sou · H8B350 · 2020-09-02 00:00:00 — Så länge det finns tillräckligt kapitalunderlag kvar i verksamheten behöver fonden inte återföras, utan nya årliga avsättningar kan göras och den skattskyldige väljer själv tidpunkten för när avsättningen ska återföras till beskattning. Vid återföringen tillgodoräknas näringsidkaren det belopp som har betalats i expansionsfondsskatt. Räntefördelningen innebär att näringsverksamheten delas upp i en del som beskattas som inkomst av näringsverksamhet respektive en del som beskattas som inkomst av kapital för att enskilda när- ingsidkare ska kunna investera kapital och beskattas för detta i när- ingsverksamheten på motsvarande sätt som delägare i ett aktiebolag. Positiv räntefördelning är frivillig för den enskilda näringsidkaren och innebär att det beräknas en schablonmässig avkastning på det egna kapitalet i näringsverksamheten som flyttas från inkomstslaget näringsverksamhet till inkomstslaget kapital. Negativ räntefördel- ning är däremot tvingande och ska således göras om det egna kapi- talet är negativt. Genom att näringsidkaren tar upp en inkomst i inkomstslaget näringsverksamhet som denne får avdrag i inkomstslaget kapital minimeras risken för att näringsidkaren gör avdrag för privata kostnader i inkomstslaget näringsverksamhet där avdragseffekten för ränteutgifterna är större. Om positiv ränteför- delning inte utnyttjas fullt ut är det möjligt att spara det överskjutande beloppet och föra detta vidare . Enskilda näringsidkare som bedriver aktiv näringsverksamhet betalar själva sina socialavgifter i form av egenavgifter. Egenavgif- terna betalas på överskottet av den aktiva näringsverksamheten. förslag till regelförenklingar inom det konventionella inkomstbeskattningssystemet för enskilda näringsidkare Behovet av regelförenklingar för småföretagare har tidigare utretts, bl.a. inom ramen för vars resultat pre- senterades i slutbetänkandet Förenklade skatteregler för enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag (SOU 2014:68). Syftet med utredningen var bl.a. att, genom för- enklingar av regelverket för egenföretagare och fysiska personer som är delägare i handelsbolag, få fler att våga starta företag som sedan kan växa. Utgångspunkten var bl.a. att så långt det är möjligt upp- rätthålla principen om neutralitet vid beskattningen av olika före- tagsformer (dir. 2012:116). Utredningens huvudförslag innebar ett system baserat på fördel- ningsbar inkomst, i vilket även vissa befintliga regler om avsättningar, bl.a. expansionsfond och periodiseringsfond, ersätts med en ny av- sättningsform, en s.k. företagsfond. Den fördelningsbara inkomsten utgörs av resultatet i näringsverksamheten före avdrag för ränte- fördelning och avsättning till företagsfond. Den del av den fördel- ningsbara inkomsten som inte räntefördelas eller sätts av till företags- fond blir föremål för slutlig beskattning i inkomstslaget närings- verksamhet. Vidare föreslogs slopad negativ räntefördelning och införande av två nya modeller för att beräkna positiv räntefördel- ning. () har i sin hemställan Ett syste- matiskt korrekt och förenklat skattesystem för småföretagare – en möjlig verklighet (Fi2018/01060/S1) presenterat ett omarbetat förslag om förenklade skatteregler för småföretagare baserat på Skatteförenk- lingsutredningens huvudförslag. Likt förslag baseras systemet på vad som utgör fördelningsbar inkomst men omfattar en ny struktur för företagssparande och räntefördel- ning. Befintliga avsättningsformer, t.ex. periodiseringsfonder och expansionsfonder behålls. Den nya strukturen innebär att intäkter, kostnader och företagssparande i form av t.ex. periodiseringsfonder och expansionsfonder hålls ihop innan räntefördelning sker. Vidare föreslås reglerna för negativ räntefördelning behållas med vissa juster- ingar av tillämpningsgränsen samt ändringar när det gäller möjlig- heten att utnyttja sparat fördelningsbelopp. Förslaget innebär även att det i syfte att förenkla beräkningen av