sou · H8B352 · 2020-09-16 00:00:00 — För äldre personer eller anhöriga som köper sådana tjänster som utredningen föreslår ska ingå i ett särskilt rutavdrag för äldre förväntas kostnaderna för tjänsterna minska. I och med det lägre priset är det också troligt att fler personer kommer att efterfråga tjänsterna. Dessa personer kommer att gynnas ur ett skattemässigt perspektiv. Som nämns i avsnitt 16.3 finns ingen statistik över hur många personer som köper sådana tjänster som föreslås ingå i det sär- skilda rutavdraget för äldre personer. Ett mer detaljerat resonemang kring uppskattningar av hur många personer som kan komma att efterfråga de olika tjänsterna finns i samma avsnitt. Eftersom flera av de tjänster som föreslås ligger nära dagens omsorgs- och trädgårds- tjänster är det emellertid möjligt att tjänsterna i större utsträckning kommer att efterfrågas av personer som redan använder sig av dagens rutavdrag. Av avsnitt 4.2 framgår att , eller nästan 373 000 personer, av samtliga personer köpte någon ruttjänst . Vidare var trädgårdstjänster den vanligaste tjänsten bland perso- ner efter städning (avsnitt 4.2.5). Sammanlagt uppgick antalet ruttimmar för trädgårdstjänsten till omkring 1,43 miljoner, vilket utgjorde av det totala antalet ruttimmar bland personer . Den föreslagna sällskapstjänsten kan sägas vara i linje med den omsorgstjänst som finns inom rutavdraget . Vidare har matlagning i rättstillämpningen kommit att inklu- deras i omsorgstjänsten. Denna tjänst efterfrågas i relativt liten ut- sträckning . Antalet ruttimmar för tjänsten uppgick till 78 000, vilket utgjorde av det totala antalet rut- timmar bland personer . Vidare kan noteras att en mindre andel av åldersgruppen använder rutavdraget i större ut- sträckning. av åldersgruppen beräknas ha gjort rutavdrag för mer än 2018 (se avsnitt 4.2.4). För att illustrera de skattemässiga effekterna för enskilda presen- teras här två typfall. I det första typfallet leder förslagen till en mindre ökning av nyttjandet av ruttjänster och i det andra fallet en större ökning. Det första typfallet är en 85-årig kvinna som väljer att köpa två timmars sällskap till kulturella aktiviteter . Vid ett timpris om skulle den totala kostnaden för tjänsten uppgå till . Skattereduktionen blir således . Kvinnans årsinkomst antas vara i pensionsinkomst. Nettoinkomsten beräknas uppgå till med genomsnittlig kommunalskattesats.33 Förslagen leder för detta typ- fall till en ökning av nettoinkomsten efter skatt med , vilket motsvarar en ökning av nettoinkomsten om . Typfall nummer två är en 67-årig man som väljer att köpa hjälp med rastning och passning av husdjur veckor . Om timpriset för tjänsten antas vara skulle den totala kostnaden uppgå till (270 x 2 x 50). Skatte- reduktionen blir således . 33Beräkningen har gjorts med verktyg ”Räkna ut din skatt”, födelseår 1935, pensionsinkomst på och en kommunalskattesats på . Begravningsavgiften sattes till 0. Enligt beräkningen skulle skatten uppgå till . antas vara i arbetsinkomst och nettoinkomsten beräk- nas till med genomsnittlig kommunalskatte- sats.34 Förslagen leder för detta typfall till en ökning av nettoinkoms- ten efter skatt med , vilket motsvarar en ökning av nettoinkomsten om . För personer som fyllt vid årets ingång och som köper sådana tjänster som utredningen föreslår ska ingå i ett särskilt rut- avdrag för äldre i samma omfattning som innan införandet av rut- avdraget ger förslaget endast upphov till en ökad nettoinkomst efter skatt. För äldre personer, vars efterfrågan ökar till följd av förslagen, kan förslagen även få andra effekter utöver en ökning av netto- inkomsten. För de personer som tidigare utfört den inköpta tjänsten själva, t.ex. rastat hunden, planterat blommor, lagat mat eller plockat äpplen från träden kan förslagen även innebära mer frigjord tid eller minskad risk för fallolyckor. För äldre personer som inte kunnat genomföra aktiviteten tidigare, t.ex. till följd av försämrad rörelse- förmåga, kan förslagen