sou · H8B346d2 · 2020-08-07 00:00:00 — Statsstödsreglerna hindrar sannolikt möjligheten till en subvention till lokaler och har påverkat vårt förslag att upphäva möjligheten för kommuner att ge särskilt gynnande villkor till fristående skolor som etablerar sig i kommu- nerna. har därför delvis påverkat förslaget. Utöver de konsekvenser som tagits upp ovan bedöms förslaget inte få några effekter på andra myndigheter, organisationer, kommunala självstyrelsen, regioner. Förslaget påverkar inte sysselsättning, regional- politik, brottslighet, eller den personliga integriteten eller möjlig- heten att nå de jämställdhets och integrationspolitiska målen. 33.5Införande av en statlig hyresgaranti I korthet innebär förslaget att staten tar över administrationen för hyresgarantin och ersätter hyresvärdarna i de fall som hyresgästen inte kan betala. Hyresgaranti gäller bara för dem som flyttar till hyreslägenhet. En hyresgaranti ska omfatta tolv månadshyror och gälla . Konsekvenser för offentliga finanser Många hyresvärdar ställer krav på att hyresgästen ska ha en inkomst (inte försörjningsstöd), en fast anställning och inte ha några betal- ningsanmärkningar. Ett vanligt bruttoinkomstkrav har varit årshyran, men många större hyresvärdar har tagit bort detta krav. Hyresvärdarna har i vissa fall krav på att hyresgästen ska ha ett visst belopp kvar efter att hyran är betald och inte heller ha några betalningsanmärkningar. har gjort egna kalkyler och beräkningar för hur ett införande av en statlig hyresgaranti skulle påverka statens utgifter. Dessa beräkningar är osäkra, då skattningarna baseras på ett antal antaganden.17 För att komma fram till hur många hushåll som inte uppfyller hyresvärdars krav men som ändå kan klara av en hyra krävs känne- dom om hushållens inkomster, inkomsternas varaktighet, boende- utgifter och övriga levnadsomkostnader. Antaganden om dessa para- metrar ger en uppskattning om antalet statliga hyresgarantier som kan ställas ut. Därför har också uppskattat antal hushåll •som har en bruttoinkomst som är lägre än 3 gånger lägre den för- väntad hyran, •som har en betalningsanmärkning, men som har en bruttoinkomst som är högre än 3 gånger den förväntade hyran och förväntas flytta in i en hyreslägenhet under ett kalenderår. •där det saknas fast inkomst, men som har en bruttoinkomst som är högre än den förväntad hyran och som saknar betalnings- anmärkning. skiljer mellan olika hushåll som har 0, 1 500 och 3 000 kro- nor per konsumtionsenhet kvar efter det att den förvän- tade hyran är betald och skäliga levnadsomkostnader (se för en närmare redogörelse av beräkningen). gör en uppdelning på de med fast inkomst (variant 1) och de med in- komster från pension, a-kassa och sjukpenning (variant 2). Resultatet av beräkningar av antalet ansökningar om hyresgarantier som skulle komma in och som staten kan behöva administrera är mellan 147 000 (variant 2) och 168 000 (variant 1) Dessutom gör en uppskattning på att fler hus- håll inte uppfyller hyresvärdarnas inkomstkrav. Det skulle innebära att staten i så fall måste hantera 242 471 ansökningar. Av de inkomna ansökningarna om hyresgarantier kommer vissa att ställas ut (se nedan). 17Boverket (2014 a). Varje hyresgaranti kommer att ha en administrationskostnad. En stat- lig tjänsteman har en timkostnad på cirka 357 kronor.18 Handlägg- ning av statlig hyresgaranti beräknas ta 1–. Det innebär att för varje beslutad och utställd hyresgaranti är styckkostnaden max i administrationskostnad. I den högsta uppskattningen av antalet ansökningar, 242 471, är administrationskostnaden cirka 259 miljoner. En mer rimlig uppskattning är att det är 50 000 ansök- ningar som kommer in, vilket ger en administrativ kostnad på cirka 53 miljoner. Till de administrativa kostnaderna kan det initialt till- komma utgifter för ärendehanteringssystem, programvara och utbild- ningsinsatser för personalen på . Ersättning för uteblivna hyreskostnader Garantin kommer att realiseras för dem som inte betalar