resultatet införs ett gemen- samt kapitalunderlag, på så sätt att kapitalunderlaget för expansions- fond också ligger till grund för kapitalunderlaget för räntefördelning. Förenklingar i andra länder i form av schabloniserade inslag i inkomstbeskattningen I vissa andra länder, t.ex. , och , finns exempel på alternativa beskattningssystem för egenföretagare som innebär förenklingar i form av schablonbeskattning. I dessa beskatt- ningssystem beräknas antingen den beskattningsbara vinsten eller de avdragsgilla utgifterna som en viss andel av omsättningen. Sådana system avviker från principen om nettovinstbeskattning, men moti- veras av att företagare som bedriver verksamhet i liten skala ska kunna omfattas av enklare beskattningsregler. För att sådana system inte ska verka konkurrenssnedvridande kan systemen förenas med omsättningsgränser, så att enbart verksamheter vars omsättning understiger gränsen kan omfattas. Av (Dnr Fi2016/01045/S3) framgår att vissa länder även har tagit initiativ till förenklingar, t.ex. i form av schablonregler, för att särskilt möta de förändringar och möjligheter som delningsekonomins utveckling innebär. Enligt rap- porten kan det t.ex. som i röra sig om beskattning som utgår från omsättningen av delningsekonomiska aktiviteter, t.ex. genom att avdragsgilla utgifter bestäms schablonmässigt utifrån omsättningen. Behovet av förenkling vid inkomstbeskattningen av egenföretagare Hög sysselsättning är grunden för att finansiera vår gemensamma välfärd. Skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. För att skattepolitiken på ett effektivt sätt ska kunna stödja den ekono- miska politiken bör den vidare utformas enligt ovan nämnda princi- per, som bl.a. innebär att medborgarna och företagen ska ha ett högt förtroende för skattesystemet. För att stärka legitimiteten ska regel- verket vara möjligt att förstå och inte leda till onödigt stora admini- strativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Ett enkelt regelsystem är särskilt viktigt för små företag, såväl i ett uppbyggnadsskede som i ett mer etablerat skede. Att bli egen- företagare kan dock för många upplevas som ett stort steg eftersom det innebär ett större risktagande och förutsätter att den enskilde kan hantera olika mer eller mindre komplicerade regler som automa- tiskt börjar gälla när man blir företagare. Detta gäller inte minst olika skatteregler. Vad som avses med begreppet delningsekonomi är inte entydigt, men oftast avses transaktioner där underutnyttjade tillgångar säljs, hyrs ut, byts, samägs eller samutnyttjas och att det huvudsakligen sker med hjälp av internetbaserade modeller, s.k. plattformar eller digitala marknadsplatser. Delningsekonomin är också i många fall aktuell som del av den cirkulära ekonomin. En cirkulär ekonomi bygger på kretslopp, i stället för det linjära ”skapa, bruka, slänga”. Det handlar om återvinning, återbruk och delning för att på bästa sätt använda de resurser vi har. Det handlar också om de material och den energi som redan använts – att ta till- vara redan gjorda investeringar och ämnen högt i värdekedjan. Den snabba utvecklingen av delningsekonomin i samhället bidrar till att fler individer på ett enklare sätt än tidigare kan träda in på en marknad och bedriva näringsverksamhet utan tidigare erfarenhet. I rapporten (Dnr 131 129 651-16/113) pekar Skatte- verket på att utförarna inom delningsekonomin ofta är oerfarna när det kommer till att deklarera inkomster och framför allt att bedriva verksamhet. I rapporten anger angående vikten av förutsebarhet för ett fungerande skattesystem att det finns en risk för att brister i förutsebarheten i beskattningen leder till effekten att medborgarna avstår från att agera när skattekonsekvenserna är oklara. Om regel- verket framstår som komplicerat och oförutsebart kan det alltså utgöra ett hinder mot att främja ekonomins utveckling och således ett hinder mot att tillvarata de möjligheter som denna utveckling kan medföra. Att det är