innebära att de i ökad utsträckning kan exempelvis delta i kulturella aktiviteter, laga mat i hemmet, eller få nya blommor i trädgården. Vidare indikerar avsnitt 7.2 att anhöriga som ger hjälp till äldre personer i många fall hjälper till med sådana tjänster som föreslås ingå i ett särskilt rutavdrag för äldre. För dessa anhöriga kan en ökad efterfrågan på tjänsterna innebära avlastning och mer frigjord tid. Genom förslaget om en vidare anhörigkrets får fler anhöriga än barn till äldre personer möjlighet att köpa föreslagna ruttjänster. Detta torde öka möjligheten för personer att få hjälp i vardagen genom ruttjänster. Förslaget kan vidare komma att påverka de barn som köper ruttjänster till föräldrar, t.ex. genom att fler personer kan dela på beloppet för de tjänster som köps till äldre när- stående. Enligt uppgift från finns inga tillgängliga uppgifter över hur många barn som köper ruttjänster till en förälder. I kontakt med företag och organisationer har framkommit att möjligheten för barn att köpa tjänster med rutavdrag till sina för- äldrar eventuellt inte är så känd . Enligt ett större rutnischat företag är det bland äldre rutköpare vanligt att det är deras barn som 34Beräknat på samma sätt som i första typfallet fast med födelseår och i lön. Enligt beräkningen uppgår skatten till . tar initiativ till exempelvis städning och ordnar med administra- tionen, men att det är föräldern som betalar och begär rutavdrag. 16.6Effekter relaterade till kommunens insatser och servicetjänster 16.6.1Effekter för kvinnor och män som beviljats insatser från kommunen Enligt direktivet ska utredaren redovisa eventuella konsekvenser av förslagen för kvinnor och män som har beviljats insatser från kom- munen. Till att börja med bör noteras att en eventuell överlappning av kommunala tjänster och föreslagna ruttjänster endast aktualiseras för äldre personer som har socialtjänstinsatser enligt socialtjänst- lagen. Som framgår av avsnitt 6.8 var det knappt 329 200 personer 65år och äldre som hade någon verkställd hemtjänstinsats 2019, vilket motsvarade av befolkningen i samma åldersgrupp. Möjligheten att köpa dagens ruttjänster samt de ruttjänster som utredningen föreslår ska ingå i ett särskilt rutavdrag för äldre finns däremot för samtliga personer . Av de tjänster utredningen föreslår är det framför allt tjänsterna som avser sällskap, tillsyn av bostaden och matlagning som till viss del bedöms överlappa de insatser och servicetjänster kommunerna erbju- der. Trädgårdstjänster omfattas av hemtjänstbegreppet, men kan even- tuellt erbjudas av några kommuner inom ramen för ”fixartjänster”. Passning och rastning av husdjur beviljas inte mer än undantagsvis som hemtjänstinsats. Vad gäller kommunens utbud av biståndsbedömda insatser regleras rätten till bistånd i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen (2001:453). Denna rätt påverkas inte av utredningens förslag om fler ruttjänster för äldre. Det är dock möjligt att det kan uppstå situationer där kommunerna justerar sina taxor för att ytterligare uppmuntra de äldre att köpa tjänster med rutavdrag i stället för att ansöka om bistånd hos kommunen. På detta sätt skulle tjänster som den äldre egentligen har rätt att få bistånd för i stället utföras privat utan stöd från kommunerna (men med stöd från staten). Andra anledningar till att en äldre person väljer ruttjänster istället för att söka hemtjänst kan vara att kommunens insatser före- gås av en biståndsbedömning. Det är även möjligt att den äldre personen eller anhöriga till den äldre anser att köp av ruttjänster ger ökade möjligheter att bestämma över tjänstens utförande och därvid kunna påverka vilka och hur många olika personer som den äldre möter i sin vardag. Det senare kan vara önskvärt då äldre personer med hemtjänst oftare än har att möta ett antal personer från olika yrkesgrupper inom kommunala verksamheter, inklusive privata utförare (se avsnitt 6.8.4). Det är främst för personer som har så pass få