sou · H8B39 · 2020-02-21 00:00:00 — Den andra handlar om makt. Möjligheterna att kontrollera tekniken är begränsade när tekniken blivit en ingrodd del av samhällslivet. Drönare och artificiell intelligens (AI) är exempel på tekniker som redan fått fotfäste i den bredare samhällsutvecklingen. Collingridge sammanfattade detta dilemma på ett elegant sätt: When change is easy, the need for it cannot be foreseen; when the need for change is apparent, change has become expensive, difficult and time consuming. beskriver dilemmat som ett ”takt-problem” (”Pacing Problem”).22 Teknologi utvecklas exponentiellt i stora språng, medan politik och lagstiftning utvecklas i små steg. Han illustrerade detta i nedanstående figur. 22Se technological-determinism/ (hämtad ). Ett ofta citerat exempel på teknikutvecklingen är informationsteknologin. Enligt den ursprungliga versionen av det som kallas Moores lag har antalet transistorer som får plats i ett chip fördubblats . Denna teknologiska drivkraft förstärks av social efterfrågan. Allmänheten efterfrågar nya verktyg i sitt vardagsliv och förväntar sig att sådana också kommer att levereras med jämna mellanrum. släpar politiken och lagstiftningen efter och uppvisar en stigande oförmåga att behärska utvecklingen. Slutsatserna av dessa iakttagelser blir inte sällan pessimistiska. Politiken hinner inte med tekniken och problemen visar sig på nya områden. Elsparkcyklar är ett exempel, som på ett övertydligt sätt illustrerar en av de annars positiva konsekvenser, som den nya och effektivare litiumjontekniken i kombination med it-utveck- lingen medfört. Vad bör göras – och vad kan göras? ”Takt-problemet” ställer politiken inför betydelsefulla utmaningar. Och det saknas inte extrema lösningar. Har man grundinställningen att tekniken är mänsklighetens befriare, så söker man naturligtvis så lite politiska kontroll och myndighetsreglering som möjligt. Vägen mot den ljusnande framtiden går via resurser och innovation. Den goda tekniken och kärnavfallet dem som å andra sidan ser tekniken som ett hot blir väl utarbetade regelverk och långtgående lagstiftning avgörande. Den s.k. försiktighetsprincipen är en hörnsten i detta synsätt. Nya innovationer ska förhindras eller förbjudas tills dess att producenterna kan visa att de inte skadar. På många områden ser vi dessa två världsbilder i konfrontation med varandra. Om man vill söka sig en medelväg mellan dessa bägge världsbilder, så kan en modifiering av försiktighetsprincipen vara en viktig lösning. talas det i stället om ”föregripande kontroll” eller ”styrning uppströms.” Politiska beslut eller myndighetsföreskrifter måste komma i ett så tidigt skede som möjligt. En forskare – – skriver t.ex. att när det gäller artificiell intelligens (AI) måste vi lagstifta ”tidigt och ofta”, annars kommer de negativa konsekvenserna för människor i allmänhet att bli betydande.23 En annan möjlighet är att skilja mellan ”hård lag” och ”mjuk lag.” Skillnaden förekommer vanligtvis i internationell rättsordning, men skulle kunna vara relevant också i nationell lagstiftning. Hård lag är bindande lagstiftning med tydliga sanktioner. Det motsvarar t.ex. SSM:s föreskrifter, medan mjuk lag snarare handlar om rekommendationer kopplade till föreskrifterna. ”Mjuklagsteorin” omfattar också andra komponenter, som m.fl. beskriver i en nypublicerade artikel.24 Ett centralt inslag är samverkan mellan berörda parter av en ny teknik (”multistakeholder processes”) för att kontinuerligt utvärdera och påverka teknikutvecklingen. Autonom industriell självreglering (internt eller mellan olika företag) är en annan ingrediens i teorin. Slutförvar för använt kärnbränsle – av utmaningar har framhållit hur kombinationen av lång anläggningstid, komplex säkerhetsanalys och framtida osäkerheter gör att innehåller unika utmaningar. ”Förvaret ska” – som framhöll i kunskapslägesrapporten – ”byggas och drivas under och det förseglade förvarets funktions- 23https:///technology/2014/09/we-need-to-pass-artificial-intelligence-laws-early- and-often.html (hämtad ). 