sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Om man ser så långt tillbaka som mitten av var nära 130000 barn inskrivna i pedagogisk omsorg. Minskningen kan enligt förklaras av utbyggnaden av förskolan och fritidshemmen. Stora skillnader mellan kommungrupper Samtliga kommungrupper har en låg andel inskrivna 1–5 åringar i pedagogisk omsorg, men det finns skillnader. Lågpendlingskom- muner nära större stad har den största andelen, där är är inskrivna. Minst vanligt med pedagogisk omsorg i åldersgruppen 1– är det i storstäder och mindre städer/tätorter där av barnen är inskrivna. 11.5.2Verksamheter i olika former – familjedaghem är vanligast Det finns olika former av pedagogisk omsorg. Den vanligaste for- men är verksamheter som bedrivs i huvudsak i det egna hemmet vilket motsvarar av alla verksamheter. Tabell 11.1 Verksamheter med pedagogisk omsorg efter variant, 2018 bedrivs i det egna hemmet Verksamhet som bedrivs enbart i särskild lokal (dvs. ej i hemmet) Andra varianter, t.ex. flerfamiljs- fanns det 1 750 verksamheter och av dessa drevs i enskild regi i olika juridisk form. Tabell 11.2 Verksamheter inom pedagogisk omsorg med enskild huvudman, efter juridisk form och variant av verksamhet. sakligen i det egna Pedagogisk omsorg i enskild regi är vanligast i och kring storstäderna. Många av de som arbetar inom pedagogisk omsorg är också huvud- män och räknas med i antalet anställda. Det handlar oftast om en- samarbetande dagbarnvårdare som arbetar i det egna hemmet och är därmed huvudman för sin verksamhet. Det totala antalet anställda var drygt 2 330. av dessa har inte någon utbildning för arbete med barn. Detta är en minskning med jämfört med närmast föregående år. Andelen med en pedagogisk högskoleexamen är vilket är en marginell minskning mot närmast föregående år. har en gymnasial examen inriktad mot arbete med barn. har någon typ av pedagogisk utbildning (t. ex. en pedagogisk högskoleutbildning utan examen eller en gymnasial ut- bildning utan slutbetyg). Skillnader mellan och enskild regi Andelen anställda med pedagogisk högskoleexamen är något högre i verksamheter i enskild regi. har av perso- nalen i enskild verksamhet en pedagogisk högskoleexamen jämfört vad avser huvudman. I faktiska tal utgör detta 149 personer i enskild regi och 110 personer i regi. Det är ovanligt med manlig personal i pedagogisk omsorg, det finns ungefär 90 män anställda, vilket motsvarar av alla anställda. Det finns något fler män i enskild verksamhet, där 6,5 pro- cent av de anställda är män. I verksamhet är andelen . 11.5.4Gruppstorlek och personaltäthet hör ihop Inom pedagogisk omsorg är det vanligt en person har ensamt ansvar för en barngrupp. Därmed blir ofta antalet i en barngrupp mått både på gruppstorlek och personaltäthet. I genomsnitt var det 5 barn per personal i grupperna. Personaltätheten är lite högre hos kommunala huvudmän där det var 4,8 barn per personal jämfört med 5,2 barn hos enskilda huvudmän. Barngruppernas storlek för- delades såhär: •5–6 barn: •1–4 barn: •Fler är 7 barn: . Barngrupper med fler är 7 barn har ökat sedan närmast föregående år. 11.6En förbättrad pedagogisk omsorg 11.6.1Den pedagogiska omsorgens uppdrag Utredningens förslag: Den pedagogiska omsorgen ska genom pedagogisk verksamhet stimulera barns utveckling och lärande. Verksamheten ska utformas så att den förbereder barnen för fort- satt lärande. Verksamheten ska i samarbete med hemmen främja barns allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompe- tenta och ansvarskännande individer och medborgare. Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. Skälen för utredningens förslag Det har genom utredningens kartläggning och analys blivit tydligt att bestämmelserna som styr pedagogisk omsorg är vaga och otill- räckliga. Därtill medför förarbetsuttalandena om att läroplanen ska vara vägledande tillämpningssvårigheter för såväl kommuner som enskilda huvudmän. För kommunerna är det svårt att veta vilka krav som kan och ska ställas på en verksamhet både vid beslut om rätt till bidrag och vid tillsyn. Ett otydligt regelverk innebär dessutom att huvudmän har svårt att veta vilka krav som ställs på verksamheten. Pedagogisk omsorg är ett alternativ till förskolan och har till upp- gift att stimulera barns utveckling och lärande (25 kap. 2 § andra stycket skollagen). I en forskningsöversikt från går att utläsa att barns utveckling, lärande, lek och omsorg, inte behöver förutsätta förskollärare och behöver inte vara inriktad mot mål att sträva mot.78 Begreppen utveckling, lärande, lek och omsorg kan ingå i förskolans utbildning och undervisning, men kan lika gärna pågå utanför förskolans verksamhet. Detta är naturligtvis ett rimligt antagande. Även andra vuxna och barn för del delen kan bidra med 78Skolverket (2018), Undervisning i förskolan – En forskningsöversikt, s. 6. att stimulera barns utveckling etc. Vad som är av betydelse i sam- manhanget är att detta sker i en offentligt finansierad verksamhet. Frågan blir om det ändå krävs någonting mer av en offentligt finan- sierad verksamhet för att anse att den ska ha stimulerat barns utveck- ling och lärande. Ett mer långtgående krav uppställs i 25 kap. 2 § tredje stycket sista meningen –, nämligen att verksamheten ska förbereda för fortsatt lärande. Att förbereda för fortsatt lärande kan inte vara någonting annat än att förbereda för undervisningen i förskoleklass. En sådan uppgift ställer enligt utredningens mening höga krav både på verk- samheten och den som faktiskt ska utföra uppgiften. Eftersom kraven på personalens utbildningsnivå eller erfarenhet enligt 25 kap. 7 § är lågt ställda är det oklart hur denna del av verksamhetens upp- drag ska kunna uppnås och utföras. Särskilt problematiskt blir detta mot bakgrund av att personalens utbildning och kompetens är vik- tigaste aspekterna av verksamhetens kvalitet.79 Att stimulera barns utveckling och lärande, men i synnerhet att förbereda dem för fortsatt lärande kräver, i offentligt finansierad verksamhet, någonting mer i förhållande till personalens utbildning och erfarenhet än vad som anges i 25 kap. 7 § skollagen. Det är i detta sammanhang viktigt att framhålla att en central del av att barnen ska kunna förberedas för fortsatt lärande är att de be- härskar det svenska språket på en nivå som kan anses åldersadekvat och med hänsyn till barnets utveckling i övrigt. Enligt 4–6 §§ språk- lagen (2009:600) är svenska huvudspråk i . Som huvudspråk är svenskan samhällets gemensamma språk, som alla som är bosatta i ska ha tillgång till och som ska kunna användas inom alla samhällsområden. Det allmänna har ett särskilt ansvar för att svenskan används och utvecklas. Vidare hänger språk, lärande och identitets- utveckling nära samman. Som ett led i att förbereda barnen för fortsatt lärande är det viktigt att personalen har kompetens att stimulera barnens språk- utveckling. Vidare är det viktigt att personalen behärskar det svenska språket i den utsträckning som behövs för att kunna utmana och stimulera barns språkutveckling i svenska och förbereda barnen för fortsatt lärande.80 Detta ställer krav på att verksamheten ska 79Se även prop. 2009/10:165, s. 261, där det framhålls att lärarens kompetens är den enskilt viktigaste faktorn för elevens resultat. 80SKOLFS 2012:90 allmänna råd med kommentarer för pedagogisk omsorg, kapitel 2. erbjuda varje barn en rik och språkutvecklande miljö där barn kan lära tillsammans, av varandra och av engagerad personal. Mot bakgrund av att svenska är huvudspråk i och sam- hällets gemensamma språk samt att språk, lärande och identitets- utveckling hänger nära samman är det rimligt att det inom ramen för kravet att verksamheten ska stimulera utveckling och lärande samt förbereda för fortsatt lärande ligger att barnens språkutveckling i svenska språket ska stimuleras. De kvalitetskrav som uppställs på pedagogisk omsorg i 25 kap. 7 § skollagen kan således inte anses vara