biståndsbedömda hemtjänsttimmar att de inte kommer upp i högkostnadsskyddet som efterfrågan på biståndsbedömda tjänster bedöms kunna påverkas av att privata tjänster blir mer ekonomiskt fördelaktiga. För dessa personer kan möjligheten till rutavdrag t.o.m. göra att privata tjänster blir billigare än den hjälp som erbjuds genom kommunen, vilket i sin tur kan leda till att den enskilde väljer att anlita ett rut- företag i stället för att få insatsen via kommunen. Att äldre personer och anhöriga väljer ruttjänster framför kom- munala biståndsbedömda insatser är inte något nytt utan det före- kommer i viss utsträckning . Såvitt utredningen känner till finns det dock inte någon undersökning som visar på omfattningen av detta. Vad gäller personer med omfattande omsorgsbehov bedöms inte privata tjänster ersätta insatser genom kommunen i någon bety- dande utsträckning då omfattningen av behovet gör att privata alter- nativ snabbt blir avsevärt mycket dyrare än de kommunala insat- serna. För personer som får biståndsbedömda insatser, men som skulle vilja ha extra hjälp utöver detta, kan rutavdraget vara en lös- ning i stället för att be en anhörig att utföra sysslorna eller att den äldre utför dem själv. De tjänster som utredningen föreslår bedöms vara av mindre karaktär, sett i relation till det rutavdrag som redan finns samt till de insatser som kommunerna utför, och till att de endast i viss mån överlappar kommunernas insatser. Utredningen gör därför bedöm- ningen att eventuella effekter på kommunernas taxor eller på äldres efterfrågan på insatser via kommunen av förslagen torde vara mycket små. 16.6.2Effekter för utbudet av kommunala tjänster utan behovsprövning Enligt direktivet ska utredningen i konsekvensbeskrivningen redo- visa hur förslagen påverkar kommunernas utbud av tjänster enligt 7 och 8 §§ lagen (2009:47) om vissa kommunala befogenheter, befogenhetslagen. Denna lag innebär ökade möjligheter för kom- munerna att tillhandahålla servicetjänster utan någon individuell behovsprövning till samtliga kommunmedlemmar som fyllt . Med servicetjänster avses tjänster som ska förebygga skador, olycks- fall och ohälsa och som inte utgör personlig omvårdnad. Det finns även tjänster som kallas fixartjänster och som utred- ningen uppfattar att många kommuner erbjuder, eller har erbjudit, utan föregående behovsprövning till personer (se nedan). Utredningen kommer fortsättningsvis inte att göra någon skillnad mellan dessa s.k. fixartjänster och servicetjänster som erbjuds med stöd i befogenhetslagen. Samtliga tjänster kommer i det följande att refereras till som servicetjänster. I och med att det är valfritt för kommunerna att erbjuda service- tjänster utan behovsprövning skulle kommunerna kunna avstå från att erbjuda sådana tjänster om invånarna har möjlighet att köpa lik- nande tjänster privat med rutavdrag. I det följande diskuteras poten- tiella effekter av utredningens förslag på kommunernas utbud av tjänster som inte behöver föregås av behovsprövning.35 Undersökningar indikerar att många av landets äldre har tillgång till servicetjänster via kommunen. gjorde 2013 en kartlägg- ning av förekomsten av servicetjänster i kommunerna och 191 kom- muner uppgav att de hade någon servicetjänst. I en enkätunder- sökning om flexibla former för biståndshandläggning genomförd av Kommuner och Regioner (SKR) och utred- ningen Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen uppgav 71 kom- muner av 219 svarande kommuner att de tillhandahöll servicetjänster enligt den s.k. befogenhetslagen och 156 kommuner av 220 svarande kommuner att de tillhandahöll fixartjänster. Vidare förefaller en stor andel av de äldre invånarna i de kommuner som erbjuder tjänsterna kunna ta del av dem. 35Sedan 1 juli 2018 finns även en bestämmelse i socialtjänstlagen om att kommunen kan erbjuda hemtjänst utan behovsprövning. För denna typ av tjänster finns dock vad utredningen känner till inga sammanställda uppgifter över i vilken utsträckning det förekommer. Enligt