24https://ctlj.colorado.edu/wp-content/uploads/2019/03/3-Thierer_3.18.19.pdf (hämtad ). Den goda tekniken och kärnavfallet duglighet ska garanteras under minst 100 .”25 Detta klargjordes i ett särskilt bidrag av – tidigare ledamot i . Där skrev han bl.a. följande: Kraven på kontinuitet och transparens med slutmålet att leverera långsiktig säkerhet ger slutförvarets industriella organisation en unik identitet och visar på nödvändigheten av en säkerhetskultur, som omfattar inte bara kärnan i projektorganisationen utan sträcker sig ut till varje enskild entreprenör och konsult. Kraven ska hanteras som förändringar i omvärlden kan skapa nya utmaningar.26 I sitt yttrande över SKB:s kompletteringar (överlämnade ) framhåller bl.a. – under förutsättning att SKB:s ansökan beviljas – att den fortsatta processen utformas på ett sådant sätt att ovanstående krav tillgodoses. Mot bakgrund av föregående avsnitt är det särskilt viktigt att det s.k. ”takt-problemet” (”Pacing Problem”) beaktas. Den kommande beslutsprocessen måste hålla takten med den teknologiska utvecklingen. Mjuklagsteorin betonar som nämnts vikten av samverkan mellan berörda parter för att kontinuerligt utvärdera teknikutvecklingen. En sådan samverkan skulle kunna planeras i dialog med internationell erfarenhet och aktuell juridisk och teknikvetenskaplig forskning. finner att sådan erfarenhet och forskning på ett viktigt sätt kan bidra till att slutförvarsprojektet förmår hantera den sekellånga framtidsutmaningen. Flera av kapitlen i denna rapport berör frågan om stegvis prövning och hur en kommande process efter ett eventuellt positivt regeringsbeslut med särskilda villkor kan komma att se ut. En viktig del av svaret är att processen måste medge berörda parter inklusive kommuninnevånare och allmänheten i stort en allsidig insyn. En annan viktig del är att processen har en fortsatt öppenhet mot den tekniska och vetenskapliga utvecklingen. Slutligen är det också av central betydelse att tillsynsmyndigheten, dvs. SSM, fortsatt tillskjuts resurser för att granska SKB:s kommande säkerhetsredovisningar och tillse att de av regeringen uppställda villkoren blir uppfyllda. Politiken och dess myndigheter kan och måste styra den storskaliga tekniken – och inte tvärtom. SOU 2017:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. − en fråga i ständig förändring, s. 11. 2017, s. 125–126. Den goda tekniken och kärnavfallet Meyermans, A., Cools, P. och , A. Monitoring in Geological Disposal and Public Participation – A Stakeholder Guide. Modern2020 Deliverable 5.2 (). Se: /fileadmin/Deliverables/Modern2020- _D5.2_FINAL_Stakeholder_Guide_EN_web-.pdf (hämtad 2020- 01-27). Barbour, I. Science and Secularity. The Ethics of Technology. Collingridge, D. The Social Control of Technology. Ellul, J. : Vintage Books. ., S-O. 2002. Teknik och etik. Se: (hämtad ). Jeffner, A. ”Ethical and theological views on technological development.” Föreningen i religionskunskap. 1986, s. 27–35. ”Ingenjörer måste ta sitt moraliska ansvar.” SvD strecket. remissvar angående Svensk kärnbränslehantering AB:s kompletterande yttranden, dels i ärendet om tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. , dels enligt Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. SOU 2017:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2017. Kärnavfallet − en fråga i ständig förändring. SOU 2016:16 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. SOU 2014:42 yttrande över SKB:s Fud-program 2013. SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. Den goda tekniken och kärnavfallet Redovisning av säkerhet efter förslutning av slutförvaret för använt kärnbränsle. Huvudrapport från projekt . SSM:s granskning av SKB:s komplettering till regeringen om kapselintegritet. Dokumentnr: SSM2019- 3168-9. ”Så kommer tekniken att omforma samhället.” DN . Thierer, A., Hageman, R. och Huddleston Skees, J. “Soft law for hard problems: the governance of emerging technologies in an uncertain future.” . 