hyran. gör en beräkning av hur stor andel av dem som beviljas hyresgaranti som inte kommer att kunna betala hyran och hur många månadshyror en hyresvärd i genomsnitt förlorar. I förslaget gäller en begränsning på maximalt 12 månaders ersättning för hyresförlust. Tiden för vräkning av hyresgäst och till dess att ny hyresgäst flyttar in är enligt beräkning 6 månader. beräknar att staten i genomsnitt måste ersätta sex månadshyror i de fall med hus- håll med hyresgaranti inte betalar hyran. En genomsnittlig årshyra var , är det 33 157 kronor.19 gör en uppskattning att 98 000 hyresgarantier kommer att ställas ut. uppskattar att av hyresgästerna orsakar hyresvärdarna en hyresförlust. Det innebär att statens er- sättning för uteblivna hyresbetalningar är (med hyror). I ett annat scenario där uppskatt- ningen av antalet är 20 000 utställda garantier är den kostnaden för ersättning för de uteblivna hyresbetalningarna i stället (med hyror). 18www.scb.se/hitta-statistik/statistik-efter-amne/arbetsmarknad/loner-och-arbetskostnader/ lonestrukturstatistik-hela-ekonomin/pong/tabell-och-diagram/loneutveckling/, . Använt data för statlig sektor 2012 och 2018. utgår från kostnaden statliga tjänste- man som angavs i . Utifrån antagandet ovan beräknar statens totala utgifter till första året och andra året och framöver, om 98 000 hyresgarantier ställs ut. Bover- ket har bedömt att antalet garantier är högt skattat. Kostnaden för 20 000 utställda hyresgarantier kommer totalt att vara cirka 60 mil- joner kronor första året och och följande år. År 2 stiger kostnaden, eftersom fler garantier kommer att vara utställda och staten kommer att ha högre kostnader för att ersätta hyresvärdaren för uteblivna hyror. beräknar att ökningen innebär att ersättningen för uteblivna hyresgarantier kom- mer att fördubblas. De administrativa kostnaderna bör vara 1 som 2 men bör sjunka när har utformat en effektiv handläggning av hyresgarantin. När hyresgaranti infördes , beräknades att det uppskattningsvis skulle röra sig om cirka 20 000 utställda hyresgaran- tier. Det totala antalet hyresgarantier som ställdes ut och som kom- munerna fick statlig ersättning för var enbart 226 stycken. Det är rimligt att anta att kommissionens förslag kommer att innebära fler utställda garantier. En rimlig uppskattning är att det kommer att röra sig om cirka 50 000 ansökningar med cirka 20 000 utställda garantier. Förslaget innebär att den kommunala hyresgarantin på 5 000 kro- nor tas bort. var avsatt till den kommu- nala hyresgarantin.20 Dessa medel kan alltså användas för att finansiera den statliga hyresgarantin. En statlig hyresgaranti kan medföra samhällsekonomiska effekter. Kommunerna använder hyresgarantin i olika utsträckning, och en statlig hyresgaranti som administreras av blir mer jämlik, eftersom det inte spelar någon roll vilken kommun hyresgästen är bosatt i. Att administrerar den statliga hyresgarantin leder till att det blir mer likvärdig tillgänglighet för hyresgarantier över landet. Fler kommer att ha rätt till statlig hyresgaranti, eftersom alla som uppfyller kriterierna i den föreslagna förordningen kommer att ha rätt till en hyresgaranti. 2019/20:1, utgiftsområde 25. stadsmarknadsenkät uppger 66 kommuner att de använder sig av kommunala hyresgarantier. Det är en minskning med 4 kommuner . Totalt 208 kommuner har svarat nej, och 16 kom- muner har inte besvarat frågan.21 Om statlig hyresgaranti används i större utsträckning, kommer fler hushåll som har problem att kunna etablera sig på bostadsmarknaden att kunna bli hjälpta. Detta bidrar både till en bättre fungerande arbetsmarknad och i vissa fall till för- bättrade möjligheter att bedriva högre studier. Konsekvenser för myndigheter och kommuner Genom kommissionens förslag åläggs nya upp- gifter. ska vara den beslutande myndigheten för statlig hyresgaranti. Det leder till ett behov av ökade förvaltnings- anslag till . Kommissionen har bedömt att det är rimligt med cirka 50 000 ansökningar, som i genomsnitt