allt fler som utan tidigare erfarenhet träder in på en marknad och på så sätt blir egenföretagare ställer ytterligare krav på att reglerna för de minsta företagen är enkla att förstå och tillämpa utan onödigt stora administrativa kostnader. Regelförenkling kan vara ett sätt att underlätta och främja egenföretagande generellt. Reglerna för beskattning av enskild näringsverksamhet är dock omfattande och kan i vissa delar uppfattas som komplicerade. Inom delningsekonomin är det enligt svårt för aktö- rerna att göra rätt eftersom skattereglerna i flera situationer upp- fattas som komplicerade att använda för den typ av transaktioner som kännetecknar delningsekonomin. Vidare är sådana transak- tioner svårare för att kontrollera, jämfört med transak- tioner inom den traditionella ekonomin. En anledning till det är att dessa affärsmodeller i allt högre utsträckning leder till person-till- persontransaktioner. De beskrivna kontrollsvårigheterna kan i förlängningen innebära ett hot mot skattebasen. Om kontrollmöjligheterna inte är likvär- diga kan det även inverka negativt på t.ex. konkurrensen och den upplevda rättvisan i skattesystemet. Liknande slutsatser återfinns i betänkandet Delningsekonomi på användarnas villkor (SOU 2017:26) från Utredningen om användarna i delningsekonomin. Även om utvecklingen av delningsekonomin kan innebära utma- ningar för skattesystemet så betonade utredningen om användarna i delningsekonomin att den ökade omsättningen av nyttigheter i del- ningsekonomin kan leda till en rad positiva effekter. Som exempel angavs att den kan leda till ökad sysselsättning och att en fungerande delningsekonomi kan stimulera nyföretagande. Det är angeläget att det ska vara enkelt att starta och driva företag i . Ett enklare regelverk gör att trösklarna sänks och att fler vågar ta steget att starta företag som sedan kan växa. Enkla och tydliga regler för beskattningen gör det dessutom lättare för den skatt- skyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Sådana regler under- lättar också kontrollen för vilket kan påverka före- komsten av skatteundandragande. Ett system med enkla och tydliga regler stärker legitimiteten i enlighet med de angivna principerna för skattepolitiken. Det finns således goda skäl för en analys av dagens skatteregler och, som ovan redogjorts för, genomföra en kraftig förenkling av skattereglerna för de minsta företagen. Analysen bör omfatta beho- vet av generella förenklingar för egenföretagare – oavsett om det rör sig om nya eller befintliga verksamheter. Även de frågeställningar som rör inkomstbeskattning för enskilda näringsidkare och som väcks med anledning av bl.a. utvecklingen av delningsekonomin bör ingå i analysen. Förenklingar av reglerna om mervärdesskatt Mervärdesskatten är en allmän skatt på konsumtion av varor och tjänster. Skatten ska tas ut i varje led i produktions- och distri- butionskedjan. Den näringsidkare som omsätter en vara eller tjänst är normalt skyldig att betala in skatten och har också rätt till avdrag för mervärdesskatt på inköp. Avsikten är att skatten ska föras framåt i kedjan för att till slut belasta konsumenten som därigenom indirekt kommer att bära skatten. Reglerna om mervärdesskatt är i hög grad harmoniserade inom EU och de svenska reglerna baseras på rådets direktiv /112/EG av om ett gemensamt system för mervärdesskatt (mervärdesskattedirektivet). Enligt direk- tivet får medlemsstater som kan tänkas stöta på svårigheter vid tillämpningen av de normala mervärdesskattereglerna på små före- tag, på grund av dessas verksamhet eller struktur, införa schablon- regler för påförande och uppbörd av skatten. Reglerna får dock inte leda till en minskning av skatten (artikel 281). Även på mervärdesskatteområdet är det viktigt att regelverket ut- formas så att det är så enkelt som möjligt att tillämpa. Om en schablonbeskattning införs för inkomstbeskattningen av enskilda näringsidkare, finns det goda skäl att även analysera om det är möj- ligt