arbetar de med att få in information om förenklade beslut i . av SKR och utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen var de vanligaste åldersgränserna för servicetjänsterna 65 eller . I kartläggning framkommer att i stort sett samtliga de kommuner som svarat att de erbjuder servicetjänster erbjuder tjäns- ter som är förknippade med fallprevention, såsom byte av glöd- lampa, upphängning av gardiner, fastsättning av lösa sladdar, osv. Det verkar vidare inte ovanligt att kommuner erbjuder tjänster som till viss del överlappar tjänster som ingår i dagens rutavdrag. I kartläggning uppgav att snöskottning ingick, angav att gräsklippning ingick och uppgav att övrig trädgårdsskötsel ingick. Några av de kommuner som uppgav att de tillhandahöll servicetjänster enligt befogenhetslagen i den undersökning som SKR och utredningen kvalitetsplan för äldreomsorgen genomförde uppgav 12 kommuner att de erbjöd städning och 13 att de erbjöd tvätt. Det finns ingen tjänst som direkt överlappar någon tjänst som utredningen föreslår i detta betänkande. Möjligtvis kan ”övriga träd- gårdstjänster”, som angetts i kartläggning inkludera exem- pelvis att plocka frukt från träd. Vissa kommuner har aldrig erbjudit servicetjänster och en del kommuner som har gjort det har valt att sluta med det. I båda undersökningarna som refereras till ovan anger kommunerna olika skäl till detta. I undersökningen utförd av SKR och utred- ningen Nationell kvalitetsplan för äldreomsorgen var de vanligaste skälen att kommunen vill tillhandahålla alla insatser till äldre enligt socialtjänstlagen, att de hade för lite kunskap om befogenhetslagen, att de inte ville fördela riktade insatser med ålder som grund, av- saknad av regler för kvalitet, tillsyn, m.m. för servicetjänster enligt befogenhetslagen samt risk för stor efterfrågan med ökade kostna- der. I kartläggning framstår ekonomiska fakto- rer som de viktigaste skälen till att kommuner inte erbjuder eller slutat erbjuda servicetjänster, men även att det saknats initiativ och inte funnits någon efterfrågan. Bland de kommuner som aldrig erbjudit servicetjänster framkommer dock att vissa ansett att det redan fanns hjälp att tillgå via privata aktörer med rutavdrag. Sammanfattningsvis framstår förekomsten av rutavdrag inte som ett vanligt skäl till att kommuner inte erbjuder eller har valt att sluta erbjuda servicetjänster utan behovsprövning, även om det sannolikt har haft betydelse i vissa fall. Det framstår inte heller som att många av de tjänster som utredningen föreslår i detta betänkande kan komma att överlappa de servicetjänster som kommunerna erbjuder, möjligtvis med undantag av utvidgningen med trädgårdstjänsten. Storleken på de föreslagna tjänsterna bedöms dessutom vara liten i förhållande till nuvarande rutavdrag. Sammantaget förväntas utred- ningens förslag endast ha en mycket begränsad effekt på kommu- nernas utbud av tjänster enligt 2 kap. 7 och 8 §§ befogenhetslagen. Utvidgning till fler tjänster Ett rimligt antagande är att det för de tillkommande tjänsterna kom- mer att vara ungefär samma typ av köpare som för rutavdraget i stort. Som nämnts ovan är det en relativt liten del av befolkningen, både yngre och äldre, som gör rutavdrag och det är vanligare bland perso- ner med högre inkomst än med lägre inkomst. Personer med relativt hög inkomst gör även rutavdrag för relativt höga belopp. Samma mönster gäller för personer . Av samtliga äldre perso- ner med någon beskattningsbar inkomst 2018 gjorde rutavdrag för i genomsnitt . Bland dem med beskattningsbara inkomster från gjorde rutavdrag för igenomsnitt (se avsnitt 4.2.3). En skillnad gentemot yngre personer är att en större andel äldre personer med relativt låga förvärvsinkomster gör rutavdrag (se av- snitt 4.2.3). Detta gör att även fördelningen av rutavdraget över förvärvsinkomstgrupper är jämnare än för yngre personer.36 Det är även möjligt att yngre personer har andra och större nödvändiga utgifter än äldre, t.ex. för