sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Av 49 § följer att kommunen ska ge den som anmält att den sam- lar in textilavfall inom kommunen möjlighet att lämna synpunkter på den information den som driver ett insamlingssystem med tillstånd lämnat. En sådan synpunkt kan vara att informationen om det till- ståndsgivna insamlingssystemets insamlingsplatser ska kompletteras med information om de insamlingsplatser som insamlingssystem utan tillstånd erbjuder. Slutligen följer av 50 § att kommunen ska informera hushållen om den information som erhållits enligt 48 §. Kommunen väljer själv hur informationen ska delges kommunens hushåll. Paragraferna behandlas i avsnitt 10.10. 51–53 §§ Av paragraferna följer att den som driver ett insamlingssystem med tillstånd ska informera hushållen, andra avfallsproducenter än hus- håll och producenter. Av bestämmelserna följer vilken typ av infor- mation respektive mottagare ska erhålla men den som driver insam- lingssystemet väljer själv hur information ska delges. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.10. 54 och 55 §§ Av paragraferna följer att den som driver ett insamlingssystem med tillstånd ska lämna vissa uppgifter till . Av 54 § 1 följer att uppgifter om alla producenter för vilka insam- lingssystemet i enlighet med 12 § åtagit sig att ta hand om textilavfall och uppgifter om vikten av den textil dessa producenter satt på den svenska marknaden under det närmast föregående kalenderåret ska Uppgiften om vilka producenter som slutit avtal med insam- lingssystemet gör det möjligt för att verifiera att de producenter som anmält sig till verket enligt 13 § även har uppfyllt kravet i 12 §. Övriga uppgifter som ska lämnas rör koldioxidutsläpp från trans- porter, vikten av det textilavfall som samlats in och uppgifter om var och hur textilavfallet behandlats. Av 54 § 3 följer att det är vikten på textilavfallet som ska rapporteras. Om annat avfall än textilavfall, till exempel skor, lämnats till insamlingssystemet ska vikten av detta av- fall sålunda inte ingå i den uppgift som lämnas till . Begreppen remake och fiberåtervinningen definieras i 8 § 10 och 11. Paragraferna genomför artikel 8a.1 c i avfallsdirektivet. Paragraferna behandlas i avsnitt 10.11.2. 56–59 §§ I paragraferna anges vilka uppgifter som de som driver insamlings- system som inte kräver tillstånd ska lämna till se- nast . För samtliga aktörer gäller att det är vikten på det textilavfall som samlats in som ska rapporteras. Om annat avfall än textilavfall, till exempel skor, lämnats till insamlingssystemen ska vikten av detta avfall sålunda inte ingå i den uppgift som lämnas till . Begreppen remake och fiberåtervinningen definieras i 8 § 10 och 11. Paragraferna behandlas i avsnitt 10.11.3. 60, 61 och 63 §§ Paragraferna innehåller upplysningar om bestämmelser om tillsyn, sanktioner och överklagande. Paragraferna behandlas i avsnitt 10.13.1, 10.13.2 och 10.15. I paragrafen anges att får meddela föreskrifter om vilka ytterligare uppgifter som ska lämnas enligt 31 § och om verk- ställigheten av förordningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.14. 13.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt Bestämmelsen är ny och innebär att den som driver ett insamlings- system med tillstånd enligt 17 § förordningen om producentansvar för textil för varje kalenderår ska betala en avgift till med för verkets prövnings- och tillsynsverksamhet. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.13.3. Bestämmelsen är ny och innebär att en producent som har skyldig- heter enligt förordningen om producentansvar för textil för varje kalenderår ska betala en avgift till med för verkets tillsynsverksamhet. Bestämmelser om vem som anses vara producent finns i 7 § förordningen om producentansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.13.3. 13.4Förslag till förordning om ändring i miljötillsynsförordningen (2011:13) Bestämmelsen är ny och innebär att ansvarar för tillsynen av förordningen om producentansvar för textil med undan- tag för frågor om hur hanteringen av sådant avfall som omfattas av förordningen lokalt uppfyller kraven i förordningen. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.13.2. 13.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2012:259) om miljösanktionsavgifter Bestämmelsen är ny och innebär att miljösanktionsavgift ska betalas av den som driver ett insamlingssystem vid överträdelse av 54 eller 56–58 § förordningen om producentansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.13.1. Bestämmelsen är ny och innebär att miljösanktionsavgift ska betalas av en förmedlare vid överträdelse av 15 § förordningen om producent- ansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.13.1. Bestämmelsen är ny och innebär att miljösanktionsavgift ska betalas av den som i strid med 16 eller 36 § förordningen om producentansvar för textil driver ett insamlingssystem utan tillstånd eller föregående anmälan. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.13.1. 13.6Förslag till förordning om ändring i avfallsförordningen (2020:614) Paragrafen är ny och innebär att begreppet textilavfall har samma be- tydelse i avfallsförordningen som i förordningen om ett producent- ansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.16.1. Paragrafen är ny och första stycket innebär att den som har textil- avfall är skyldig att sortera ut textilavfallet från annat avfall och lämna det till ett insamlingssystem med tillstånd eller till ett insamlings- system som anmälts till . Andra stycket innebär att den som har textilavfall som producerats i eller i samband med yrkes- mässig verksamhet i vissa fall ska lämna detta i särskild ordning. Bestämmelsen i första stycket genomför artikel 8a.2 samt arti- kel 11.1 tredje stycket i avfallsdirektivet. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.16.2. 12 § 6 och 7 Ändringen av paragrafen innebär att anmälningsplikt enligt 5 kap. 10 eller 11 § avfallsförordningen inte gäller för verksamheter som om- fattas av ett tillstånd enligt 17 § eller en anmälan enligt 36 § förord- ningen om producentansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.6 samt 10.8.3. Ändringen av paragrafen innebär att kommunens skyldighet att lämna uppgifter till om vikten i kilogram på det kommunala avfall som under föregående kalenderår har samlats in av kommunen eller rapporterats enligt 2 § inte gäller uppgifter om sådant avfall som kommunen har lämnat till ett insamlingssystem enligt för- ordningen om producentansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.16.3. Ändringen av paragrafen innebär att skyldigheten för den som yrkes- mässigt samlar in kommunalt avfall att lämna uppgifter till kommunen om vikten i kilogram på avfall som insamlaren har samlat in i kommunen under föregående kalenderår inte gäller uppgifter om sådant avfall som omfattas av förordningen om producentansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.16.3. Ändringen av paragrafen innebär att skyldigheten för den som från låter transportera kommunalt avfall att lämna uppgifter till inte gäller avfall som omfattas av förordningen om producentansvar för textil. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.16.3. Andermatt 2020, Ideell Second Hand och Myrorna, muntlig avstämning och . Avfall 2013, Textilt avfall en framtida resurs – pilotprojekt iStockholm, Rapport . Avfall 2014, Miljöstyrande taxa? En vägledning till vikt- baserad avfallstaxa inför beslut, vid införande och drift, Rapport . Avfall 2016, Manual för plockanalys av grovavfall, Rapport 2016:30. 2012/13:KU10, Granskning av statsrådens tjänsteutövning och regeringsärendenas handläggning. BREF 2003, BAT reference document (BREF) for the textiles industry, Europeiska kommissionen. DIBS by Nets 2019, Svensk e-handel , . EEA 2019, Textiles in Europe’s circular economy, Briefing no. 10/2019, Europeiska miljöbyrån. 2014, Reuse and Recycling of Clothing and Textiles: A Network Approach, , 34(3): 383–399. Enveco 2016, Kostnader och nytta vid olika målnivåer för textilavfall, Rapport 2016:2. 