tar 1–3 tim- mar att handlägga. Kostnader för administration beräknades ovan till . Kostnaderna kan framöver förväntas minska, eftersom handläggningen kommer att effektiviseras. På borde alltså administrationskostnader kunna sänkas. Utvecklingen bör följas och därefter ut- värderas, dels för en bedömning av om anslaget ska ökas eller mins- kas, dels för att utvärdera om syftet med den statliga hyresgarantin uppfylls. ställer kommunen ut kommunala hyresgarantier och an- söker om statligt bidrag hos . Förslaget frigör resurser hos kommuner som inte längre behöver handlägga hyresgarantier. Bo- verkets arbete med att handlägga, och i de fall det bifalls, betala ut det statliga bidraget till kommunen kommer också att kunna av- vecklas. har en administrativ kostnad för att hantera det statliga stödet för de kommunala hyresgarantierna, och anslaget till bör därför minskas med motsvarande summa. Kommu- nerna har höga kostnader för sociala kontrakt för de individer som är så kallat strukturellt hemlösa, alltså står utan bostad enbart på grund av bristen på bostäder. För somliga i den här gruppen kom- mer en statlig hyresgaranti att lösa situationen och tillgängliggöra ett 21Boverket, bostadsmarknadsenkäten . Vilka kostnadsbesparingar detta innebär för kom- munerna är svårt att beräkna. Konsekvenser för andra aktörer Den potentiella besparing som uppstår som en effekt av att personer får tillgång till ett tryggt boende är svåra att kvantifiera. Det finns grupper som har svårt att klara av hyresvärdars krav på inkomster och anställningsförhållanden för att få ett hyres- kontrakt. En statlig hyresgaranti ökar möjligheten för fler hushåll att få tillgång till en bostad som de klarar av att betala. Hyresvärdar skulle med denna garanti kunna vara villiga att ingå hyresavtal med hyresgäster som de annars skulle nekat, vilket innebär att garantin neutraliserar risken för hyresförluster. Hyresgarantin jämnar därmed ut delar av den av hyresvärden uppfattade skillnaden i ekonomisk risk mellan olika hyresgäster. Hyresgarantier kommer att avse både kommunala och små som stora privata hyresvärdar och påverkar därför inte konkurrenssitua- tionen för mindre företag. Hushåll med låga inkomster, tillfälliga anställningar, betalningsanmärk- ningar eller skuldsaneringar men som kan klara sina boendeutgifter får i större utsträckning chans till en trygg boendesituation. Detta är av stor vikt för att kunna delta i övriga delar av samhällslivet, som arbete och skola. För de kommunala hyresgarantierna är hyresgarantier ut- ställda till kvinnor och utställda till män. Det finns alltså vissa könsskillnader. Förslaget stärker inkomstsvaga grupper där kvin- nor är överrepresenterade (låga inkomster, tillfälliga anställningar). En stor andel av de kvinnor som är strukturellt hemlösa uppger våld i nära relationer som en anledning. Förslaget skulle därför också kunna bidra till större ökad självständighet för våldsutsatta kvinnor. Utöver konsekvenser för den offentliga sektorn och som i övrigt tagits upp ovan bedöms förslaget inte får några effekter på organisa- tioner, regioner, regionalpolitik, integration, brottslighet, den kom- munala självstyrelsen eller den personliga integriteten. 33.6Valmöjligheter för standardhöjande åtgärder I korthet innebär förslaget att stärka hyresgästens ställning genom möjligheten att välja standardhöjning. Nuvarande lagstiftning leder ibland till att hyresgäster tvingas flytta på grund av omfattande reno- veringar och hyreshöjningar. Effekter på offentliga finanser Konsekvensen blir en långsammare takt i renoveringarna av de stora hyresbestånden. Det finns samband mellan hyreshöjningar och an- delen som flyttar; flyttade om hyreshöjningen var 500 kro- nor, flyttade om den var eller mer. De som drabbas värst är ensamboende och familjer med flera barn.22 Ett antal påtvingade förflyttningar kan troligen avvärjas, då boendekostnaden i många fall inte kommer att öka till mer än vad individerna kan be- tala. Förändringen kan