sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Behovet av att utvidga bidragsramen för lärarassistenter i syfte att de ska kunna anställas på fritidshemmet i samma utsträckning som inom övriga bidragsberättigade skolformer har på motsvarande sätt beräk- nats genom att jämföra antalet legitimerade lärare på fritidshemmet med motsvarande antal inom övriga bidragsberättigade skolformer. Antalet legitimerade på övriga bidragsberättigade skolformer är i detta fall något lägre, beroende på att antalet bidragsberättigade skol- former är något färre. De uppgår till 74 000 och antalet legitimerade lärare i fritidshemmet utgör av deras antal. Bidrags- ramen bör därför utvidgas med för att skapa det utrymme som krävs för att genomföra reformen. Kostnaderna för den föreslagna specialpedagogiska personalförstärk- ningen på fritidshemmet beräknas uppgå till . Beloppet har beräknats utifrån antalet elever på fritidshemmet och andra bidragsberättigade skolformer, detta för att de föreslagna specialpedagogiska insatserna i första hand bedömts vara av bety- delse för eleverna. Antalet elever på fritidshemmet som andel av motsvarande antalet inom andra bidragsberättigade skolformer upp- gå till . Om hänsyn tas till att närvarotiden på fritids- hemmet enligt enkätundersökningar uppgår till 76 pro- cent av inom övriga skolformer sjunker andelen till – ett procenttal som multiplicerat med den totala bidragsramen på 140 miljoner uppgår till samma belopp som den ovan angivna kost- naden för reformen. Beräkningen av kostnaden för handledare i specialpedagogik har i likhet med karriärtjänst- och lärarassistentreformen utförts utifrån en jämförelse av antalet legitimerade lärare. Antalet bidragsberät- tigade skolformer är dock färre vilket gör att de legitimerade lärarna på fritidshemmet utgör en större andel av alla legitimerade lärare. Deras andel är vilket motsvarar av den totala bidragsramen på 72,9 miljoner. Bidragsramen anges här exklusive de medel som avsatts för utbildningstjänster. Förslaget att Skolinspektionen ska genomföra en tematisk kvalitets- granskning inriktad på det systematiska kvalitetsarbetet rörande fritidshem beräknas utifrån uppgift från myndigheten generera en kostnad på . Kostnaden för att genomföra en FFR-kurs (fortbildning för rektorer) med inriktning mot fritidshemmets verksamhet beräknas enligt Skol- verket till . Övriga uppdrag till bedömer utredningen kan utföras inom myndighetens befintliga anslag. Förslagen om att utvidga vissa statsbidrag till att även omfatta fritidshemmet innebär att huvudmän kan söka bidrag och fördela resurser till fritidshemmet i större utsträckning. Detta bör leda till kvalitetshöjning. Förslaget om fritidshemssamordnare innebär en möjlighet för huvudmännen att stärka verksamheten i fritidshemmet. Förslaget kan innebära kostnader för huvudmannen i den mån huvudmannen anser att det behövs fler tjänster än vad man kan få bidrag för. Förslaget om lärarassistenter innebär att de huvudmän som vill ta del av bidraget för lärarassistenter inom fritidshemmet själv ska finansiera minst lika stor del av kostnaderna som bidrag ges för. Det innebär i linje med beräkningarna ovan en total kostnad om 36 mil- joner kronor . Förslaget om att statsbidraget gällande personalförstärkning inom specialpedagogik ska omfatta fritidshemmet innebär att det finns möjlighet att anställa personal med specialpedagogisk kompetens i större utsträckning Förslaget innebär också att de huvudmän som vill ta del av bidraget för förstärkningar inom fritidshemmet ska finan- siera tjänsterna med halva kostnaden för en anställning eller uppdrag. Det innebär i linje med beräkningarna ovan en total kostnad på . Riktade statsbidrag har alltid en problematik i att framför allt små huvudmän kan uppleva det för krångligt eller tidskrävande att ta del av dem. Detta är dock insatser som är frivilliga för huvudmännen att ta del av. Utredningen föreslår vissa kompetensutvecklingsinsatser i form av webbkurser samt en FFR-kurs, vilket bör