2020, Study to support preparation of the Commission’s guidance for extended producer responsibility schemes, Report for DG Environment of Commission. 2019, Textilinsamling Sortera påsen, PowerPoint, . FTI 2018, Svenska Förpacknings- och Tidningsinsamlingens AB:s svar på remiss av promemoria M2008/00852/R Mer fastighetsnära insamling av förpackningsavfall och returpapper. 2019, Pfas i skyddskläder, Powerpoint, , . Handels 2020, Handels miljö- och klimatpolitiska program, Handels Rapporter 2020:3. och 2020, Butikskedjornas Utveckling & Nyckeltal (BUN) (kortversion), Q1 2020. H&M 2020, H&M group chemical restrictions 2020 Restricted substances list (RSL). Gavigan 2020, Synthetic microfiber emissions to land rival those to waterbodies and are growing, PLoS ONE 15(9): e0237839. IVA 2019, Resurseffektiv transport och mobilitet i – vad behövs?, . IVA 2020, Resurseffektiva affärsmodeller – stärkt konkurrenskraft (2018–2020), . IVA 2020b, Resurseffektiv textil i – Textil från avfall till resurs, . IVA 2020c, Hållbarhet inom textil ur ett konsumentperspektiv ny minirapport, . IVL 2013, Samhällsekonomisk analys av etappmål för textil och textil- avfall, Rapport 2132, . IVL 2015, Kartläggning av svenska kommuners arbete inom textil och textilavfall – Underlag för regeringsuppdrag, Rapport 5085, . Kemikalieinspektionen 2014, Chemicals in textiles – Risks to human health and the environment, Rapport 6/14. Kemikalieinspektionen 2016, Vägen till giftfria och resurseffektiva kretslopp, Rapport 7/16. Kemikalieinspektionen 2019, Kort om kemikalieregler för textil, Artikelnummer 511 336. Kemikalieinspektionen 2020, Tillverkare eller importör av varor, /vagledning-till-foretag/tillverkare-eller- importor/varor, Hämtad . KOM 2019, Den europeiska gröna given, COM(2019) 640 final, Europeiska kommissionen. KOM 2020, Business journey on the single market: practical obstacles and barriers, SWD(2020) 54 final, Europeiska kommissionen. KOM 2020b, 2030 climate & energy framework, Europeiska kommissionen. KOM 2020c, En ny handlingsplan för den cirkulära ekonomin För ett renare och mer konkurrenskraftigt , Europeiska kommissionen. 2017, Konkurrens och tillväxt på digitala mark- nader – Ett regeringsuppdrag om e-handel och delningsekonomi, Rapport 2017:2. Laitala 2018, Motivations for and against second-hand clothing acquisition, Clothing Cultures, Volume 5, Number 2, s. 247–262. Mistra 2017, Microplastics shedding from polyester fabrics, Report 2017:1, Mistra Future Fashion. Mistra 2017b, Blend Re:wind, en ny process som återvinner både bomull och polyester presenteras nu i , polyester/, Hämtad , Mistra Future Fashion. Mistra 2018, Report on geographic differences in acceptance of alter- native business models, Report 2018:3, Mistra Future Fashion. Mistra 2018b, Developments in global markets for used textiles and implications for reuse and recycling, Report 2018:4, Mistra Future Fashion. Mistra 2019, Environmental assessment of Swedish clothing consumption – six garments, sustainable futures, Report 2019:5, Mistra Future Fashion. Mistra 2019b, Environmental impact of textile fibers – what we know and what we don’t know, Report 2019:03 part 2, Mistra Future Fashion. Mistra 2019c, paper on textile recycling, Report 2019:09, Mistra Future Fashion. Mistra 2019d, The outlook report 2011–2019 – Mistra Future Fashion final program report, Report 2019:25, Mistra Future Fashion. Mistra 2019e, Possible sustainable fibers on the market and their technical properties – The fiber bible Part 1, Report 2019:02, Mistra Future Fashion. Mistra 2019f, aspects for introducing an extended producer responsibility for textiles in , Report 2019:07, Mistra Future Fashion. 2015a, Genomförande av systemen med producent- ansvar för förpackningar, returpapper, elutrustning och batterier, NV-06387-14. 2015b, Textilåtervinning – Tekniska möjligheter och utmaningar, Rapport 6685. 2016, Förslag om hantering av textilier – Redo- visning av regeringsuppdrag, NV-06147-14. 