barn. Utredningen har inte haft möjlighet att undersöka hur fördelningen av rutavdraget ser ut i förhållande till exempelvis konsumtionsutrymme. Enligt statistik över rutavdraget och beskattningsbara förvärvs- inkomster från statistikdatabas hade 46 pro- 36Notera att det är svårt att göra direkta jämförelser utifrån figur 4.2 då den redovisar andelar och medelvärde över beskattningsbar förvärvsinkomst. Detta ändrar dock inte slutsatsen att äldre personer med lägre förvärvsinkomster använder rutavdraget i relativt hög utsträckning jämfört med yngre personer. cent av befolkningen beskattningsbara förvärvsinkoms- ter 2018. Denna grupp utgjorde ungefär 35 pro- cent av rutköparna och stod för av den totala skattereduktionen för samma åldersgrupp. Äldre personer med beskattningsbara inkomster om eller mer ut- gjorde av befolkningen , medan de utgjorde av rutköparna och stod för av den totala skattereduktionen. Äldre personer med lägre förvärvs- inkomster är således underrepresenterade bland köparna av rut- tjänster både sett till andel av köpare och till andelen av den totala summan rutavdrag, medan det motsatta gäller för personer med relativt höga inkomster. Därmed kan förväntas att en relativt stor del av de föreslagna skattereduktionerna kommer att användas av den delen av den äldre befolkningen som har högre inkomster. Det är dock viktigt att notera att storleken på hushållens inkoms- ter inte framgår av statistiken, utan endast köparens inkomst. Hus- hållens inkomster kan avvika på ett betydande sätt från köparens, och det kan argumenteras för att det är hushållets inkomst som är mest relevant. I ett hushåll med två inkomsttagare kommer båda nyttja tjänsten men enbart en betalar den och erhåller skattereduk- tion. I många hushåll är det troligen så att den med högst inkomst betalar tjänsten, även om tjänsten är till lika stor nytta för båda. Den som får skattereduktionen är dock den som gynnas i ett skatte- mässigt perspektiv. Dessutom är förmögenhet och kapitalinkomster inte med i analysen ovan och det är oklart hur dessa variabler skulle påverka slutsatserna. Analysen ovan rör endast köparna av de nya tjänsterna. Som diskuteras i utredningens delbetänkande bör fördelningsanalysen även inkludera de som förväntas gå från arbetslöshet till sysselsätt- ning till följd av förslagen.37 I utredningens delbetänkande presen- teras räkneexempel som visar att den ekonomiska vinsten i termer av ökad disponibel inkomst av att få en sysselsättning i normalfallet vida överstiger den ekonomiska vinsten för en köpare. Om endast de direkta, mer kortsiktiga effekterna av förslagen tas i beaktande förväntas förslagen gynna höginkomsttagare i större utsträckning än låginkomsttagare (baserat på köparens inkomst). Då mer långsiktiga effekter beaktas kan slutsatserna se annorlunda ut, 37Se SOU 2020:5 253 f. mot bakgrund av den stora ökningen i disponibel inkomst som för- väntas för en individ som går från arbetslöshet till arbete. Om till- räckligt många personer som är bosatta i går från arbets- löshet till sysselsättning som en följd av förslagen kommer den senare mer långsiktiga effekten att dominera och förslagen kan då innebära en mer jämn inkomstfördelning på lång sikt. Om effekterna på sysselsättningen endast blir små i förhållande till kostnaderna förväntas det omvända gälla även på lång sikt. Som diskuteras i avsnitt 16.3 förväntas sysselsättningseffekterna av förslagen i del- betänkandet bli i det närmaste försumbara, vilket indikerar att de dynamiska effekterna torde ha en liten inverkan på fördelningseffek- terna. Det bör dock noteras att resonemangen kring sysselsätt- ningseffekterna är behäftade med stor osäkerhet. Förslaget om att utvidga anhörigkretsen som ska ges rätt till rut- avdrag för de särskilda tjänsterna för äldre kan bidra till att äldre personer som har många anhöriga med utrymme kvar för rutavdrag kan få fler ruttjänster än äldre personer med få anhöriga. En annan konsekvens är att äldre personer som inte har