationella målet till 2030. De sammanlagda åtgärdskostnaderna för att sluta gapet helt till 2030 genom ytterligare utsläppsminskningar bedöms bli betydligt högre än om de kompletterande åtgärderna får bidra till måluppfyllelsen. Riskerna för att målet inte nås blir större om inte de kompletterande åtgärderna tillåts finnas med i bilden för att underlätta målupp- fyllelsen. Om utvecklingen av de kompletterande åtgärderna får stå tillbaka för att utsläppsmålen ska nås på annat sätt till 2030 försämras förutsättningarna för att åtgärderna ska hinna byggas upp i tillräcklig omfattning mot 2045. Det gäller framför allt åtgärder inom LULUCF- sektorn och för bio-CCS. Parallella investeringar i kompletterande åtgärder som insatserna för ytterligare utsläppsminsk- ningar ökar skapar större möjligheter för att nå längre i för- hållande till målet till 2030. Enligt analys i underlaget till Klimathandlings- plan30 är gapet till målet om nettonollutsläpp mycket stort, , utifrån dagens utveckling i ett re- ferensscenario; nettonollmålet omfattar utsläppen inom hela eko- nomin utom internationella transporter. Enligt de målscenarier som tagits fram i samband med utvecklingen av det svenska klimatram- verket31 minskar utsläppen från hela ekonomin i med om- kring . För att nå så låga utsläpp av växthusgaser förutsätts dock att all användning av fossila bränslen i princip fasas ut och att tekniker som sänker utsläppen från industrins processutsläpp till nivåer nära noll har kommit på plats i alla branscher – i några fall i kombination med att även bio-CCS delvis åstadkoms. Energi- och materialanvänd- ningen förutsätts också ha effektiviserats i en snabbare takt än histo- riskt och eltillförselsektorn antas nå nollutsläpp och öka i omfatt- ning, eftersom den även bidrar till att användningen av fossila bränslen kan fasas ut inom framför allt industrin och transportsektorn. Även utsläppen från jordbrukssektorn förutsätts minska i scenarierna där målen nås men minskningen når inte lika långt där som i övriga sektorer. Även andra s.k. diffusa utsläpp av metan och lustgas, vid sidan av utsläppen i jordbrukssektorn, återstår i scenarierna. Det är främst följande utsläpp som återstår i målscenarierna: •utsläpp av metan och lustgas från jordbrukssektorn, •koldioxidutsläpp från viss fortsatt avfallsförbränning efter tillämp- ning av koldioxidavskiljning och lagring där så är möjligt, •vissa koldioxidutsläpp från industriella processer – även det efter viss tillämpning av koldioxidavskiljning och lagring, •utsläpp av metan och lustgas från förbränning av biobränslen, och •utsläpp av metan och lustgas från övrig hantering av organiska substanser i samhället.32 30Naturvårdsverket (2019a). 31SOU 2016:21, Bilaga 5. 32Avloppsreningsverk, rötning, lösningsmedel. Samtliga dessa utsläpp har bedömts vara särskilt svåra och därför de mest kostsamma att åtgärda för att nå näranollutsläpp och som därför återstår när utsläppen minskat med 85 procent.33 Endast en mindre del av utsläppen av växthusgaser 2045 består av koldioxid i scenarierna. Kostnaderna för och genomförbarheten i att minska dessa kvar- stående utsläpp behöver jämföras med motsvarande uppskattningar att genomföra kompletterande åtgärder . Särskilt jordbrukssektorns växthusgasutsläpp är med dagens kun- skap svåra att sänka till nivåer nära noll eftersom de till stor del är resultatet av biologiska processer och utspridda över en mycket stor yta, vilket gör dem svåra att kontrollera och fånga in. Utsläppen kan minska per producerad enhet livsmedel och genom att produktion av livsmedel med låga utsläpp prioriteras, men utsläppen kan inte helt upphöra. Det är inte heller någon önskvärd utveckling att når de långsiktiga målen i klimatramverket genom att flytta utsläppen till andra länder och öka landets beroende av import av livsmedel. Kostnaden för att nå det svenska nettonollmålet genom enbart utsläppsminskningar bedöms vida överstiga kostnaden för att nå målet med tillgodoräknande av kompletterande åtgärder, eftersom det förstnämnda bl.a. ställer krav på omfattande ingrepp i omfattningen av landets livsmedelsproduktion. 