2017, Miljögifter i våra kläder – påverkan i produktionsland och i användarledet, Powerpoint, , . 2017b, Mikroplaster – Redovisning av regerings- uppdrag om källor till mikroplaster och förslag på åtgärder för minskade utsläpp i , Rapport 6772. 2018, Hållbar textilkonsumtion – En konsument- undersökning om svenskarnas beteende, attityd och kunskap om hållbar textilkonsumtion. 2019, Hållbara textilier, Konsumentundersökning 2019. 2019b, The Ecodesign Directive as a driver for less microplastic from household laundry, REPORT 6867. 2020, Ansvar och finansiering av förpackningsavfall vid privat införsel av varor, NV-08103-18. 2020b, Nationell avfallsplan och avfallsförebyggande program 2018–2023 – Att göra mer med mindre, Rapport 6857. 2020c, Cirkulär ekonomi – strategi för omställ- ningen i , Presentation av , Miljö- departementet på . 2020d, Att använda det som finns i garderoben: En litteraturöversikt om konsumenters attityder till begagnade kläder, Under Publicering. 2020, Avfall , Muntlig avstämning och . 2020, Björkåfrihet, Muntlig avstämning . , The Potential for sourcing from Tirupur –On the path to more sustainable global textile chain, TemaNord 2013:540. , The Nordic textile commitment – A proposal of a common quality requirement system for textile collection, sorting, reuse and recycling, TemaNord 2015:512. 2015b, A Nordic strategy for collection, sorting, reuse and recycling of textiles, ANP 2015:720. 2015c, EPR-systems and new business models Part II: Policy packages to increase reuse and recycling of textiles in the Nordic region, TemaNord 2015:514. 2015d, Nordiskt mode ska bli världens mest hållbara, /sv/news/nordiskt-mode-ska-bli-varldens- mest-hallbara, Pressmeddelande . , Gaining benefits from discarded textiles, LCA of different treatment pathways, TemaNord 2016:537. 2016b, Exports of used textiles, Fate, benefits and impacts, TemaNord 2016:558. , The Nordic textile reuse and recycling commitment –a certification system for used textiles and textile waste, TemaNord 2017:545. 2019, Extended producer responsibility (EPR) and the impact of online sales – Environment working paper N° 142, ENV/WKP(2019).1. 2020, Workshop on Microplastics from Synthetic Textiles in the Environment: Knowledge, Mitigation and Policy. 2020, Assessment of textiles collection potential in Recycling Stations, Humana People to People. Postnord 2019, E-barometern Årsrapport , Postnord i sam- arbete med Svensk Digital Handel och . Postnord 2020, E-barometern , Postnord i samarbete med Svensk Digital Handel och . 1992/93:180, Om riktlinjer för en kretsloppsanpassad samhälls- utveckling. 1997/98:45, Miljöbalk. 2005/06:182, sanktionssystem, m.m. 2007/08:129, Förhandsgodkända insamlingssystem för förpack- ningar och papper. 2012/13:161, Bemyndiganden för elektronikavfall och bekämp- ningsmedel. 2015/16:166, Avfallshierarkin. 2019/20:99, Vårändringsbudget . Regeringen 2020, Cirkulär ekonomi – strategi för omställningen i . 2017, och Agenda 2030 – rapport till FN:s politiska högnivåforum 2017 om hållbar utveckling. 2018, Mer fastighetsnära insamling av förpack- ningsavfall och returpapper – utveckling av producentansvaren, M2008/00852/R. 2019, Genomförande av reviderade EU-direktiv på avfallsområdet, M2019/01776/R. 2020a, Kommunalt ansvar för insamling och materialåtervinning av returpapper, M2020/01079/Ke. 2020b, Återvinning och återbruk ska öka genom nya regler, /pressmeddelanden/2020/06/ atervinnate-och-aterbruk-ska-oka-genom-nya-regler/, Pressmeddelande . 2020c, Nya nationella mål påskyndar omställ- ningen till en cirkulär ekonomi, / pressmeddelanden/2020/06/nya-nationella-mal-paskyndar- omstallningen-till-en-cirkular-ekonomi/, Pressmeddelande . Re:textile 2020, Feasibility of Fashion Remanufacturing Organizing fashion value chains for circularity through remanufacturing (including redesign), . Rosinski , Human , Muntlig avstämning . SCB 2019, Genomförandet av Agenda 2030 i Statistisk läges- bild 2019. SCB 2020, Kvalitetsdeklaration – Avfall, förpackningar, Produktkod MI0307. SERUS 2014, En prognostiserad SROI-analys av Ideell Second Hand. 2014, Konsumtion och återanvändning av textilier, Rapport 149 2014. 