tillräckliga för att uppfylla de krav som ställs på uppdraget i 25 kap 2 §. Utredningens bedömning är att det kvalitetskraven i 25 kap. 7 § behöver utökas och förtydligas. Detta sker genom införandet av en ny 7 a § i 25 kap. skollagen, som bland annat innebär att kravet på personalens utbildningsnivå och erfarenhet höjs. Det är vidare oklart varför meningen om att verksamheten ska ut- formas så att den förbereder barnen för fortsatt lärande finns i tredje stycket. Det vore mer logiskt om meningen placerades i andra stycket eftersom bestämmelsen naturligtvis omfattar alla barn och inte enbart de som av fysiska, psykiska eller andra skäl är i behov av särskilt stöd. Utredningen föreslår därför att tredje styckets andra mening flyttas upp till andra stycket och utgör andra styckets andra mening. Information och samverkan med hemmen Till skillnad från vad som gäller för skolväsendet finns för verksam- heten i pedagogisk omsorg ingen bestämmelse om anger att verk- samheten ska ske i samverkan med hemmen. Enligt 1 kap. 4 § tredje stycket skollagen ska utbildningen inom skolväsendet syfta till att i samarbete med hemmen främja barns och elevers allsidiga personliga utveckling till aktiva, kreativa, kompetenta och ansvarskännande indi- vider och medborgare. Samma krav ställs i läroplanen för förskolan. Som en konsekvens av stadgandet i 1 kap. 4 § skollagen föreskrivs genom 8 kap. 11 § skollagen att personalen fortlöpande ska föra samtal med barnens vårdnadshavare om barnets utveckling. Det är förskolläraren som har det övergripande ansvaret för utvecklings- samtalet. Läroplanen för förskolan, Lpfö 18, Förskolans uppdrag, anger bland annat följande: Förskolan ska samarbeta med hemmen för att ge barnen möjlighet att utvecklas efter sina förutsättningar. Förskolan ska tydliggöra för barnen och barnens vårdnadshavare vilka mål utbildningen har. Detta är en förutsättning för deras möjlighet till inflytande och förståelse för för- skolans uppdrag. Det är viktigt att alla som ingår i arbetslaget har för- måga att förstå och samspela med barnen och att skapa tillitsfulla rela- tioner med hemmen, så att förskoletiden blir positiv för barnen.81 Eftersom läroplanen endast är vägledande för verksamheten innebär det att kommunernas tillsyn ska utgå från de krav som finns i lagen samt motsvarande offentlig verksamhet. Följden blir således att om det saknas kommunala riktlinjer så finns det för den pedagogiska omsorgens del inga krav på samarbete med hemmen i fråga om barns utveckling. Detta trots att den pedagogiska omsorgens uppdrag är att förbereda för fortsatt lärande. Det är av stor vikt och en kvalitets- höjande faktor att en pedagogisk verksamhet samarbetar med hemmen för att på så sätt främja barnens utveckling Det bör således införas ett nytt tredje stycke i 25 kap. 2 § skol- lagen med innebörden att verksamheten i den pedagogiska omsor- gen i samarbete med hemmen ska främja barnens allsidiga utveck- ling. Bestämmelsen bör utformas på ett liknande sätt som 1 kap. 4 § skollagen. Inom ramen för samarbetet med hemmen kan det enligt utredningen mening ligga en möjlighet att hålla ett mer formellt samtal om barnets utveckling, liknande det utvecklingssamtal som stadgas i 8 kap. 11 § skollagen. Omsorg eller stöd? Det följer av 25 kap. 2 § tredje stycket första meningen att barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin ut- veckling ska ges den omsorg som deras särskilda behov kräver. Av bestämmelsen framgår att verksamheten ska individanpassas. Här går det att jämföra med en liknande skrivning om förskolan som finns i 8 kap. 9 § första stycket Barn som av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling ska ges det stöd som deras speciella behov kräver. 