innebära en kvalitets- höjning. Deltagande i insatserna innebär att resurser främst i form av tid behöver avsättas för dem som berörs. På kort sikt kan det inne- bära att personer som deltar i utbildningsinsatser inte kan genom- föra sitt vanliga uppdrag i samma omfattning. Det stödmaterial som utredningen föreslår ska tas fram rörande det systematiska kvalitetsarbetet bör enligt utredningens bedömning förenkla det systematiska kvalitetsarbetet. Enligt läroplanen ska undervisningen i fritidshemmet stärka elever- nas möjligheter att ta del av ett aktivt förenings-, kultur- och frilufts- liv i närmiljön. Utredningen bedömer att förslagen om framtagandet av en handlingsplan och en kartläggning samt stödmaterial om regel- verket kommer stärka huvudmännen i deras uppdrag. Vad gäller förslaget om lokalernas ändamålsenlighet är utredningens förslag ett förtydligande av motivtexten i skollagens förarbeten (2009/10:165, s. 283 f.). En huvudman ska enligt skollagens motiv ha ändamålsenliga lokaler. Krav får emellertid inte finnas i motiv och det framgår av utredningens skälstexter att ändamålsenlighet är en viktig aspekt av fritidshemmets lokaler. Det är mot denna bakgrund som förtydligandet nu förs in i skollagen. Förslaget angående rikt- märken för gruppstorlekar handlar om ett uppdrag till , eftersom utredningen inte kan överblicka vad ett sådant uppdrag kommer att leda till går det inte heller att utreda konsekvenserna. 12.3.4Konsekvenser för barn och elever Enligt utredningens direktiv ska konsekvensanalysen, utöver de krav som ställs enligt kommittéförordningen, även innehålla en beskrivning av konsekvenser utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter (). Barnets bästa ska, enligt skollagen vara utgångspunkten i all ut- bildning och annan verksamhet inom skolväsendet och för annan pedagogisk verksamhet enligt skollagen (1 kap. 10 § skollagen). Denna bestämmelse har sin utgångspunkt i . Med barn avses i varje människa under . har också förbundit sig att följa FN:s konvention om rättigheter för per- soner med funktionsnedsättning. Enligt grund- principer ska varje barn ha samma rättigheter till utbildning och ut- veckling (art. 2, 6, 28, 29) och vid alla åtgärder som rör barn ska barnets åsikter beaktas och barnets bästa komma i främsta rummet (art. 3, 12), vilket också slås fast i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning (art. 7). Konventionsstaterna ska erkänna barnets rätt till vila och fritid, till lek och rekreation anpassad till barnets ålder och rätt att fritt delta i det kulturella och konstnärliga livet. Konventionsstaterna ska respektera och främja barnets rätt att till fullo delta i det kulturella och konstnärliga livet och ska uppmuntra tillhandahållandet av lämpliga och lika möjligheter till kulturell och konstnärlig verksam- het samt till rekreations och fritidsverksamhet (art. 31). Syftet med utredningens förslag är att öka kvaliteten och lik- värdigheten i fritidshemmet. Av den anledningen ges bland annat förslag som har till syfte att vara ett stöd i fritidshemmets kvalitets- arbete (fritidshemssamordnare, stödmaterial samt webbkurser rik- tade mot rektorer respektive skolchefer). Det är också av den anledningen som förslag ges om att utöka vissa statsbidrag till att omfatta fritidshemmet. Om ramen för stats- bidragen inte utökas trots att användningsområdet vidgas kan det innebära utspädningseffekter. En utspädningseffekt innebär att fler verksamhetsformer ska dela på samma ekonomiska resurser. Alla elever har inte rätt att delta i fritidshemmets undervisning (14 kap. 5 § skollagen). Detta innebär i förlängningen att offentliga medel inte kommer alla barn och elever till del. Utredningen anser emellertid att huvudmännen ska ha möjlighet att använda resurserna där de bedömer att dessa får störst effekt för eleverna. Sammantaget bedömer utredningen att förslagen rörande fritids- hemmet kommer gynna både flickor och pojkar och att förslagen huvudsakligen har positiva konsekvenser för de