verka återhållande på både bostadsbidrag och ekonomiskt bistånd. Båda dessa bidragsformer har setts öka både hos dem som flyttar och hos dem som bor kvar efter en renovering.23 22Boverket (2014 b). Det är kostnadseffektivt att genomföra de renoveringar som be- höver genomföras i hela fastigheten, vilket talar för att renoveringar kan fortgå i hela bestånd, även om de valbara tilläggs- tjänsterna utförs i ett antal av lägenheterna. Ett annat alternativ för fastighetsägarna är att enbart renovera vakanta lägenheter, och då höja standarden på dessa, så att hyresnivån i de vakanta lägenheterna höjs över befintliga hyresgästers betalningsvilja. Det är dock dyrare att genomföra övergripande renoveringar genom att renovera en lägenhet i taget. Ytterligare ett handlingsalternativ för fastighets- ägarna är att de i och med de minskade möjligheterna till att höja hyran i samband med standardhöjande åtgärder utför löpande under- håll i högre grad. Sammanfattningsvis bör den samhällsekonomiska effekten av för- slaget vara en fördel för sittande hyresgäster och neutral för fastig- hetsägaren. Konsekvenser för små företag och det regionala näringslivet Förslaget kan innebära en regional skillnad i fastighetsägarnas förut- sättningar när det gäller att klara av renoveringar. På vissa bostads- marknader finns en stor efterfrågan på bostäder och ägarna har god ekonomi medan det på andra ställen i landet finns vakanta lägenheter och fastighetsägare med ansträngd ekonomi som har svårt att finan- siera renoveringar.24 Konsekvenser för andra aktörer Det finns två alternativ för fastighetsägarna när de vill genomföra standardhöjande åtgärder. Det första är att det görs med sittande hyresgäster. Det andra alternativet är att standardhöjande åtgärder genomförs när hyresgästerna flyttar ut och innan en ny hyresgäst flyttar in. En tom lägenhet ger fastighetsägaren en större frihet att välja standardhöjning. Hyresgästen blir inte störd av renovering, och fastighetsägaren behöver inte tillhandahålla annan lägenhet. Detta höjer inte hyran för en befintlig hyresgäst, och hyresvärden behöver 24Boverket (2014 b). inte processa med hyresgästföreningen (medgivande och förhand- ling). Förslaget kommer endast att beröra standardhöjande åtgärder för sittande hyresgäster och minskar möjligheterna för hyresvärdar att genomföra lönsamma renoveringar för sittande hyresgäster. För- slaget hindrar inte att fastighetsägaren kan vänta tills dess att lägen- heterna är vakanta för att kunna genomföra renoveringar med hyres- höjningar. Förändringen kan förväntas öka kostnaderna för standardhöjande åtgärder och sänker nivån på hyreshöjningar. finns det en viss risk att renoveringar kommer att skjutas . Förslaget om standardhöjande åtgärder med olika valbara alter- nativ för hyresgästen bidrar till att hyresvärden erbjuder olika alter- nativ, och hyrespåslag och kan på så sätt tillmötesgå hyresgästens önskemål. Konsekvensen blir att standardhöjande åtgärder kan komma att genomföras men att de inte blir så omfattande. Genom att förslaget förbättrar och involverar hyresgästen i de standardhöjande åtgärderna och hyrespåslaget är beräknat, kommer sannolikt förslaget att reducera antalet konflikter mellan värd och gäst. Hyresgästerna har flera alternativ att välja mellan men kan fort- farande välja att inte godkänna något av alternativen. Fastighets- ägaren kan då vända sig till få tillstånd till standardhöjande renoveringar. Förlaget kommer inte att öka antalet tvister i hyresnämnden och domstol. Konsekvenser för ekonomisk jämlikhet, jämställdhet och integration Förslaget leder till lägre standardhöjningar i lägenheter och hyrorna kan hållas på en rimlig nivå. Många hyresgäster tvingas flytta på grund av hyreshöjningar. Det är främst individer med låga inkomster som flyttar, och de flyttar till socio-ekonomiskt svagare områden, vilket förstärker segregationen. Hårdast drabbade är ensamboende , i synnerhet kvinnor, ensamstående med barn och stora barnfamiljer.25 På torde hyresutbudet bli mer differentierat inom samma bestånd och på så vis kan förslaget leda till blandad boendestruktur, socialt och eko- nomiskt. Utöver de nämnda konsekvenserna bedöms förslaget inte få några effekter på andra myndigheter, organisationer, den kommunala själv- styrelsen, regioner, företag, regionalpolitik jämställdhet, integration, brottslighet, eller den personliga integriteten. 