och lämpligt att även låta dessa företag tillämpa en schablon- beskattning för mervärdesskatten för att förenkla påförandet och uppbörden av den. Analysen bör utgå från den principiella skillnaden mellan direkt och indirekt skatt. Uppdraget att föreslå regelförenklingar inom det konventionella systemet för inkomstbeskattning För att underlätta och främja egenföretagande bör skattereglerna vara så enkla att förstå och tillämpa som möjligt, såväl i ett upp- byggnadsskede som i ett mer etablerat skede. Även om många väljer att övergå till att bedriva verksamhet i aktiebolagsform när verksam- heten växer i omfattning har enskild näringsverksamhet som en enklare företagsform stor betydelse för företagande och entrepre- nörskap. Ett enklare regelverk gör att trösklarna sänks och att fler vågar ta steget att starta företag som sedan kan växa. Enkla och tydliga regler för beskattningen gör det lättare för den skattskyldige att göra rätt och undvika oavsiktliga fel. Enklare regler ökar även möjligheterna till kontroll, vilket minskar utrymmet för skatteundandragande. Reglerna för beskattning av enskilda närings- idkare är dock omfattande och kan i vissa delar uppfattas som kom- plicerade. Mot denna bakgrund finns det skäl att utvärdera och analysera dagens grundläggande system för beskattningen av enskilda näringsidkare i syfte att göra det mindre komplicerat att starta och driva enskild näringsverksamhet. •utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskatt- ning av enskilda näringsidkare inom det konventionella systemet för inkomstbeskattningen, särskilt ordningen för resultatberäk- ning och företagssparande, reglerna om kapitalunderlag för expan- sionsfonder och räntefördelning samt tillämpningsgränsen för räntefördelning, •baserat på resultatet av den genomförda analysen av det kon- ventionella systemet ta ställning till vilka åtgärder som är mest lämpliga att vidta i syfte att kraftigt förenkla inkomstbeskattningen av enskilda näringsidkare, och där så är lämpligt av förenklings- skäl, eftersträva en ökad neutralitet mellan företagsformer, och •lämna förslag till ett sådant förenklat skattesystem med de för- fattningsändringar som bedöms nödvändiga inom ramen för in- komstbeskattningen respektive skatteförfarandet. Utredaren ska analysera de regler som utgör grunden för den huvud- struktur av inkomstbeskattningen som gäller för samtliga enskilda näringsidkare oavsett bransch. En utgångspunkt för ändamålet kan vara det förslag om ett förenklat skattesystem för småföretagare baserat på fördelningsbar inkomst, ändrad struktur för företags- sparande, ett gemensamt kapitalunderlag samt vissa förändringar i reglerna om räntefördelning som LRF har lämnat i sin hemställan. Det står dock utredaren fritt att välja en annan utformning om detta bedöms vara mer lämpligt i syfte att förenkla inkomstbeskattningen för enskilda näringsidkare eller främja samhällsekonomisk effektivitet. Som allmänna utgångpunkter gäller också att de förslag som lämnas så långt det är möjligt ska upprätthålla principen om neutra- litet vid beskattningen av olika företagsformer samt att reglerna utformas så att kontrollen av efterlevnaden underlättas och riskerna för kringgåenden minimeras. Vid analysen ska utredaren beakta de angivna principerna för skattepolitiken, särskilt vad dessa principer anger i fråga om legiti- mitet och rättvisa samt generella och tydliga regler. För att stärka legitimiteten ska regelverket vara möjligt att förstå och inte leda till onödigt stora administrativa kostnader för dem som tillämpar reglerna. Generella och tydliga regler, utan komplicerade gränsdragningar, bidrar till förståelse och legitimitet för skattesystemet och minskar även utrymmet och riskerna för fel och fusk. Utredaren ska vidare särskilt beakta att det ska vara enkelt att starta och driva företag i , samt att skattepolitiken ska säkra stabila skatteintäkter och skapa förutsättningar för en hållbar tillväxt och en hög sysselsättning. Sammantaget