barn och elever som omfattas. Utredningen vill här trycka på att borde tillgången till fritidshem för alla övervägas för att verksamheten fullt ut ska kunna sägas följa . Särskilt om konsekvenser för elever med funktionsnedsättning FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsned- sättning består av åtta principer varar en är principen om icke-diskri- minering. Utredningen bedömer att förslagen har liten påverkan på icke- diskriminering av personer med funktionsnedsättning. Om kvaliteten och likvärdigheten stärks har det en positiv effekt på alla som berörs av verksamheten. Utredningen föreslår förändringar i skollagens stöd- bestämmelser som innebär att bland annat barn med funktions- nedsättning har möjlighet till extra anpassningar och särskilt stöd i fritidshemmets undervisning. 12.3.5Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor och män Av alla anställda på fritidshemmet är kvinnor. De för- väntade positiva effekterna av utredningens förslag berör därför fler kvinnor än män. Det går dock inte att fastställa huruvida samhället blir mer jämställt eller ej av de förslag som presenteras eftersom det är svårt och i vissa fall omöjligt att göra bedömningar av de skillnader som kan finnas mellan insatsernas betydelse för de kvinnor som arbetar på fritidshemmet jämfört med den betydelse de har för de män som arbetar inom samma verksamhet. Dessutom kan effekten på jämställdheten se olika ut beroende på vilken jämställdhetsaspekt som avses. En sådan aspekt som lyfts fram i olika sammanhang är att minska könssegregationen på arbetsmarknaden. Ur denna aspekt skulle det vara en fördel om de insatser som görs kan leda till att fler män söker sig till fritidshemmet. Utredningen gör dock bedöm- ningen att ingen av de föreslagna insatserna kommer att få den effekten i någon betydande grad. Utredningen bedömer att förslagen i betänkandet rörande fritidshem- met i övrigt inte medför sådana konsekvenser som är av betydelse för övriga områden som framgår av 15 § kommittéförordningen (1998:1474). 12.3.7Konsekvenser av ändringar i VAL-förordningen Utredningens förslag om ändringar i VAL-förordningen syftar till att vidareutbildning av lärare, , ska förändras på ett sådant sätt att det blir lättare för personer som medverkar i undervisningen i fritidshemmet att delta. Vilka som i första hand berörs av förslagen De åtta lärosäten som erbjuder berörs av förslagen. Det är de stat- liga lärosätena , , , , , uni- versitet, och Stiftelsen som är en enskild utbildningsanordnare. Även offentliga och enskilda skolhuvudmän berörs i sin egenskap av arbetsgivare för obehöriga lärare och annan personal i fritids- hemmet. Vidare berörs de personer som studerar eller som vill kunna studera inom . Förslagen innebär att fler obehöriga och yrkesverksamma lärare och annan personal än kommer att vara aktuella för studier inom . Det kan medföra ett ökat behov av utbildningsresurser i form av lärare och lokaler. Att öppna möjligheten för att läsa kurser inom det fritidshems- pedagogiska området kommer att medföra ett behov av sådana kurser. De VAL-lärosäten som kommer att erbjuda utbildning för grund- lärare med inriktning mot arbete i fritidshem erbjuder dessa kurser , men strukturen, ordningen och innehållet i kurserna kan behöva göras om för att passa VAL-studenter. Om volymen av grundlärarstudenter med inriktning mot arbete i fritidshem inom ökar finns en risk att det får konsekvenser för lärosätenas reguljära utbildningar. Eftersom utbildningsplatser inom finan- sieras med särskilda medel och platser på den reguljära utbildningen ska ersättas inom takbelopp kan det vara mer gynnsamt för läro- sätena att satsa på VAL-studenter. En förändring av de bestämmelser som reglerar vilka som om- fattas av de särskilda kraven för examen för studenter med viss yrkeserfarenhet kommer att innebära att studenter som inte bedömts aktuella för studier nu blir det. Dessa studenter ska studera 30 hp inom UVK. Vidare behöver studenterna också kunna studera 30 hp