20.4Hur kostnadseffektivt och samhällsekonomiskt effektivt är förslaget till strategi? Utredningen har sammanställt resultat från egna och andras kostnads- beräkningar för de olika typer av åtgärder som förutsätts genomföras till 2030 i utredningens förslag till strategi. Beräkningarna sträcker sig i vissa fall även längre fram i tiden, till 2045 och därefter. Kostnaderna är beräknade på åtgärdsnivå, och beräkningarna har använts som ingångsvärden för den kostnadsanalys som görs av hur stora de offentligfinansiella kostnaderna och de sammanlagda kost- naderna för åtgärder34 skulle kunna bli av de förslag till styrmedel som utredningen lägger fram på respektive område (se avsnitt 20.4.2). 33Se SOU 2016:21, Bilaga 5, s 171. 34Europiska kommissionen benämner dessa kostnader för systemkostnader. I analys av landets nettonollmål till 2050 benämns motsvarande sammanlagda åtgärdskostnader summerade för olika sektorer för resurskostnader, (2019). I denna del har utredningen även valt att jämföra förslagen i sin helhet med ett alternativ där utformningen har som huvudinriktning att uppnå en högre grad av kostnadsminimering mot etappmålet 2030 genom kompletterande åtgärder. I utredningens förslag till strategi antas åtgärder inom LULUCF- sektorn och bio-CCS-investeringar bidra mest till måluppfyllelsen av de kompletterande åtgärderna till 2030. Omfattningen härrör från utredningens bedömningar av dels hur stor den realiserbara poten- tialen kan vara inom respektive åtgärdsområde till 2030, dels hur åtgärderna skulle behöva utvecklas för att kunna bidra på ett bety- dande sätt mot målet 2045. Enheter från utsläppsbegränsningar i andra länder fyller på i den omfattning som behövs för att nå målet, och merparten av resultaten i form av genomförda utsläppsbegränsningar ger i stället ett bidrag till fortsatta åtaganden om klimatfinansiering av utsläpps- minskningar i andra länder. I utredningens jämförelsealternativ antas åtgärderna i andra länder i stället stå för den största delen av de kompletterande åtgärderna, , medan investeringarna i bio-CCS och ökad kol- inlagring i jordbruksmark genom mellangrödor och fånggrödor minskats i omfattning. Stöd till mellangrödor och fånggrödor, och även biokol och perenner, är de åtgärder inom LULUCF- området som beräknats ha den högsta åtgärds- och styrmedelskost- naden när inte andra samtidiga nyttor vägs in. 20.4.1Åtgärdskostnader och intäkter mot 2030 och 2045 Åtgärdskostnaderna är beräknade med en samhällsekonomisk kal- kylränta35 för huvudtyperna av åtgärder i strategin mot 2030. Kost- nadsuppskattningarna tar genomgående inte hänsyn till, eller sätter värden på, de andra samtidiga nyttor som finns i många fall. De räknar inte heller in de ekonomiska konsekvenser som en del av förslagen kan medföra på berörda branscher. Sådana effekter berörs i stället kvalitativt i sammanställningen nedan. I sammanställningen ingår även några av de alternativa LULUCF-åtgärder som presente- ras i avsnitt 20.14. Åtgärder för ett ökat skydd av produktiv skogs- 35Ekonomiska incitament av styrmedel borttagna, kalkylräntan har satts till , inve- steringen slås ut över hela den funktionella livslängden för åtgärden. Kostnader för drift ingår