17, Issue 1. s. 37–130. Se: Thierer_3.18.19.pdf (hämtad ). Se: /download/18.2412c5311624176023d25b05/15553321 12063/God-forskningssed_VR_2017.pdf (hämtad ). Wärnblad, M. Så funkar det. Hemma och runtomkring. SSMFS 2008:21 föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid slutförvaring av kärnämne och kärnavfall. /om-forbundet/sveriges- ingenjorer/hederskodex/ /projekt-for-framtiden/karnbransleforvaret/vara- ansokningar/ansokningshandlingarna/ 9Kärnavfallsrådets arbete och kärnavfallsområdet 9.1Kärnavfallsrådets arbete 2018 och 2019 verksamhet regleras och styrs av instruktioner i ett direktiv. fick rådet ett tilläggsdirektiv som förändrar rådets arbete något. har rådet publicerat och redovisat föregående års arbete och sin självständiga bedömning av det aktuella läget inom kärnavfallsområdet. I tilläggsdirektivet anges att rådet numera ska göra detta . En ytterligare förändring är att uppdrag blir tidsbegränsat till . Uppdraget kan därefter förlängas i taget.1 Kunskapslägesrapport (klr)2018 publicerade en kunskapslägesrapport med titeln 2018:8 Beslut under osäkerhet.2 Rapporten handlar om att regeringen framöver ska fatta beslut om ett slutförvar för använt kärnbränsle och det kommer att fattas under osäkerhet. Det i sig är inget ovanligt för regeringen utan görs på olika områden, men det är däremot ett ovanligt komplext projekt. Rådet gav utifrån sin tvärvetenskapliga sammansättning några exempel på olika områden med osäkerheter och resonerade kring hur det går att hantera och förhålla sig till osäkerheter i beslutsfattande, såväl i allmän- 1Kärnavfallsrådets direktiv 2018:18. 2www.karnavfallsradet.se/sou-20188-kunskapslaget-pa-karnavfallsomradet-2018-beslut- under-osakerhet (hämtad ). het som när det gäller ett beslut om ett slutförvar för använt kärnbränsle i synnerhet. Remisser och skrivelser. ska enligt direktivet utreda och belysa frågor om hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar. Rådet ska också lämna råd till regeringen i dessa frågor. har svarat på ett antal remisser: •Kärnavfallsrådets synpunkter på : Remissversion i regeringsuppdraget om långsiktig kompetensförsörjning ()3 •Kärnavfallsrådets synpunkter på förslag till föreskrifter om kostnadsberäkningar, ansökningar och redovisning vid finansiering av kärntekniska restprodukter ().4 •Remissvar angående Svensk kärnbränslehantering AB:s kompletterande yttranden till regeringen ().5 •Skrivelse om Remissyttrande översyn kärntekniklagen ().6 föreslår dessutom i en skrivelse7 till regeringen att finansieringslagen ska ändras så att ideella organisationer återigen ska kunna få medel ur kärnavfallsfonden. Rådet anser att de ideella organisationernas insatser och kunskap mer än väl motsvarat det ekonomiska stöd som givits under prövningen av 3Läs rådets skrivelse på: /karnavfallsradets-synpunkter-pa- stralsakerhetsmyndighetens-remissversion-i-regeringsuppdraget-om (hämtad ). 4Läs rådets skrivelse på: /karnavfallsradets-synpunkter-pa-forslag- till-foreskrifter-om-kostnadsberakningar-ansokningar-och (hämtad ). 5Läs remissvaret på: /sites/default/files/documents/karnavfallsradets_yttrande_over_skb _s_kompletteringar_20190913.pdf (hämtad ). 6Läs rådets remissvar på: /karnavfallsradets-remissvar-angaende- utredningen-ny-karntekniklag-med-fortydligat-ansvar-sou-201916 (hämtad ). 