81Läroplan för förskolan, Lpfö 18, s. 8. Det är oklart varför det finns en skillnad i ordvalen här. Det kan emellertid konstateras att ett krav som innebär att barn ska ges stöd i sin utveckling torde innebära högre krav på personalens utbildning och erfarenhet. Frågan om barn som av är i behov av särskilt stöd har varit närva- rande i lagstiftningsärenden åtminstone och fram- åt.82 Det kan noteras att ordet stöd diskuteras i samma bemärkelse som omsorg. Bestämmelsen i 25 kap. 2 § skollagen har en direkt motsvarighet i gamla skollagen (1985:110). En liknande formulering fanns i 2 a kap. 3 §, genom vilken barn tillförsäkrades den omsorg som deras speciella behov krävde.83 Särskilt stöd har också diskute- rats i förhållande till att barn som behövde särskilt stöd i sin utveck- ling, skulle anvisas en plats i förskolan redan före ålder.84 Utredningen anser att en förändring av ordet omsorg till ordet stöd skulle ha ett stort signalvärde, särskilt om reglerna som styr den pedagogiska omsorgens kvalitet förändrades till att ställa högre krav. En sådan förändring av lagstiftningen skulle också innebära att huvudmannen bör se till att personalen har kompetens att ge särskilt stöd, eller att stödåtgärder tas in utifrån. Bestämmelsen behöver således ändras så att ordet omsorg ändras till ordet stöd. 11.6.2Kvalitetskraven behöver utökas och förtydligas Utredningens förslag: I pedagogisk omsorg ska det finnas per- sonal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg tillgodoses och att barnens utveckling och lärande främ- jas och att barnen förbereds för fortsatt lärande. Verksamheten ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med lämplig sam- mansättning och storlek. En huvudman inom pedagogisk omsorg ska se till att personalen ges möjlighet till kompetensutveckling samt pedagogisk handled- ning. 1973:136 Om förskoleverksamhetens utbyggnad och organisation. 1975/76:92 om utbyggnad av barnomsorgen. 1997/98:6 Förskoleklass och andra skollagsfrågor. 1997/98:6 s. 83 där det framgår att lagtexten är hämtad från gamla socialtjänstlagen 13b § (1980:620). 1991/92:65 om valfrihet i barnomsorgen, s. 12. Av 25 kap. 7 § skollagen följer att pedagogisk omsorg ska bedrivas i ändamålsenliga lokaler i grupper med en lämplig sammansättning och storlek. Det ska vidare finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnets behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses. Förarbetena anger att i en verksamhet av god kvalitet måste hän- syn tas till strukturella faktorer som personaltäthet och barngrup- pens storlek.85 Detta samspelar i sin tur med personalens kompetens, lokalernas storlek och utformning samt barngruppens sammansätt- ning socialt, etniskt, köns- och åldersmässigt. Barngruppens sammansättning och storlek har en stor betydelse för barnens trivsel och utveckling och ger pedagogiska förutsättningar för verksamhetens utformning. Det är också viktigt ur kvalitets- och säkerhetssynpunkt att dagbarnvårdare och annan personal kan ha överblick över barnen. framhålls att det inte finns några belägg för att det skulle finnas någon gruppstorlek eller personal- täthet som var den optimala i alla sammanhang och att förutsätt- ningarna varierar från grupp till grupp och från tid till annan.86 Lokalernas storlek och utformning, miljö och material ska vara beskaffade så att uppgiften att ge en god pedagogisk verksamhet understöds och kan genomföras. Vad specifikt gäller lokalerna fram- går att dessa ska vara anpassade för sitt ändamål så att dagbarn- vårdare, annan personal, andra vuxna och barn i verksamheten kan vistas i en säker, god och hälsosam miljö. Det framhålls att personalens kompetens och engagemang är den viktigaste faktorn för verksamhetens kvalitet och att kompetensen hör ihop med erfarenhet, utbildning, möjligheter till kompetens- utveckling och tillgång till pedagogisk handledning. För att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet ska kunna till- godoses bör dagbarnvårdare ha en utbildning med inriktning mot barn eller erfarenhet av att arbeta med barn i de åldrar det gäller (prop. 2009/10:534 f.). 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 535. 