i beräkningen. mark och förlängda omloppstider är sådant som inte skulle komma till stånd utan att markägaren kompenseras för framtida inkomst- bortfall, och när det gäller tillväxthöjande åtgärder avgörs mark- ägarens investeringsvilja av förväntningarna på marknadens efter- frågan och betalningsvilja och möjligheten för skogsägaren att öka avkastningen. Om det finns anledning från det allmännas sida att öka tillväxten i skogen generellt kan stöd för att finansiera sådana åt- gärder också vara aktuellt. I sammanställningen av kostnader ingår därtill bara de ytterligare åtgärder där finansiering från samhällets sida bedöms som helt nödvändig för att åtgärderna ska komma till stånd. Om åtgärder på skogsmark blir aktuella som kompletterande åtgärder behöver styrmedel och kostnader analyseras ytterligare. Resultaten och de referenser som använts sammanfattas i tabell 20.3. I avsnitt 20.15 till detta kapitel redovisas ytterligare detaljer kring underlaget till kostnadsuppskattningarna för både åtgärder och till- hörande styrmedelsförslag. Beräkningsresultaten indikerar att de flesta åtgärder kan genom- föras till en samhällsekonomiskt beräknad åtgärdskostnad som högst uppgår till per kg. Åtgärdskostnaden för bio-CCS är något högre, men tekniken är förknippad med lägre risker för att effekten inte uppnås fullt ut och bedöms också ha en högre permanens, jämfört med åtgärder inom LULUCF-sektorn. Åtgär- der med lägre kostnader i LULUCF-sektorn (återvätning, energi- skog, agroforestry, fånggrödor och mellangrödor) har däremot en lägre permanens, men de medför flera samtidiga sidonyttor som ibland även utgör åtgärdernas primära syften, vilket också bör värderas. Sidonyttorna höjer den samhällsekonomiska effektiviteten i dessa åtgärder medan den lägre permanensen sänker den. Om åtgärdskostnaderna jämförs med det pris som kan komma att behöva betalas för enheter från utsläppsbegränsningar i andra länder framstår det som om flera av de kompletterande åtgärderna i inom LULUCF-sektorn kan konkurrera även på kortare sikt, om hänsyn även tas till de sidonyttor som kan uppstå. På , i en värld som ställer om i linje med temperatur- mål, bedöms även de inhemska kompletterande åtgärderna till något högre kostnader och med högre permanens kunna konkurrera med de priser som då kan komma att gälla internationellt (se avsnitt 20.15). Beräknade åtgärdskostnader för några olika typer av kompletterande åtgärder Kostnad/nytta (kr per kg koldioxidekvivalent) 0,7–1,05 Investment costs and CO2 reduc- konstruktion, 22 års investering och drift. tion potential of carbon capture from industrial plants – A Swedish höja kostnaderna för ökad case study, Gardarsdottir, , Skagestad , 2018. tillämpning av bio-CCS. CCS case synthesis Final Report, Skagestad, , Mathisen, D3.14.1501/D14, 2015.m.fl. se kapitel 9. 0,2–0,7 Läreffekter, andra grödor ”Bidragskalkyler för konventionell Inga intäkter medräknade. Bättre jordbearbetning, ökad bör- med liknade egenskaper, produktion 2018”, dighet, minskat kväve- och fosfor- om odlingsmetoden avslutas. Finns bidrag i landsbygds- programmet pga. åtgärdens positiva effekter på minskad över- Intäkt–0,5 Läreffekter, fler snabb- Olika skötselalternativ och skörde- Ökad leverans av biomassa för för energigrödor 2018”, nivåer för salix/. (träda eller vall). Intäkt–0,1 Baseras på beräkningar av be- Utgår från beskogning. Finns positiva sidonyttor så länge skogning (egen kalkyl) motsv åtgärden utförs med hänsyn till andra värden och miljömål. avverkas och säljs. också finnas företags- och be- Kostnad/nytta (kr per kg koldioxidekvivalent) ekonomi vid beskogning av jord- bruksmark och SLU. olika exempel på beskogning med gran (simulerade) och björk (upp- skattad från tidigare studier). Positiva resultat för gran, negativa för planterad björk. Självföryngrad björk kan dock var lika lönsamt som gran. Självföryngrad björk kan dock vara lika lönsamt som gran. Ökad leverans av biomassa för olika användningsområden. Finns företagsekonomiska och beteendeekonomiska hinder för beskogning. 