sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — I bestämmelsen innefattas även en skyldighet att erbjuda inled- ande kartläggning till den som vill få sin kompetens kartlagd inför validering, eftersom validering innefattas i begreppet utbildning, se 1 kap. 3 § skollagen. En inledande kartläggning ska ge möjlighet till överblick över tidigare förvärvat kunnande inför vägvalet att börja studera och till information om möjligheten till validering. Kartlägg- ningen ska vara en utgångspunkt för att göra en realistisk studiepla- nering som utgår ifrån den enskildes mål med utbildningen. Den ger även huvudmannen nödvändigt underlag för att avgöra om en sökande är behörig till en utbildning. En inledande kartläggning genomförs av studie- och yrkesvägledare och är av översiktlig karaktär och inte på förhand avgränsad till ett särskilt område. Statens skolverks kart- läggningsverktyg, Arbetsförmedlingens självskattningsverktyg för olika yrkesroller och så kallade nivåtest kan ingå. En inledande kart- läggning ska dock inte innehålla några praktiska inslag förlagda till skolmiljö eller arbetsplats. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare före- skrifter om inledande kartläggning. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.1. Regeringen får meddela föreskrifter om möjlighet för rektor att i vissa fall ge betyg utan prövning till en elev som inte följt undervisningen. Paragrafen är ny och möjliggör för regeringen att kunna meddela föreskrifter som ger rektor rätt att ge betyget E till en elev som vid en validering har bedömts ha tillräckliga kunskaper i en kurs för att nå upp till minst kunskapskraven för betyget E, utan att eleven genomgår prövning. Motsvarande möjlighet ska också gälla elever som har betyg eller intyg från studier vid folkhögskola eller studier i utlandet. om detta ska införas i förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.4. Huvudmannen ska erbjuda elever i vuxenutbildning att få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Skyldigheten att erbjuda validering omfattar de kurser som huvudmannen anordnar. Med validering avses en strukturerad process som innehåller fördjupad kartläggning, bedömning och ett erkännande av kunnande som en person besitter oberoende av hur det förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om validering. Första stycket första meningen ändras så att huvudmannen får en uttrycklig skyldighet att erbjuda validering till en elev inom kommu- nal vuxenutbildning. Denna skyldighet avser endast elever, det vill säga personer som är antagna till en kurs inom komvux. I första stycket andra meningen, som är ny, anges att skyldigheten att erbjuda validering omfattar de kurser som huvudmannen anord- nar. Skyldigheten avser därmed samtliga kurser som ingår i huvud- mannens aktuella kursutbud, oavsett om kurserna ges i egen regi, är upphandlade av andra utbildningsanordnare eller ges i samverkan med andra skolhuvudmän. Skyldigheten gäller även i det fall då hem- kommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för en elevs ut- bildning som anordnas av en annan huvudman. Definitionen av validering i andra stycket ändras så att det tydlig- görs att det är fråga om en process som är strukturerad och att denna process, utöver bedömning och ett erkännande av kunnande som en person besitter oberoende av hur det förvärvats, även innehåller för- djupad kartläggning. Definitionen förändras även genom att begrep- pen kunskaper och kompetens byts ut mot kunnande. Kunnande beskriver vad som ska valideras, och är ett samlings- begrepp för vad en person vet, förstår och kan göra. Kunnande är därmed kunskaper och kompetens som förvärvats såväl genom for- mell utbildning som genom informellt lärande. För att skapa en samsyn med övriga delar av samhället där valider- ing förekommer, det vill säga andra utbildningsformer och inom arbets- livet, angående innebörden av begreppet validering, återkommer denna definition i den föreslagna valideringsförordningen (2020:000). Denna definition blir därmed en övergripande och gemensam defi- nition av innebörden av validering av kunnande inom samtliga om- råden i samhället. I 5 § i valideringsförordningen beskrivs närmare vad de tre olika momenten innebär. Fördjupad kartläggning ersätter orden värdering och dokumen- tation och ska vara det första momentet i en strukturerad validerings- process i tre steg. Under den fördjupade kartläggningen ska elevens tidigare lärande utforskas och dokumenteras för att synliggöra elevens kunnande på ett sådant sätt att det går att bedöma i vali- deringsprocessens nästa steg, bedömningen. I den fördjupade kart- läggningen ingår att gå igenom olika dokument som till exempel arbetsintyg, betyg och intyg från genomgångna utbildningar samt att genomföra intervju eller samtal med eleven. Självskattningar kan vara ett bra underlag för ett sådant samtal. Den kartläggning som ingår i valideringsprocessen ska därmed vara en fördjupad