ska de förslag som lämnas leda till en kraftig för- enkling av beskattningen och regelverket för att främja egenföre- tagande. Inom ramen för detta ska utredaren även beakta hur enskilda förenklingsförslag samspelar med behovet av att värna skatteintäkterna, motverka skattefusk och skatteundandragande samt intresset av att skattereglerna är neutrala i förhållande till olika skattskyldiga. Uppdraget att föreslå schabloniserade inkomstskatteregler Delningsekonomins utveckling, men även digitaliseringen i övrigt, innebär större möjligheter för individer att träda in på en marknad, vilket kan förväntas bidra till ökad konkurrens och effektivitet. innebär det att fler personer som är oerfarna vad gäller att bedriva näringsverksamhet och att tillämpa de regelverk som följer med det blir näringsidkare. Detta medför ökade krav på att reglerna för de minsta företagen är enkla att förstå och tillämpa. Några länder har valt en ordning där egenföretagare frivilligt kan välja att omfattas av ett system där inkomstbeskattningen bestäms genom schabloniserade inslag. Graden av schablonisering varierar mellan dessa länder. Det kan t.ex. röra sig om att de avdragsgilla ut- gifterna helt eller delvis schabloniseras utifrån verksamhetens omsätt- ning eller att beskattningen fastställs med en fast procentsats på omsättningen. Ett skäl till dessa schabloniserade inslag är att före- tagare som bedriver verksamhet i liten skala ska kunna omfattas av enklare beskattningsregler. I t.ex. är ett sådant alternativt beskattningssystem för egenföretagare begränsat till inkomster från delningsekonomiska aktiviteter, medan andra länder, som , och , inte har motsvarande begränsning. De angivna länderna har förenat sådana system med omsättningsgrän- ser, så att enbart verksamheter med en omsättning som understiger gränsen kan omfattas av systemet. Ett syfte med det kan vara att systemen inte ska verka konkurrenssnedvridande. Sådana system kan även förenas med andra avgränsningar, såsom att den som omfattas inte kan ha anställda i verksamheten. En sådan avgränsning kan bidra till att ett sådant alternativt system används vid startskedet av en verksamhet. Det ska vara enkelt att starta och driva företag i . För att underlätta och främja egenföretagande bör skattereglerna vara så enkla att förstå och tillämpa som möjligt, såväl i en verksamhets uppbygg- nadsskede som i ett mer etablerat skede. Mot denna bakgrund bör en analys göras av om enklare schabloniserade beskattningsregler skulle kunna införas för enskilda näringsidkare. Vid analysen bör inspiration hämtas från de internationella exemplen till den del det är relevant för uppdraget. •utifrån en analys bedöma lämpligheten av och lämna ett förslag på ett frivilligt system där beskattningen bestäms schablonmäs- sigt baserat på en verksamhets omsättning och som utgör ett alter- nativ till konventionell inkomstbeskattning för enskilda närings- idkare vars omsättning understiger en viss gräns och som inte har några anställda, •om det bedöms lämpligt lämna förslag på ett alternativt sätt att fastställa företagets preliminära skatt som är enklare, mer flexi- belt och har närmare koppling till företagets faktiska omsättning, som risken för skuldsättning beaktas, •föreslå en nivå för en sådan omsättningsgräns och hur den bör mätas, •överväga och lämna förslag på eventuella andra begränsningar för systemet som bedöms lämpliga, •analysera om en sådan ordning kan främja delningsekonomins utveckling och ekonomins utveckling i allmänhet, •analysera om en sådan ordning kan verka främjande även för andra enskilda näringsidkare, •bedöma i vilken omfattning det föreslagna systemet innebär en förenkling, •bedöma det föreslagna systemet utifrån neutralitetsaspekter mellan näringsidkare av olika storlek och utifrån olika företagsformer, samt mellan olika skattskyldiga, och •lämna författningsförslag, inklusive nödvändiga författningsänd- ringar inom ramen för skatteförfarandet. Vid tillämpning av ett