0,4–0,7 0,4–0,7 Utgår från genomsnittlig effekt av Resiliens (bl.a. mot brand och åtgärden och uppskattad total torka), ökad biologisk mångfald, kostnad för (dämning, skötsel och minskad kväveutlakning, kan markersättning), livslängd för åtgärden, ränta. 0,1–0,35 0,1–0,35 Utgår från genomsnittlig effekt av Resiliens (bl.a. mot brand och åtgärden och uppskattad total torka), ökad biologisk mångfald, kostnad för (dämning, skötsel och minskad kväveutlakning, kan längd för åtgärden, ränta. 0,3–1,4 ningen kan bli högre om Priset per hektar är hämtad från en sammanställning från Natur- vårdsverkets ”nationell strategi för formellt skydd av skog 2017”. Nettoupptag per hektar från SLU:s scenarier (SLU 2019). Markersättningen varierar stort mellan län och inom län. Livslängd för åtgärden , ränta. Biologisk mångfald är huvudsyftet med åtgärden. Kolinlagringen är sekundär. Kan påverka virkes- och massa- vedsuttaget i med minskad möjlighet till substitution, kan höja priserna. Kostnad/nytta (kr per kg koldioxidekvivalent) 0,5–1,4 ningen kan bli högre om Egen beräkning för högpro- ducerande gran- och tallbestånd baserat på Skogsskötselserien –Naturlig föryngring av tall och gran (2017). Utifrån dagens virkespriser, intäkter förskjuts framåt i tiden, 10–, ränta. Sidonytta: Biologisk mångfald, Negativa effekter: påverkar virkes- och massavedsuttaget i med minskad möjlighet till substitution, kan höja priserna. 0,9–2,8 Egna beräkningar baserade på 10 respektive livslängd på Sidonyttor: förbättrad jordstruktur, kostnadsuppgifter i inlaga till anläggningen, hälften park- och ökad infiltration. ökad efterfrågan på bio- trädgårdsavfall, hälften grot, Negativa effekter: storskalig pro- massa höjer kostnaderna. jämförts med resultat presen- intäkt från fjärrvärmeproduktion. duktion kan innebära konkurrens Kostnad runt /ton terade i IPCC AR 1,5. CO2 och lägre redovisas i AR1,5 (och i Fuss m.fl. 2018). 2,0–4,0 Se avsnitt 20.3.1 ovan. Se avsnitt 20.3.1 ovan. Sidonytta: Utveckling av biodriv- kostnaden beror av mark- nadspris på fossila driv- medel och på biodriv- 0,2–0,4 I en värld som ställer om Se avsnitt 20.15 och kapitel 15. Se avsnitt 20.15 och kapitel 15. Väl genomförda samarbeten för åtgärder i hela världen. till ökad kapacitet och höjd ambitionsnivå i värdländerna. Åtgärderna ska bidra till hållbar konvergera mellan länder. utveckling i värdländerna och även ge stöd till arbetet i de inter- 20.4.2Åtgärdskostnader och offentligfinansiella kostnader per styrmedelsförslag För att kunna beräkna kostnaderna för de styrmedel som utred- ningen föreslår behöver kalkylen också ta hänsyn till att det är före- tagsekonomiska förutsättningar, inklusive riskpremier, som utgör grunden för de ersättningsnivåer som kan komma att krävas för att de kompletterande åtgärderna ska äga rum, exempelvis i form av investeringar i bio-CCS. Dessutom tillkommer även kostnader för administration och andra transaktionskostnader hos ansvariga myn- digheter och berörda marknadsaktörer. Utredningen har uppskattat hur höga dessa kostnader kan kom- ma att bli hos de myndigheter som berörs av förslagen och lämnar även förslag på hur stora resursförstärkningar som kan behövas. För- slagen har som inriktning att underlätta för de aktörer som förut- sätts genomföra åtgärderna, så