2016, En kartläggning av mängder och typ av kläder, hem- textilier och skor: Plockanalyser av textilier i hushållens restavfall, Rapport 176 2016. 2018, Svenska textilflöden från välgörenhet och utvalda verk- samheter, Rapport 2 2018. 2019, Återanvändning av textil via utvalda online marknads- platser och appar, Rapport 11 2019. SOU 2017:83, Brännheta skatter! Bör avfallsförbränning och utsläpp av kväveoxider från energiproduktion beskattas? SOU 2020:20, Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. och avfall 2019, Kartläggning av textilinsamling iStockholm, Presentation av . 2020, och Avfall, Muntlig avstäm- ning och . 2020, Läget i handeln – rapport om branschens ekonomiska utveckling. Stil 2020, Fortsatt tufft för modehandeln, /rapporter/stilindex/2020/fortsatt-tufft- for-modehandeln/, Pressmeddelande . Swerea IVF 2018, Klimatdata för textilier, Uppdragsrapport 27402. TEKO 2020, Modebranschen i – Statistik och analys 2019. , Preferred fibers and materials market report. , Preferred Fiber & Materials Market Report 2020. 2017, Analysmetod och samhällsekonomiska kalkyl- värden för transportsektorn: ASEK 7.0. 2019, Statistik om tvätt- och textilservicebranschens utveckling Branschrapport . 2015, Modebranschen i – Statistik och analys 2015 uppdatering, Rapport 15:08. 2020, Re:textile, , Muntlig avstämning . Ett producentansvar för textil En särskild utredare ska lämna förslag på ett producentansvar för textil. Syftet med producentansvaret är att åstadkomma miljönytta genom ökad insamling av textil för återanvändning och av textilavfall för återvinning, i första hand för förberedelse för återanvändning och Syftet är också att ansvaret för avfallshantering och återvinning av textil ska läggas på producenterna utifrån principen om att förorena- ren betalar. •föreslå ett producentansvar för textilier, som säkerställer separat insamling av textilier för återanvändning respektive textilavfall för återvinning med hjälp av tillståndspliktiga insamlingssystem eller på annat lämpligt sätt som säkerställer goda möjligheter för tillsyn och rapportering och som följer avfallshierarkin och upp- fyller relevanta krav i avfallsdirektivet (2008/98/EG), och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget ska redovisas . Det ska bli enklare för hushåll att återvinna och återbruka Många företag i textil- och modeindustrin arbetar aktivt med att minska sin påverkan på miljö och klimat och behöver stöd på systemnivå för att komma vidare. Textil är ett mycket användbart material och är en förutsättning för såväl vissa varor som akti- viteter. Produktionen är dock resursintensiv med stor miljö- och klimatpåverkan i hela värdekedjan. Det går åt stora mängder vatten, kemikalier och energi vid produktionen av textil. Detta i sin tur ger utsläpp av farliga ämnen som kan spridas både lokalt och globalt och påverka miljön och människors hälsa. Produktionen genererar också utsläpp av växthusgaser. Genom forskning, utveckling och innova- tioner finns möjligheter att minska produktionens negativa miljö- och klimataspekter. Utvecklingen mot en cirkulär ekonomi är en förutsättning för att ska gå före och bli världens första fossilfria välfärdsland, bidra till generationsmålet, miljökvalitetsmålen och flera av målen inom Agenda 2030. Varierande ambitionsnivå mellan kommuner innebär att dagens hantering av textilavfall i inte följer avfallshierar- kin i . Det behövs åtgärder för att nå högre upp i avfalls- hierarkin genom ökad återanvändning och bättre avfallshantering. Nästan allt textilavfall som läggs i restavfallet förbränns. Mer än hälf- ten av detta textilavfall är hela produkter. Textil är en värdefull resurs som behöver tas om hand på ett bättre sätt än . I andra hand bör textilen förberedas för återanvändning eller materialåtervinning. För att textilier och textilavfall ska kunna hanteras enligt avfallshierarkin och tillgängliggöras som