schabloniserat beskattningssystem som base- ras på omsättningen beräknas och fastställs överskottet av närings- verksamheten på ett förenklat sätt. Eftersom överskottet av närings- verksamheten även utgör underlag för uttag av egenavgifter, så kan ett sådant system även beskrivas som ett schabloniserat sätt att beräkna underlaget för egenavgifterna. Vid utformningen av detta förenklade schablonbeskattningssystem bör utredaren vidare beakta de API:er (Application Programming Interface) som erbjuder. Vid en sådan schabloniserad inkomstbeskattning baserad på om- sättningen tas ingen hänsyn till de faktiska kostnaderna i verksam- heten. Olika verksamheter skulle därför kunna påverkas på olika sätt av ett sådant system. Det gäller exempelvis beroende på om det är en verksamhet med hög eller låg vinstmarginal, eller om verksamheten har höga eller låga kostnader i ett uppstartsskede. Ett schablon- beskattningssystem baserat på en verksamhets omsättning bör mot den bakgrunden vara frivilligt och således ett alternativ till konven- tionell beskattning. En annan omständighet är att en verksamhet kan ha en omsättning som växelvis eller ett visst år överstiger omsättnings- gränsen för schablonbeskattning. Byten mellan schablonbeskattning och konventionell beskattning kan innebära risker för skatteundan- dragande. Vidare kan ett införande av ett alternativt beskattnings- system även på andra sätt innebära risker för skatteundandraganden. En annan risk som kan uppkomma är, beroende på utformningen av ett schablonbeskattningssystem, att det skapas skatterättsliga incita- ment att ingångna anställningsavtal sägs upp och att anställda i stället blir uppdragstagare åt samma företag. •analysera och lämna förslag på regler som hanterar övergångar mellan systemen, dvs. från konventionell beskattning till ett schabloniserat system och vice versa, •bedöma vilka regler som behövs när omsättningen i en schablon- beskattad verksamhet överstiger omsättningsgränsen och lämna nödvändiga förslag, •analysera och föreslå eventuella inlåsningsmekanismer, exempel- vis i form av att systemet behöver tillämpas innan ett byte till det konventionella systemet kan göras, •analysera risken för att ett införande av ett alternativt system kan innebära att inkomster förs över till den schablonbeskattade sfären medan kostnader förs över till konventionellt beskattad verksamhet och vid behov lämna förslag på hur denna risk kan motverkas, •även i övrigt bedöma systemet utifrån behovet av att värna skatte- intäkterna och motverka skattefusk och skatteundandragande, och •analysera om införandet av ett alternativt system kan innebära att strukturen på arbetsmarknaden förändras genom att företag istället för att anställa väljer att ge uppdrag till personer som om- fattas av schablonbeskattning samt beakta konsekvenser det kan medföra för bl.a. skatteintäkter, lägre andel personer som omfat- tas av anställningstrygghet och andra skyddsregler på arbets- marknaden, samt ökad sysselsättning genom egenföretagande, samt ta ställning till hur nivån på omsättningsgränsen eller andra anpass- ningar för systemet påverkar dessa respektive omständigheter och lämna förslag som bedöms lämpliga. Utredaren kan vid analysen beakta de kartläggningar som redan genomförts avseende delningsekonomin, dels av i rap- porten Delningsekonomi, dels av Utredningen om användarna i delningsekonomin i betänkandet Delningsekonomi på användarnas villkor. Vid bedömningen av lämpligheten av ett schablonbeskatt- ningssystem ska utredaren beakta de angivna principerna för skatte- politiken, bl.a. vad dessa principer anger om att skattereglerna ska vara generella och tydliga men att avsteg kan motiveras utifrån krav på styrning eller samhällsekonomiska effektivitetsskäl. Vid bedöm- ningen av i vilken omfattning det föreslagna systemet innebär en för- enkling ska utredaren beakta förhållandet till annan angränsande lag- stiftning. Uppdraget att föreslå schabloniserade mervärdesskatteregler