att dessas transaktionskostnader blir så låga som möjligt. Eftersom deltagandet är frivilligt och föreslås genomföras genom incitament från det allmänna har inga tillkom- mande transaktionskostnader för företagen beräknats. Inom LULUCF-området är det också olika typer av företags- ekonomiska förutsättningar, snedfördelad information m.m. som påverkar storleken på de stöd som kan behövas för de föreslagna åt- gärderna. Ökade resurser för rådgivning bedöms också behöva ut- göra en väsentlig del av de styrmedel som behöver införas – dels för att åtgärderna ska genomföras, dels för att företagens sökkostnader ska bli så låga som möjligt. När de offentligfinansiella kostnaderna, som i den här beräkningen alltså likställs med de sammanlagda åtgärdskostnaderna för förslagen till styrmedel i strategin till 2030, jämförs med varandra kan hänsyn även behöva tas till om alternativen delfinansieras av andra länder eller aktörer, exempelvis genom EU-gemensamma stöd. I tabell 20.4 har de sammanlagda offentligfinansiella kostnaderna för de olika styrmedelsförslagen i utredningens strategi ställts sam- man och kostnadseffektiviteten för de olika bidragen beräknats. Den bedömda kostnadseffektiviteten anges i intervall medan den sam- manlagda ersättningsnivån för de föreslagna insatserna baseras på antaganden om på vilken genomsnittlig kostnadsnivå de åtgärder som genomförs inom respektive stödområde eller program kan komma att hamna. Förslagen på LULUCF-området föreslås bli föremål för ytterli- gare utredning när det gäller tänkbara ersättningsnivåer och utform- ning i övrigt. De nivåer som redovisas i tabellen bör därför enbart ses som preliminära uppskattningar; det gäller särskilt antagandena om kommande ersättningsnivåer för åtgärder för ökad kolinlagring som föreslås genomföras i det kommande landsbygdsprogrammet. Kostnadsberäkningarna för återvätning baseras däremot på ny- ligen genomförda utredningar av och . Kostnadsuppskattningarna för bio-CCS och för internationella åtgärder har genomförts av utredningen (se kapitel 9.2, kapitel 13 och avsnitt 20.15). Beräkningarna i tabell 20.4 tar också hänsyn till att bidrag till genomförandet av några av de aktuella åtgärdstyperna även kan komma från EU samt att åtgärder i andra länder ofta är finansierade från flera håll . I tabellen summeras även den bedömda resursåtgången vid olika myndigheter till följd av de mer permanenta uppgifter som utred- ningen föreslår. Tabell 20.4 Offentligfinansiella kostnader utredningens styrmedelsförslag Bedömd kostnadseffektiviteten anges i intervall Total ersättningsnivå för föreslagna insatser baseras på antaganden om genomsnittlig kostnadsnivå för ingående åtgärder krafter) vid ansva- ningsnivå (kr per ningsnivå (kr per (miljoner kr ) hektar och år) (miljoner kr) Genomförande av nya uppgifter inom bio-CCS Omvända auktioner för bio-CCS (förslag från ut- 500–750/1 800 250–675/ redningen, redogörs för i avsnitt 10.3.2) 900–1 350 skogsskötsel/beskogning/jordbruksaktiviteter förslag från utredningen, se avsnitt 20.12.4 förslag av utredningen, baserat på tidigare ut- Bidrag till beskogning av före detta jordbruksmark 6 000 vid etablering särskild utredning för att detaljutforma förslag Bidrag till mellangrödor/fånggrödor även utanför nitratkänsliga områden, -förslaget föreslås utredas ytterligare inom ramen för ut- formningen av det nya landsbygdsprogrammet Bidrag till Agroforestry/Energiskog förslaget föreslås utredas ytterligare inom ramen 7 000 vid etablering för utformningen av det nya landsbygdsprogrammet krafter) vid ansva- ningsnivå (kr per ningsnivå (kr per (miljoner kr ) hektar och år) (miljoner kr) Åtgärder i andra länder