inom ett eller två praktisk-estetiska ämnen. VAL-lärosätenas arbete med antagning och validering kommer att bli mer omfattande. får VAL-lärosätena extra medel för detta arbete. Eftersom pågått under ett flertal år och VAL- lärosätena har arbetat fram strukturerade och gemensamma metoder för granskning av ansökningarna och validering är bedömningen att det finns ett visst utrymme för ett ökat söktryck till . En för- ändring av bestämmelserna som medger att en sökande inom ramen för en anställning ska ha medverkat i undervisningen i fritidshemmet under kan innebära att söktrycket inom kan pressas upp. Eftersom varje sökande ska få sina meriter prövade individuellt kommer VAL-lärosätena att behöva validera fler individer. Konsekvenser för andra lärosäten med examenstillstånd för grundlärarutbildningen med inriktning mot arbete i fritidshem De förordningsändringar som rör lärare och annan pedagogisk per- sonal inom fritidshemmet som har arbetat och kan nå en examen inom ramen för 30 hp syftar till att denna kategori av studenter ska öka. En reguljär lärarutbildning är dock inget alternativ för dessa och det är därför inte sannolikt att söktrycket till de regul- jära utbildningarna minskar på grund av ändringarna. Däremot kan möjligheten för personer verksamma i undervisningen i fritidshemmet att nå en examen inom 90 hp påverka intresset för och minska söktrycket till andra utbildningar för grundlärare med inriktning mot arbete i fritidshem, kanske i synnerhet de utbildningar som erbjuder goda möjligheter för studenten att validera tidigare yrkeserfarenhet och på så sätt förkorta sin utbildning. kommer fritidshemslärarstudenter inom att behöva ha mer omfattande tidigare studier och erfarenhet av yrket vilket kan tala emot att de olika utbildningarna konkurrerar med varandra. VAL-lärosätena har byggt upp en gedigen erfarenhet av bedöm- ning av reell kompetens och validering till lärarutbildningarna. Upp- draget att erbjuda utbildningar inom omfattar också spridning av dessa erfarenheter. Enligt uppgift från pågår inom regeringsuppdraget Fler vägar in i lärarutbildningen ett arbete som syftar till kursutveckling och validering av 60 hp fritidspeda- gogiskt ämnesområde. Med nya målgrupper för sökande till lärar- utbildningen inom kommer mer kunskap att byggas upp vilket i sin tur kan komma övriga lärosäten till del. Förändringar inom kommer att innebära att fler personer kommer att bli aktuella för studier inom . Obehöriga lärare med viss yrkeserfarenhet och personer verksamma i undervisningen i fritidshemmet kommer i större utsträckning att kunna studera inom . Eftersom riktar sig till yrkesverksamma lärare och personer som är verksamma i undervisningen i fritidshemmet som saknar en behörighetsgivande examen och legitimation kan förslagen i denna promemoria ur ett kortsiktigt perspektiv leda till ett ökat behov av vikarier inom fritidshemmet. I längden bör ökade möjligheter för obehöriga lärare och perso- ner verksamma i undervisningen i fritidshemmet att nå en behörig- hetsgivande examen inom leda till att tillgången på behöriga och legitimerade lärare i fritidshem ökar. Med föreslagna förord- ningsändringar bedöms platserna inom kunna utnyttjas i högre grad vilket i sin tur medför att fler personer som finns i verksam- heterna blir behöriga och legitimerade. Konsekvenser för barn och elever De barn och elever som undervisas av en obehörig lärare som beslutar sig för att studera inom kommer att drabbas av ett lärarbyte. Detsamma gäller de barn som är inskrivna i ett fritidshem där det finns pedagogisk personal som kan studera inom och bestämmer sig för att göra det. I förlängningen kommer dock förslagen att innebära att fler barn och elever får undervisning av behöriga och legitimerade lärare i fritidshem. Utbildningarna inom finansernas med särskilda medel inom anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. är ersättningen per helårsstudent. har medel avsatts för 1 539 helårsstudenter i regleringsbrev. Progno- sen är att