ekonomisk möjlighet att göra rutavdrag för dessa tjänster och som inte heller har barn med den möjligheten nu har större chans att få dessa ruttjänster. Det är därmed inte självklart hur effekterna av förslaget kommer att fördelas över inkomstklasser. Effekterna av att utvidga anhörigkretsen bedöms vidare vara små. Främst för att de tjänster som inkluderas bedöms vara små i sig, men även för att det inte bedöms vara vanligt förekommande att anhöriga (barn) köper ruttjänster till sina föräldrar. Enligt ett större rutnischat företag är det bland äldre rutköpare vanligt att det är deras barn som tar initiativ till exempelvis städning och ordnar med admi- nistrationen, men att det är föräldern som betalar och begär rut- avdrag. Därmed gör utredningen bedömningen att det inte heller med utvidgningen kommer att vara många anhöriga som köper rut- tjänster till en äldre person. Effekter för äldre av höjt tak i rutavdraget Enligt direktiven ska utredaren belysa hur höjningen av taket för rut- avdraget, liksom eventuella förändringar av taket för äldre personer, påverkar olika inkomstgrupper i fråga om tillgång till service. I detta betänkande föreslås ingen ytterligare höjning av taket utöver den höjning till per person och år som föreslås i regeringens lagrådsremiss Utvidgat rutavdrag och höjt tak för rut- avdraget.38 Den följande analysen utgår därför från förslaget i lag- rådsremissen. Av avsnitt 4.2.4 framgår att knappt 370 kvinnor och knappt 460 män gjorde rutavdrag för eller mer 2018, vilket motsvarar av de kvinnliga rutanvändarna och av de manliga. Därmed bedöms få äldre perso- ner påverkas av den höjning av taket till som föreslås i lagrådsremissen. Vad gäller effekten över inkomstklasser förväntas en takhöjning främst beröra äldre personer som har relativt höga inkomster då de i genomsnitt gör rutavdrag för större belopp än äldre personer med relativt låga inkomster (se avsnitt 4.2.3). Därmed förväntas ett högre tak i rutavdraget vara till större nytta för äldre personer med relativt höga inkomster än för äldre personer med relativt låga inkomster. Kvinnor utgjorde av samtliga personer som gjorde rutavdrag och stod sammantaget för 57 pro- cent av den totala rutavdragssumman i åldersgruppen. Det kan även noteras att både andelen kvinnor av samtliga som gör rutavdrag samt kvinnornas andel av den totala summan rutavdrag ökar med åldern. I åldersgruppen 65–utgjorde kvinnor av de som gjorde rutavdrag samt stod för av den totala summan i åldersgruppen. För personer var samma andelar respektive . Ökningen av kvin- nornas andel av rutavdraget med stigande ålder är sannolikt ett resul- tat av den högre medellivslängden bland kvinnor. 38Enligt regeringens beslut . Denna fördelning gäller dock rutavdraget i sin helhet, av vilket städning är den absolut största tjänsten. har emellertid mer detaljerad statistik för de olika tjänsterna inom rutavdraget . Sällskapstjänsten kan sägas likna den nuvarande omsorgs- tjänsten. I och med att matlagning i viss mån medges inom ramen för omsorgstjänsten kan också den föreslagna matlagnings- tjänsten relatera till omsorgstjänsten, även om det i själva verket är en praktisk tjänst. Den trädgårdstjänst som föreslås bör givetvis klassificeras som trädgårdstjänst. För tillsynstjänsten samt rastning och passning av sällskapsdjur finns dock inte någon relaterad tjänst inom dagens rutavdrag. statistik över antalet ruttimmar uppdelat på de olika tjänsterna presenteras i tabell 4.4 i avsnitt 4.2.5. Av tabellen framgår att kvinnor stod för av de 78 000 ruttim- marna för omsorgstjänster som personer köpt. Anledningen är sannolikt att omsorgstjänsterna är vanligare vid högre åldrar, vilket tabell 4.5 indikerar. Vad gäller trädgårdstjäns- terna var fördelningen över kvinnor och män mycket jämn. Av de knappt som personer köpt stod kvinnor för . Vad gäller passning och rastning av sällskapsdjur har utredningen inte funnit någon information om hur könsfördelningen ser ut bland dem som köper sådana tjänster.