7Skrivelse från till statsrådet för Miljö- och om ideella föreningars möjlighet att långsiktigt medverka i processen som rör slutförvaring av använt kärnbränsle (). ett slutförvar för använt kärnbränsle. Om ideella organisationer kan få medel ur Kärnavfallsfonden så kommer de också att kunna planera för sin verksamhet på ett mer långsiktigt sätt.8 ska enligt direktivet utreda och belysa viktiga frågor inom kärnavfallsområdet, bl.a. genom utfrågningar och seminarier, och skapa förutsättningar för så väl underbyggda råd till regeringen som möjligt. Rådet har haft flera avstämningsmöten med och (). Rådet träffar även andra aktörer regelbundet som miljöorganisationer och kommuner. Rådet har också träffat Svensk kärnbränslehantering AB (SKB) som bland annat presenterat hur de arbetat med sitt Fud-program 2019. Presentationer av Klr 2018 presenterade Klr 2018 om beslut under osäkerhet dels för dåvarande miljöminister , dels för . Dessutom hade rådet ett öppet seminarium om rapporten den 21 mars 2018.9 Rundabordssamtal om deltagande – med miljöorganisationer och med kommuner hade rådet ett rundabordssamtal med representanter för miljöorganisationer aktiva på kärnavfallsområdet. Fokus var deltagande i en stegvis prövning enligt Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. Transparens och deltagande är en viktig del i en stegvis prövning och fram till slutlig förslutning om regeringen skulle ge tillåtlighet och tillstånd till ett slutförvar för använt kärnbränsle. följde rådet upp med ett rundabordssamtal med representanter från kommunerna . 8Läs skrivelsen på: /skrivelse-fran-karnavfallsradet-till-statsradet- for-miljo-och-energidepartementet-om-ideella (hämtad ). 9www.karnavfallsradet.se/seminarium-om-karnavfallsradets-kunskapslagesrapport-2018- beslut-under-osakerhet-sou-20188 (hämtad ). 2018 Slutförvar för använt kärnbränsle – ett beslut under osäkerhet? Ett seminarium i handlade om de kvardröjande osäkerheter som funnit i slutförvarsprocessen och hur dessa skulle kunna reduceras. arrangerade även ett gemensamt seminarium med SSM med rubriken: Vad händer med slutförvaret för använt kärnbränsle? Syftet med båda seminarierna var bl.a. att nå politiker och en bredare målgrupp.10 2019 Vad tänker de unga om kärnavfallet – och vad vill de veta?” Rådet anordnade ett panelsamtal som syftade till att ta del av den yngre generationens synpunkter och att därigenom öka och stärka engagemanget kring frågan om kärnavfall. Det är viktigt att yngre generationer är medvetna om det kärnavfall som finns och att det måste hanteras. Ledamöter i rådet utfrågades av unga forskare. Centrala punkter i samtalet var den nuvarande generationens ansvar, val av metod och plats för slutförvaring samt förmedling av information om slutförvaret till kommande generationer.11 Workshop: Information and memory for future decision making – radioactive waste and beyond arrangerades en workshop om informations- och minnesbevarande. Workshopen var ett samarbete mellan , Linnéuniversitet, och SSM. Proceedings, presentationer m.m. från workshopen återfinns på webbplats.12 10www.karnavfallsradet.se/karnavfallsradets-seminarier-i-almedalen-3-juli (hämtad ). 11www.karnavfallsradet.se/karnavfallsradets-panelsamtal-i-almedalen-2-juli-2019 (hämtad ). 12www.karnavfallsradet.se/en/workshop-information-and-memory-for-future-decision- making-radioactive-waste-and-beyond (hämtad ). Läs mer om workshopen i kapitel 7 i denna rapport. Seminarium om en stegvis prövning och av utmaningar arrangerade seminariet om en stegvis prövning och av utmaningar. Syftet med seminariet var att diskutera, och uppmärksamma frågor kring vad som finns reglerat och vad som behöver utvecklas samt vilka utmaningar som finns när det gäller processen kring ett slutförvar för använt kärnbränsle.13 Läs om stegvis prövning och processen fram till slutlig förslutning i kapitel 3 i denna rapport. ska enligt direktivet följa utvecklingen av andra länders slutförvarsprogram när det gäller hantering av kärnavfall och använt kärnbränsle. Rådet bör även följa och vid behov delta i internationella organisationers arbete i kärnavfallsfrågan. Internationella arbetsgrupper och konferenser följer och deltar i ett antal arbetsgrupper/projekt inom /(): Advisory Bodies to Governments (ABG) är ett samarbete mellan /, och motsvarande rådgivande organisationer i , , , och . arrangerade rådet ett möte i , där deltagarna även besökte Slutförvaret för låg- och medelaktivt avfall, SFR, i Forsmark. deltog rådet vid ett ABG möte i Braunschweig, . I samband med mötet arrangerades ett