hela det avsatta beloppet inte kommer användas. Det bedöms således finnas förutsättningar för att vidga målgruppen för inom befintliga ekonomiska ramar och lärosätena har be- redskap att ta emot fler studerande. Eftersom regeringen styr ramarna för antalet helårsstudenter för vilka lärosätena får ersättning kommer en förordningsändring som medför en vidgad målgrupp inte medföra medel utöver den nivå som beräknas för . Den utvidgade målgruppen kan dock komma att medföra fler sökande. Vid fler sökande än det finns platser får ett urval göras. En förordningsändring som leder till att fler bedöms kunna nå en behörighetsgivande examen och ökar antalet helårsstudenter inom bör heller inte medföra några ekonomiska konsekvenser för lärosätena i fråga om utbildnings- platser då kostnader för utbildningen ersätts genom särskilda medel från anslag 2:64 Särskilda utgifter inom universitet och högskolor. De ändringar som berör sökande med viss yrkeserfarenhet kommer att medföra en ökning av antalet sökande som bedöms vara aktuella för studier, där omfattningen av studierna blir 30 hp inom UVK. finns sökande som inte varit aktuella för studier på grund av att de inte varit anställda vid de datum som krävs. När det gäller personer verksamma i undervisningen inom fri- tidshemmet finns det ett större antal som inte haft en formell an- ställning som lärare . Att göra VAL-utbildningen tillgänglig för de som är verk- samma i undervisningen inom fritidshemmet och att det dessutom kan bli möjligt att studera upp till 90 hp inom för att uppnå en behörighetsgivande examen som lärare bedöms också medföra en ökning av antalet sökande till . Det är troligt att antalet sökande kommer att öka. Det kommer att innebära ett mer omfattande arbete med valider- ing av de sökandes meriter, vilket medför ökade krav på administra- tiva resurser. får VAL-lärosätena i ersätt- ning för samordning och validering. För att kunna ersätta de ökade kostnaderna för validering kan det krävas att medel omprioriteras inom ramen för satsningen, vilket innebär att antalet helårsstudenter för vilka lärosätena kan få ersättning minskar något. Då dessa stu- denter inte bedöms ha lika lång genomsnittlig studietid bör det dock inte påverka antalet studenter som kan genomgå i någon större utsträckning. Som framgått ovan utnyttjas dock inte avsatta medel fullt ut. Konsekvenser i fråga om jämställhet mellan kvinnor och män Fler kvinnor än män studerar inom . Förslagen syftar till att öka antalet studenter inom , vilket sannolikt innebär att fler kvinnor når en behörighetsgivande lärarexamen. Förslagen är dock inte ut- formade på ett sådant sätt att de är mer gynnsamma för kvinnor än för män. Förslagen bedöms därför inte få några nämnvärda konse- kvenser för jämställdheten. Förslagen syftar till att öka antalet studenter inom . Det be- döms i sig kunna bidra till att fler yrkesverksamma lärare som saknar en behörighetsgivande examen, både bland dem som har eller inte har en utländsk bakgrund, får möjlighet att bli behörig och legitime- rad lärare. Förslagen bedöms mot denna bakgrund kunna underlätta integrationen. Konsekvenser för företag och enskilda huvudmän Förslagen får samma konsekvenser för offentliga som enskilda huvud- män. Förslagen bedöms inte ha någon påverkan på konkurrensförhål- landena för enskilda huvudmän. Förslagen bedöms inte medföra någon ökad kostnad eller i övrigt ha någon påverkan på enskilda huvudmän utöver det som beskrivits under . 