en värdefull resurs behöver textilier respek- tive textilavfall samlas in och hanteras separat. Det behövs bättre förutsättningar att använda textil längre. Vik- tiga delar i detta är lång livslängd och möjlighet att använda produk- ten eller materialet . är det till stor del ideella organisationer och kommersiella secondhand-aktörer som främjar återanvändningen. De spelar en viktig roll, inte minst för att främja att textil återanvänds i . I och rådets direktiv /98/EG av den om avfall och om upphävande av vissa direktiv (avfallsdirektivet) finns krav på att medlemsstaterna ska uppmuntra återanvändning av produkter och inrätta system som främjar reparation och återanvändning. Dessa krav gäller bl.a. för textilier (artikel 9.1.d) samt krav på att vidta åtgärder för att främja materialåtervinning av hög kvalitet och i detta syfte införa separat insamling av avfall för textilier (artikel 11.1). I avfallsdirektivet finns krav gällande producentansvarssystem som införs i medlems- staterna (artikel 8 och 8a). I direktivet definieras system för utökat producentansvar med en uppsättning åtgärder som medlemsstaterna vidtagit för att säkerställa att produkters producenter bär ekono- miskt ansvar eller ekonomiskt och organisatoriskt ansvar för hanter- ingen av avfallsledet i en produkts livscykel (artikel 3.21). I avfalls- direktivet finns också ett antal minimikrav för producentansvar som ska gälla alla producentansvar som finns i medlemsstaterna. För så- dana producentansvar som är inrättade före ska dessa krav vara genomförda . ansvarar kommunerna för insamling och behandling av hushållsavfall, inklusive textilavfall. Vissa kommuner har även system för separat insamling och sortering av textilavfall. Hushålls- avfall får inte hanteras av någon annan än kommunen eller den som kommunen anlitar. Textilier som man lämnar ifrån sig med avsikt att de ska användas igen, är inte avfall. har flera företag tagit egna initiativ för att samla in, återanvända och återvinna textil. Naturvårds- verket konstaterade dock i rapporten om hantering av textilier –redovisning av regeringsuppdrag (2016) att denna hantering sanno- likt är olaglig. För visst hushållsavfall har producentansvar införts, vilket inne- bär att det är producenterna som är ansvariga för att tillhandahålla ett insamlingssystem för avfallet och för att avfallet behandlas på ett miljömässigt sätt. Exempelvis finns producentansvar för förpack- ningar, returpapper och elutrustning. , den sakpolitiska överenskommelsen mellan Social- demokraterna, de gröna, och Liberalerna står det att ytterligare steg som gör det enklare för hushåll att åter- vinna och återbruka ska tas, bl.a. genom att producentansvar för textilier införs. Möjliga framkomliga vägar för att kraftigt öka åter- bruk och återvinning av textilier ska prövas där branschen och ideella aktörer involveras. Uppdraget att föreslå ett producentansvar för textil Hur ska ett ändamålsenligt producentansvar för textil utformas? Dagens hantering av textilier är sammantaget inte hållbar. För att kunna hantera avfallet från textilprodukter på ett mer hållbart sätt är en separat insamling av textilavfall en viktig förutsättning. Det finns också en stor potential att öka återanvändningen av textilier i . Det finns många utredningar och rapporter om miljöproblemen av textil, vissa specifikt om producentansvar. Utredaren bör ta avstamp i det befintliga kunskapsunderlaget, inte minst om hantering av textilier om vad som fram- kommit i den textildialog som hållit tillsammans med Kemikalieinspektionen. För att införa ett producentansvar behövs en definition av vilka textilprodukter som ska omfattas av ett sådant ansvar och om några textilprodukter eventuellt ska undantas från producentansvaret. Vidare ska utredningen föreslå vilka som ska anses vara producenter. Olika ansvarsfördelning råder för hushållsavfall respektive annat av- fall från verksamheter. Utredningen ska inkludera alla dessa typer av avfall och föreslå för vilken textil ett producentansvar är lämpligt.