studiebesök till Morsleben, där det finns ett äldre slutförvar för låg- och medelaktivt avfall. Under /finns även Forum on Stakeholder Confidence (FSC). Rådet deltog vid FSC:s möten i och . Övriga medlemsländer är bland annat , , , , , , , , , 13www.karnavfallsradet.se/seminarium-om-en-stegvis-provning-och-ett-sekel-av- utmaningar (hämtad ). /seminarium-om-en-stegvis-provning-och-ett-sekel-av-utmaningar- den-12-nov-2019-i-world-trade-center (hämtad ). En diskussionspunkt vid båda mötena var svårigheten med att få ungdomar att engagera sig i frågor kring kärnavfallshantering.14 En grupp under /som kallas Information, Data and () har haft ett möte i där rådet medverkade. Gruppens fokus är bland annat långsiktig informationshantering.15 deltog rådet vid konferensen /The nuclear and social science nexus: challenges and opportunities for speaking across the disciplinary divide i . Mötet samlade ca 100 deltagare från olika medlemsländer i /. Här var samhällsvetare, humanioraforskare representerade lika väl som ingenjörer och naturvetare. En viktig slutsats var att hanteringen av kärnavfall och använt kärnbränsle till stora delar betingas av människors föreställningar om den här typen av material och att det också får konsekvenser för deras hantering. Exempelvis betingar kemiskt avfall som kvicksilver och dioxiner, som måste skyddas från natur och kultur under mycket långa tidsrymder, endast en tusendel av kostnaderna för kärnavfall trots att dessa kemiska gifter, i likhet med kärnavfall, skadar utan att kunna uppfattas av det mänskliga sinnet. Skälet är att föreställningarna om dessa olika avfallstyper är så olika, något som alltså kräver olika former av säkerhetsåtgärder. Med den utgångspunkten diskuterades aktuella samhällsvetenskapliga frågeställningar med avseende på kärnenergiteknik, inte minst i syfte att formulera praktiska rekommendationer.16 Rådet har även deltagit i andra internationella konferenser, här följer ett par exempel. Representanter för rådet deltog i slutkonferensen för projektet deltog rådet vid 7th of Corrosion Damage in (LTC 2019).18 14www.oecd-nea.org/rwm/fsc/ (hämtad ). 15www.oecd-nea.org/rwm/workshops/2019/idkm/ (hämtad ). Läs mer i kapitel 7 i denna rapport. 16www.oecd-nea.org/download/nssnexus/ (hämtad ). 17The Development and Demonstration of Monitoring Strategies and Technologies for Geological Disposal: / (hämtad ). Se även kapitel 4 i denna rapport. 18www.cefracor.org/fr/manifestations/7th-international-workshop-long-term-prediction- corrosion-damage-nuclear-waste (hämtad ). Se även kapitel 5 i denna rapport. Delar av rådets lärdomar från studiebesök och möten i olika europeiska länder publicerades i rapporten av åtta länder – status april 2019.19 Informationen i översikten bygger till stor del på ländernas rapporter till sjätte granskningsmötet i som hölls . I rapporten finns länkar till olika webbplatser där den senaste informationen kan hämtas. De länder som beskrivs i rapporten är , , , , , , , . åkte rådet på en studieresa till för att träffa sin motsvarighet ESK ().21 Rådet träffade även tillsynsmyndigheten (Bundesamtes für kerntechnische Entsorgungssicherheit)22 samt BGE (Bundesgesellschaft für Endlagerung).23 som är ansvariga för att genomföra platsvalsprocessen för använt kärnbränsle, högaktivt avfall och delvis medelaktivt avfall. BGE ansvarar även för att utforma, bygga och driva planerade och befintliga slutförvar. var rådet på studiebesök i för att träffa STUK (Säteilyturvakeskus/Strålsäkerhetscentralen)24 och Posiva Oy25 samt för att besöka slutförvaret för använt kärnbränsle som Posiva bygger i Olkiluoto. 19www.karnavfallsradet.se/rapport-20191-oversikt-av-atta-lander-status-april-2019 (hämtad ). 20www.iaea.org/topics/nuclear-safety-conventions/joint-convention-safety-spent-fuel- management-and-safety-radioactive-waste (hämtad ). 21www.entsorgungskommission.de/ (hämtad ). 22www.bfe.bund.de/EN/ (hämtad ). BfE har bytt namn till BASE – Bundesamt für die Sicherheit der nuklearen Entsorgung. 