kartläggning, till skillnad från den inledande kartläggning som föreslås i 20 kap. 8 a §. Den fördjupade kartläggningen ska göras mot uppställda kunskaps- mål i kurs- eller ämnesplaner. Därefter ska en formell bedömning göras av om elevens kunnande motsvarar kunskapsmålen i de kurs- eller ämnesplaner som valideringen avser. Bedömningen ska göras av en lärare med kompetens att göra en sådan bedömning och meto- derna för bedömningen ska vara relevanta och tillförlitliga i förhåll- ande till den kompetens som ska bedömas. Ofta behöver elevens kunnande prövas både praktiskt och teoretiskt. Därefter ska eleven få ett erkännande av sitt bedömda kunnande genom ett intyg, se mer om detta i 43 §. I fjärde stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare före- skrifter om validering. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.1, 6.5.2, 6.5.3 och 11.3.2. En elev som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en valider- ing enligt 42 § har rätt att få resultatet erkänt genom ett intyg. I första stycket tydliggörs att den som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering i vuxenutbildning har rätt att få resultatet skriftligt erkänt i ett intyg. Möjligheten att få annan skriftlig dokumentation efter en validering ska tas bort och dokumentation av de delar av kurser som eleven behöver komplet- tera ska ske i elevens individuella studieplan. Bestämmelser om intyg finns i 20 kap. 44 a och 45 §§. Nuvarande första stycket andra meningen som anger att vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering har tagits bort eftersom det numera ska utfärdas ett intyg efter validering och det av 45 § andra stycket skollagen framgår att vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även för intyg. Eftersom paragrafen ändras så att den handlar om intyg har den flyttats så att den nu är placerad under rubriken . Paragrafens nuvarande andra stycke, som innehåller en upplys- ningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om validering, har tagits bort eftersom ett bemyndigande införts i 42 § fjärde stycket. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.2 och 11.3.3. Den som har genomgått en kurs i vuxenutbildning och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. I första stycket har bestämmelsen endast ändrats språkligt. Andra och tredje stycket har flyttats till den nya bestämmelsen 44 a § eftersom det tydligt ska framgå att dessa bestämmelser gäller både intyg efter validering enligt 43 § och intyg enligt 44 § för den som genomgått en kurs i vuxenutbildning och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.3. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser eller viss utbild- ning. Paragrafen är ny och innehåller gemensamma bestämmelser för in- tyg. Bestämmelserna återfanns tidigare i andra och tredje stycket i 44 § men har flyttats till en egen paragraf eftersom det tydligt ska framgå att de gäller både intyg efter validering enligt 43 § och intyg enligt 44 §, för den som genomgått en kurs i vuxenut- bildning och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.3. I detta kapitel finns –allmänna bestämmelser (2–9 §§), –bestämmelser om särskild utbildning för vuxna på grundläggande nivå (10–12 §§), –bestämmelser om särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå (13– 16 §§), –bestämmelser om betyg (17–20 b §§), –bestämmelse om validering (21 §), och –bestämmelser om intyg (22–24 §§) Paragrafen ändras till följd av att bestämmelsen i 21 kap. 22 § ändras så att den ger en rätt till intyg efter validering. Bestämmelsen ska därför flyttas så att den hamnar under rubriken ”Intyg” tillsammans med 21 kap. 23, 23 a och 24 §§. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.3. Hemkommunen är skyldig att se till att den som vill få sina kunskaper och sin kompetens kartlagd inför utbildning inom särskild utbildning för vuxna er- bjuds en inledande kartläggning. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om inledande kartläggning. Paragrafen är ny och anger i första stycket att hemkommunen är skyldig att erbjuda den som vill bli elev inom särskild utbildning för vuxna en inledande kartläggning. Bestämmelsen innebär ett förtyd- ligande av hemkommunens uppgift att tillhandahålla vägledning i 2 kap. 29 § skollagen, hemkommunens ansvar för att upprätta en individuell studieplan innehållande uppgifter om den enskildes utbild- ningsmål och planerad omfattning av studierna enligt 21 kap. 8 § skollagen samt hemkommunens ansvar att i samband med utarbe- tandet av studieplanen erbjuda eleven studie- och yrkesvägledning enligt 2 kap. 16 § förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Den innebär även ett förtydligande av kommunernas uppgift enligt 21 kap. 16 § skollagen att kartlägga sökandes tidigare förvärvade kun- skaper och kompetens för att kunna avgöra sökandens behörighet. I bestämmelsen innefattas även en skyldighet att erbjuda inled- ande kartläggning till den som vill få sin