33.7Begränsningar i reklam för kommersiella spel I korthet innebär förslaget reklambegränsningar för kommersiellt spel. Varningstexter om spelandets skadeverkningar. Effekter på offentliga finanser Huvudkonsekvensen blir färre negativa effekter av spelandet för det allmänna generellt. De direkta ekonomiska konsekvenserna för ut- gifterna i statsbudgeten som kan uppkomma beror på minskat spe- lande, vilket i så fall är en önskad effekt. I den mån begränsningarna får effekter på det totala spelandet i samhället kommer statens mins- kade intäkter från licenserna att reducera det positiva nettot. Spelande medför liksom konsumtion av alkohol betydande risker för missbruk och vidhängande sociala och ekonomiska problem. Spelberoende är såväl i socialtjänstlagen som i hälso- och sjukvårds- lagen, likställt med andra beroenden. Om man genom reklambegräns- ningar och information om spelandet skadeverkningar kan minska spelmissbruk kan kommunernas och regionernas ekonomi på lång sikt påverkas positivt. Av spellagen framgår att marknadsföringen av spel ska vara måttfull och inte rikta sig särskilt till personer . Förslaget leder till att konsumenter som utsätts för spelreklam kommer att upplysas om spelandets skadliga konsekvenser. Förslaget torde på lång sikt att vara positivt för samhällsekonomin. har delat tillsynsansvar med Spelinspektionen över reglerna gällande marknadsföring av spel i spellagen. Förslaget för- anleder inga nämnvärda ekonomiska eller andra konsekvenser för myndigheterna. Reklam kan ge impulser att spela som kan vara svåra att stå emot och leda till att en person spelar med mer pengar än planerat. Förslaget kan därför antas minska spelandet för en person med spelproblem och även förhindra återfall i spelproblem för dem som har slutat spela. Särskilt gäller detta om det införs varningstexter som en på- minnelse om skadliga konsekvenser av spelandet. En begränsning av spelbolagens möjligheter till att marknadsföra de kommersiella spelen påverkar spelföretagens möjligheter att nå ut med sin marknadsföring på samma sätt som . Det skulle kunna leda till intäktsförluster. Förslaget har inte någon betydelse för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller i villkor i förhållande till de större företagen. Kvinnor spelar mer än män och har i högre grad spelproblem.26 För- slaget bidrar till därmed till ökad jämställdhet. I korthet innebär förslaget ändringar när det gäller marknadsföring av alkohol där de tre minst avskräckande alternativen som står för de av antalet informationstexter tas bort. 26Folkhälsomyndigheten statistik 2019, pressmeddelande . Effekter på offentliga finanser Hur stor effekten på konsumtion blir kan inte förutsägas. Andelen av befolkningen som bedöms konsumera på riskabelt hög nivå är i åldern 20–och hälften så stor i högre åldrar. Om man överslagsvis antar att denna andel minskar med en procentenhet , blir den offentligfinansiella kostnads- minskningen 166 mnkr.27 Till detta kommer en vinst på omkring 80 kvalitetsjusterade levnadsår, motsvarande 150–. Värdet av de förhindrade fosterskadorna är potentiellt betydande men ännu svårare att uppskatta. Därtill kommer en minskning av samhällets kostnader för självmord, våld och andra skador. Konsekvenser för statliga myndigheter och kommuner övervakar marknadsföringen av alkohol. Försla- get innebär ingen förändring för myndighetens arbete. Vinimportörer kan påverkas av skärpta informationstexter. Skärpta restriktioner på alkoholreklamen leder möjligen till mindre omfattande annonsering och därmed minskade annonsintäkter för tidningar.28 