23www.bge.de/en/ (hämtad ). 24www.stuk.fi/web/sv (hämtad ). 25www.posiva.fi/en (hämtad ). 9.1.5Studieresor om avveckling och rivning Enligt direktivet ska utreda och belysa frågor om hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall samt om avställning och rivning av kärntekniska anläggningar. besökte , tillsammans med representanter från , utanför . Kort efter besöket fick tillstånd av Mark- och miljödomstolen vid (mark- och miljödomstolen) till att montera ner och riva . var rådet i , och träffade där EWN (Entsorgungswerk für Nuklearanlagen) som berättade om sina avvecklingsprojekt.26 I besökte även för att få information om fusionsforskningen och teknikutvecklingen av fusionsreaktorn Wendelstein 7-X.27 9.2Kärnavfallsområdet i –2019 Tillståndsprocessen om slutförvar för använt kärnbränsle SKB lämnade sina ansökningar om slutförvaring av använt kärnbränsle till mark- och miljödomstolen och till SSM . hade mark- och miljödomstolen huvudförhandling enligt (1998:808) (). lämnade mark- och miljödomstolen och SSM sina yttranden till regeringen. SSM tillstyrkte SKB:s ansökan medan mark- och miljödomstolen angav att SKB behövde redovisa ytterligare underlag om kopparkapselns skyddsförmåga. I sitt yttrande påtalade domstolen också att det måste klargöras vem som är ansvarig för anläggningen efter förslutning. efterfrågade kompletteringar från SKB gällande bl.a. de brister som mark- och miljödomstolen påtalat. kompletterade SKB sin ansökan och kompletteringarna sändes på remiss. bemötte SKB de inkomna remissvaren.28 26www.ewn-gmbh.de/unternehmen/?L=0&L=1 (hämtad ). 27www.ipp.mpg.de/w7x (hämtad ). 28Läs mer på: /remisser/ (hämtad ). De berörda kommunerna har vetorätt enligt . Regeringen kan inte ge tillåtlighet för verksamheten innan kommunfullmäktige i kommun tillstyrker ansökan. har redan tillstyrkt ansökan för de anläggningar som planeras i kommunen.29 tillsatte regeringen en utredning som skulle göra en översyn av lagen om kärnteknisk verksamhet. I uppdraget ingick bland annat att föreslå reglering av sistahandsansvaret efter förslutning av ett slutförvar. lämnade sitt betänkande till regeringen under 2019.30 Utredningen föreslår bland annat att den nuvarande lagen om kärnteknisk verksamhet upphävs och ersätts av en ny kärntekniklag med ny struktur. Utredningen föreslår också bestämmelser som tydliggör att staten ansvarar för ett geologiskt slutförvar efter att det slutligt har förslutits. Tillståndsprocessen om Slutförvar för kortlivat låg- och medelaktivt avfall (SFR) SKB lämnade in ansökningar om tillbyggnaden av SFR till mark- och miljödomstolen och till SSM. Kompletteringsfasen av ansökan pågick då ansökningarna kungjordes av både mark- och miljödomstolen och SSM. SSM tillstyrkte SKB:s ansökan om tillbyggnaden . höll mark- och miljödomstolen huvudförhandlingar och tillstyrkte även domstolen ansökan om tillbyggnaden av SFR. Regeringen har tidigare beslutat att tillåtligheten av den planerade utbyggnaden ska prövas enligt 17 kap. 3 § vilket bland annat innebär att ansökan måste tillstyrkas av innan regeringen kan ge tillåtlighet.31 29Oskarshamns kommun, Dnr KS 2018/000521-1. Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. 31Mark- och miljödomstolen vid , avd. 3. M7062-14, aktbilaga 47. SOU 2018:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Tilläggsdirektiv till (M 1992:A). Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. Mark- och miljödomstolen vid , avd. 3. M7062-14, aktbilaga 47. , Dnr KS 2018/000521-1. /karnavfallsradets-synpunkter-pa- stralsakerhetsmyndighetens-remissversion-i- regeringsuppdraget-om /sites/default/files/documents/karnavfallsr adets_yttrande_over_skb_s_kompletteringar_20190913.pdf /karnavfallsradets-remissvar-angaende- utredningen-ny-karntekniklag-med-fortydligat-ansvar-sou- 201916 /en/workshop-information-and-memory- for-future-decision-making-radioactive-waste-and-beyond /rwm/fsc/ /rwm/workshops/2019/idkm/ /download/nssnexus/ /