13.1Förslaget till ändringar i skollagen (2010:800) Vid ansökan om att bedriva pedagogisk omsorg i en privatbostad ska även den som är folkbokförd på verksamhetsställets adress lämna ett utdrag ur det register som förs enligt lagen (1998:620) om belastnings- register. Om sådant utdrag ur registret inte lämnas, får verksamheten inte godkännas. Paragrafen är ny. Genom bestämmelsen införs en skyldighet för den som är folk- bokförd på en adress där det bedrivs pedagogisk omsorg att lämna in ett utdrag ur belastningsregistret. Om sådant utdrag inte lämnas får verksamheten inte godkännas. Bestämmelsen innebär en utvidgning av de regler som gäller en- ligt 2 kap. 31 § skollagen om att personer som ska arbeta med barn ska lämna utdrag ur belastningsregistret. Den nya bestämmelsen syftar till att skydda barn som är inskriva i pedagogisk omsorg. Pedagogisk omsorg bedrivs ofta i det egna hemmet och innebär ofta ensamarbete. Insynen i den dagliga verksamheten kan av den an- ledningen vara begränsad. Utifrån perspektiv är barns behov av skydd det övergripande intresset och den vuxnes integritet får stå tillbaka. Om det kan befaras att en elev kan få svårigheter att delta i undervis- ningen i fritidshemmet, och inte annat följer av 7 §, ska eleven skynd- samt ges stöd i form av extra anpassningar inom ramen för den ordina- rie undervisningen. Stycket är nytt. Genom bestämmelsen införs en rätt som innebär att om det kan befaras att en elev kan få svårigheter att delta i undervisningen i fritidshemmet ska eleven skyndsamt ges stöd i form av extra anpass- ningar. Bestämmelsen är tänkt att tydliggöra under vilka förutsätt- ningar extra anpassningar och särskilt stöd ska ges i fritidshemmet. Lagändringen blir specifik för fritidshemmet men innebär inte att extra anpassningar inte ska ges i fritidshemmet som en del av fritids- hemmets kompensatoriska uppdrag. Ändringen är tänkt att gälla de situationer när en elev behöver stöd för att kunna delta i fritidshemmets undervisning – i de fallen har eleven alltså inte uppvisat svårigheter att nå de kunskapskrav som minst ska nås i . Om det kan befaras att en elev, trots att stöd i form av extra anpass- ningar enligt 5 § har getts, har svårigheter att delta i undervisningen i fritidshemmet ska detta anmälas till rektorn. Rektorn ska se till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. Detsamma gäller om det finns särskilda skäl att anta att sådana extra anpassningar inte skulle vara tillräckliga. Stycket är nytt. Genom bestämmelsen införs en rätt som innebär att om det kan befaras att en elev kan få svårigheter att delta i undervisningen i fritidshemmet ska detta skyndsamt utredas. Lagändringen blir speci- fik för fritidshemmet men innebär inte att särskilt stöd inte ska ges i fritidshemmet som en del av fritidshemmets kompensatoriska upp- drag. Ändringen är tänkt att gälla de situationer när en elev behöver särskilt stöd för att kunna delta i fritidshemmets undervisning – i de fallen har eleven alltså inte uppvisat svårigheter att nå de kunskaps- krav som minst ska nås i . Elever som behöver stöd för att nå de kunskapskrav som minst ska nås kan erbjudas utbildning i fritidshemmet. Stycket är nytt. Bestämmelsen innebär att det i 14 kap. 6 § införs ett andra stycke. Utbildningen i fritidshemmet syftar till att komplettera skolan. Paragrafens nya stycke öppnar upp en möjlighet att erbjuda plats i fritidshemmet, och ska träffa de fall då en elev kan behöva utbild- ningen i fritidshemmet för nå de kunskapskrav som minst ska nås. Detta ska inte vara någon rättighet utan en möjlighet och av den anledningen föreskrivs att eleven kan erbjudas utbildning i fritids- hemmet. Bestämmelsen är tänkt att träffa de situationer där det finns pedagogiska överväganden som innebär att en fritidshemsplacering inte täcks in av övriga rekvisit i 14 kap. 5 och 6 §§. Huvudmannen ska se till att elevgrupperna har en lämplig sammansätt- ning och storlek och att eleverna även i övrigt erbjuds en god miljö och ändamålsenliga lokaler. Regeln om ändamålsenliga lokaler är ny. Paragrafen har ändrats så att ändamålsenliga lokaler lagts till. Ändringen har till syfte att förtydliga vikten av att fritidshemmets lokaler ska vara ändamålsenliga. Skollagen innehåller två bestäm- melser avseende lokaler. Av 2 kap. 35 § följer att för utbildningen ska de lokaler och den ut- rustning finnas som behövs för syftet med att utbildningen ska kunna uppfyllas. Bestämmelsen är av generell karaktär. Av förarbetena fram- går dock att lokalerna ska vara ändamålsenliga (prop.