1993/94:11 Utvidgad lagreglering på barnomsorgsområdet m.m., s. 40 f. Skälen för utredningens förslag Barnens utveckling och lärande behöver främjas Det finns tre uttalade kvalitetskrav för den pedagogiska om- sorgen. Nämligen ändamålsenliga lokaler, gruppens storlek och sam- mansättning samt personalens utbildning och erfarenhet. Förarbe- tena anger att i en verksamhet av god kvalitet måste hänsyn tas till strukturella faktorer som personaltäthet och barngruppens storlek.87 Detta samspelar i sin tur med personalens kompetens, lokalernas storlek och utformning samt barngruppens sammansättning socialt, etniskt, köns- och åldersmässigt. Kravet avseende ändamålsenliga lokaler lämnas oförändrat. Peda- gogisk omsorg som bedrivs i hemmiljö kan i många fall vara en säker och trygg miljö för barnen. Många föräldrar som efterfrågar peda- gogisk omsorg gör det eftersom de vill att deras barn ska tillbringa dagarna i en hemmaliknande miljö. Hemmiljön medför emellertid vissa problem bland annat i förhållande till säkerhet och livsmedels- hantering men också i fråga om lärmiljöer. Genom utredningens kartläggning har framkommit att det vid beslut om rätt till bidrag och tillsyn inte är helt självklart vad som ska anses vara en ändamålsenlig lokal. Detta problem är emellertid svårt att komma åt mot bakgrund av att grundtanken med verksam- heten är att den bedrivs i någons hem. Det finns visserligen peda- gogisk omsorg som helt eller delvis drivs i en särskild lokal, även om det är mer ovanligt. Som en konsekvens av att pedagogisk omsorg normalt drivs i någons hem bör ändamålsenliga lokaler betyda att lokalerna ska vara beskaffade på ett sådant sätt att syftet med verk- samheten ska uppnås. Vad som anses som ändamålsenligt får således avgöras från fall till fall och vid en samlad bedömning. När det gäller barngruppens storlek och sammansättning framställs ofta att den pedagogiska omsorgen erbjuder den lilla trygga gruppen där det finns extra tid för närhet. Det är dock viktigt att komma ihåg att det också betyder att barnen i gruppen är utlämnande till en enda vuxen. Detta ställer stora krav på personalens lämplighet. Eftersom barngrupperna är små, är det särskilt viktigt att de äldre barnen i gruppen får möjlighet att träffa jämnåriga. Barngruppens samman- sättning är också viktig ur säkerhetssynpunkt. 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 535. ning kan i sig utgöra en säkerhetsrisk vid brand eller andra tillbud. Inte heller i frågan om barngruppens storlek och sammansättning kan utredningen göra någon bedömning om vad som är lämpligast. Även denna bestämmelse lämnas oförändrad. Den samlade forskningen på förskolans och skolans område an- ger personalens utbildningsnivå som den enskilt största kvalitets- faktorn. Utredningens bedömning är att kvalitetskraven avseende personalens utbildning och erfarenhet i 25 kap. 7 § skollagen inte kan svara mot det uppdrag som finns enligt 25 kap. 2 §. Det har av kart- läggningen framkommit att lagens krav på denna punkt är så låga och att huvudmän praktiskt taget kan anställa någon som endast har er- farenhet av egna barn. Som tidigare framgått har den pedagogiska omsorgen ett med förskolan likalydande uppdrag. För att ge barn tillräckliga förutsätt- ningar inför start i förskoleklass behöver kraven på personalens utbildningsnivå eller erfarenhet bli högre. Förslaget är att införa en ny 7 a § som enbart träffar pedagogisk omsorg. Hänvisningen till pedagogisk omsorg i 25 kap. 7 § skollagen tas bort. Den nya bestäm- melsen innebär att personalens utbildning eller erfarenhet ska till- godose barnens behov av omsorg, barnets utveckling och lärande ska främjas därtill ska personalen ha sådan utbildning eller erfarenhet att barnen förbereds för fortsatt lärande. Eftersom personalens kompetens är så avgörande för verksam- hetens kvalitet införs också en bestämmelse om kompetensutveck- ling och tillgång till pedagogisk handledning.88 En ny bestämmelse om kompetensutveckling och pedagogisk handledning