Konsekvenser för folkhälsan och påverkan Informationstexterna om vad alkoholkonsumtionen kan leda till för skadeverkningar har till syfte att skydda folkhälsan. De olika infor- mationstexterna ska användas omväxlande och om möjligt i lika stor omfattning. Förslaget att ta bort de minst avskräckande konsekven- serna som används mest i marknadsföringen kan förhoppningsvis ge viss effekt på folkhälsan. ser man alkohol som en hälsofråga och folkhälsan prioriteras högt i den svenska alkoholpolitiken. Att alkohol mer än hälsofråga i än en handelsvara överensstäm- 27Fördelat på sjukvård 29, kommun 80, socialförsäkring . Dessa och övriga siffror hämtade från det hälsoekonomiska verktyget Hälsokalkylatorn; se . 28Konsumentverkets allmänna råd, 2016:1. Informationstexter gäller inte övrig annonsering. mer inte med fria rörlighet för varor och tjänster. EU- domstolen har utryckt att ett land får begränsa marknadsföringen av alkohol men det måste ske i rätt syfte. Begränsningar som avser att skydda folkhälsan kan tillämpas. Den fria rörligheten kan alltså in- skränkas med folkhälsan i beaktande. Medan alkoholkonsumtionen är högre i de högre inkomst- skikten, är skadorna vanligare i låginkomsthushållen, och denna ten- dens har förstärkts . En minskning av alkoholkon- sumtion är därför gynnsam ur ett jämlikhetsperspektiv, bortsett från den allmänt gynnsamma effekten på välfärden i samhället i form av minskad sjuklighet, färre olyckor och färre våldsbrott. Det finns en stark koppling mellan berusning och olika typer av brott. Det finns skäl att anta att mer avskräckande varningstexter får en positiv effekt i form av minskad brottslighet. Utöver de konsekvenser som redogjorts för ovan bedöms förslaget inte få några mer betydande effekter på andra myndigheter, organi- sationer, regioner, regionalpolitik jämställdhet, integration, eller den personliga integriteten. Aaberge, R. et al. (2002): ”Income Inequality and Income Mobility in the Scandinavian Countries Compared to the ,” Review of Income and Wealth 4(4), 443–469. Aaberge, R. et al. (2018): Increasing Income Inequality in the Nordics: 2018. Aaltonen, M. et al. (2017): ”Comparing employment trajectories before and after first imprisonment in four Nordic countries,” 57, 828–847. Aaronson, D. et al. (2007): ”Teachers and Student in the Public High Schools,” 25(1), 95–135. Abdulkadiroglu, A. et al. (2018): ”Free to choose: ?” : Applied Economics 10(1), 175–206. Acemoglu, D et al. (2001): ”Denunionization, technical change and inequality,” on Public Policy 55, 229–264. Ackum, S. (2018):”Utmaningar för vuxenutbildningen”, i Calmfors, L., , A. (2018): . , W. et al. (2011): ”Is Welfare State Really ? Indicators on Social Spending, 1980–2012; and a Manual to the Social Expenditure Database (SOCX)”, Social, Employment and Migration Working Papers Adermon, A. et al. (2018): Intergenerational wealth mobility and the role of inheritance: Evidence from multiple generations. WP 2018:8, IFAU, . ., Ostrove J. (1999): ”SES and health: what we know and what we don’t,” of Sciences 896, 3–15. , E. m.fl. (2015): ”Alkohol, narkotika och tobaksrökning ger stor del av sjukdomsbördan,” 2015; 112:C4TH. Agerström, J. , D. (2009): ”Implicit prejudice and ethnic minorities”, 30(1/2), 43–55. , Å., , E. (2005): Vad hände med resurserna när den svenska skolan decentraliserades? IFAU rapport 2005:1, . , K. et al. (2013): “Drowning deaths in with emphasis on the presence of alcohol and drugs – a retrospective study, 1992–2009,” BMC Public Health 13:216. (2015): ”Etnisk diskriminering – vad vet vi, vad behöver viveta och vad kan vi göra?” Ekonomisk debatt. Nr 4 2015, årgång 43. , A. et al. (2012): ”Does age matter for employability? A field experiment on ageism in the Swedish labour market,” Applied Economics Letters 19(4), 403–406. , A. et al. (2020): ”Do Swedish Schools Discriminate against Children with Disabilities?” IFN Working Paper No. (2015): Överskuldsättningens kostnader. Bilaga till 2015:14. Aizer, A. et al.