införs Av allmänna råd med kommentarer för pedagogisk omsorg, kapi- tel 6, framgår att regelbunden handledning och stöd till personalen påverkar deras sätt att arbeta och därmed också barnens vardag. Där- för är det angeläget att huvudmannen regelbundet ger personalen sådan kompetensutveckling och pedagogisk handledning som be- hövs för att de på bästa sätt ska kunna utföra sitt arbete. Allmänna råd är inte rättsligt bindande 2009/10:165 Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet, s. 535. Det torde inte vara möjligt för en kommun vid beslut om bidrag och tillsyn att ställa krav på att en enskild huvudman ser till att dagbarnvårdare får introduktion, kompetensutveckling och pedagogisk handledning. Det finns emellertid kommuner som ställer upp sådana riktlinjer för pedagogisk omsorg. Utöver att det är tvek- samt om en kommun har rättslig grund för att uppställa sådana krav kan de medföra att verksamheten inte blir likvärdig för alla barn. Det är också svårt för vårdnadshavarna att veta vad de kan kräva av verksamheten – oavsett huvudman. För att öka kvaliteten och likvärdigheten i den pedagogiska omsorgen föreslår därför utredningen att den föreslagna bestämmel- sen i 25 kap. 7 a § även ska innehålla regler om personalens kompe- tensutveckling samt pedagogisk handledning. Bestämmelsen har ett ska-krav men med tillägget att det handlar om en möjlighet till kom- petensutveckling. Skälen till denna skrivning är att många av de enskilda huvudmännen är ensamarbetande, det vore av den anled- ningen att gå för långt med ett absolut krav på kompetensutveckling. Man kan dock säga att ambitionsnivån hos den som driver pedago- gisk omsorg får avgöras av verksamhetens storlek. Det är naturligt att ett aktiebolag som har flera anställda eller en förening som samlar flera dagbarnvårdare under sig har en större möjlighet till kompe- tensutvecklingsåtgärder eller pedagogisk handledning. Det innebär att kompetensutveckling och pedagogisk handledning ska ges ut- efter de förutsättningar som verksamheten ger. Bestämmelsen bör utformas och i likhet med den som återfinns i 2 kap. 34 § skollagen Utredningens förslag: bör ges i uppdrag att ta fram en introduktionsutbildning till dagbarnvårdare för att på sätt främja kvaliteten och likvärdigheten i verksamheten samt till- godose kravet på att verksamheten ska förbereda för fortsatt lärande. Skälen för utredningens förslag: Som framgår av betänkandets tidigare avsnitt har pedagogisk omsorg ett med förskolan liknande uppdrag. För att barn som går i peda- gogisk omsorg ska tillförsäkras en verksamhet som kan stimulera till utveckling och lärande samt förbereda för fortsatt lärande samt främja kvalitet och likvärdighet behöver dagbarnvårdarnas kompe- tens höjas. bör ges i uppdrag att göra en kortare intro- duktionsutbildning till dagbarnvårdare. Utredningens förslag: Varje huvudman inom pedagogisk omsorg ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp, utveckla och utvärdera verksamheten. Kvalitetsarbetet ska dokumenteras. Skälen för utredningens förslag Det följer av 25 kap. 8 § att en kommun systematiskt ska följa upp och utvärdera sådan verksamhet som bedrivs inom ramen för peda- gogisk omsorg. Om det vid uppföljning, genom klagomål eller på annat sätt kommer fram att det finns brister i sådan verksamhet ska kommunen se till att nödvändiga åtgärder vidtas. Kommunen ska ha skriftliga rutiner för att ta emot och utreda klagomål mot verk- samheten. Information om rutinerna ska lämnas på lämpligt sätt. Enligt förarbetena ska alla barn erbjudas en verksamhet som är likvärdig och av god kvalitet. Uppdraget kräver att varje kommun planerar, säkrar och utvecklar kvaliteten på lokal nivå. Kvalitets- arbetet ska utgöra ett stöd för det lokala förbättringsarbetet och för dialogen mellan föräldrar och personal om verksamhetens målupp- fyllelse, för behovet av utveckling samt för att stödja dialogen mellan verksamheten och den centrala nivån i kommunen.