kompetens kartlagd inför validering, eftersom validering innefattas i begreppet utbildning, se 1 kap. 3 § skollagen. En inledande kartläggning ska ge möjlighet till överblick över tidigare förvärvat kunnande inför vägvalet att börja studera och till information om möjligheten till validering. Kartlägg- ningen ska vara en utgångspunkt för att göra en realistisk studie- planering som utgår ifrån den enskildes mål med utbildningen. Den ger även huvudmannen nödvändigt underlag för att avgöra om en sökande är behörig till en utbildning. En inledande kartläggning genomförs av studie- och yrkesvägledare och är av översiktlig karak- tär och inte på förhand avgränsad till ett särskilt område. Statens skolverks kartläggningsverktyg, Arbetsförmedlingens självskattnings- verktyg för olika yrkesroller och så kallade nivåtest kan ingå. En inledande kartläggning ska dock inte innehålla några praktiska inslag förlagda till skolmiljö eller arbetsplats. I andra stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare föreskrifter om inledande kartläggning. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.1. Huvudmannen ska erbjuda elever i särskild utbildning för vuxna att få sina kunskaper och sin kompetens validerade. Skyldigheten att erbjuda validering omfattar de kurser som huvudmannen anordnar. Med validering avses en strukturerad process som innehåller fördjupad kartläggning, bedömning och ett erkännande av kunnande som en person besitter oberoende av hur det förvärvats. Rektorn ska verka för att valideringen sker i enlighet med lag och andra författningar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela ytterligare föreskrifter om validering. Första stycket första meningen ändras så att huvudmannen får en ut- trycklig skyldighet att erbjuda validering till en elev inom vuxenutbildning. Denna skyldighet avser endast elever, det vill säga personer som är antagna till en kurs inom komvux. I första stycket andra meningen, som är ny, anges att skyldigheten att erbjuda validering omfattar de kurser som huvudmannen anord- nar. Skyldigheten avser därmed samtliga kurser som ingår i huvud- mannens aktuella kursutbud, oavsett om kurserna ges i egen regi, är upphandlade av andra utbildningsanordnare eller ges i samverkan med andra skolhuvudmän. Skyldigheten gäller även i det fall då hem- kommunen har åtagit sig att svara för kostnaderna för en elevs ut- bildning som anordnas av en annan huvudman. Definitionen av validering i andra stycket ändras så att det tydlig- görs att det är fråga om en process som är strukturerad och att denna process, utöver bedömning och ett erkännande av kunnande som en person besitter oberoende av hur det förvärvats, även innehåller för- djupad kartläggning. Definitionen förändras även genom att begrep- pen kunskaper och kompetens byts ut mot kunnande. Kunnande beskriver vad som ska valideras, och är ett samlings- begrepp för vad en person vet, förstår och kan göra. Kunnande är därmed kunskaper och kompetens som förvärvats såväl genom for- mell utbildning som genom informellt lärande. För att skapa en samsyn med övriga delar av samhället där vali- dering förekommer, det vill säga andra utbildningsformer och inom arbetslivet, angående innebörden av begreppet validering, återkommer denna definition i den föreslagna valideringsförordningen (2020:000). Denna definition blir därmed en övergripande och gemensam defi- nition av innebörden av validering av kunnande inom samtliga om- råden i samhället. I 5 § i valideringsförordningen beskrivs närmare vad de tre olika momenten innebär. Fördjupad kartläggning ersätter orden ”värdering” och ”dokumen- tation” och ska vara det första momentet i en strukturerad valider- ingsprocess i tre steg. Under den fördjupade kartläggningen ska elevens tidigare lärande utforskas och dokumenteras för att synlig- göra elevens kunnande på ett sådant sätt att det går att bedöma i valideringsprocessens nästa steg, bedömningen. I den fördjupade kartläggningen ingår att gå igenom olika dokument som till exempel arbetsintyg, betyg och intyg från genomgångna utbildningar samt att genomföra intervju eller samtal med eleven. vara ett bra underlag för ett sådant samtal. Den kartläggning som ingår i valideringsprocessen ska därmed vara en fördjupad kartlägg- ning, till skillnad från den inledande kartläggning som föreslås i 21 kap. 8 a §. Den fördjupade kartläggningen ska göras mot uppställda kunskapsmål i kurs- eller ämnesplaner. Därefter ska en formell bedömning göras av om elevens kunnande motsvarar kunskapsmålen i de kurs- eller ämnesplaner som valideringen avser. Bedömningen ska göras av en lärare med kompetens att göra en sådan bedömning och metoderna för bedömningen ska vara relevanta och tillförlitliga i förhållande till den kompetens som ska bedömas. Ofta behöver elevens kunnande prövas både praktiskt och teoretiskt. Därefter ska eleven få ett erkännande av sitt bedömda kunnande genom ett intyg, se mer om detta i 22 §. I fjärde stycket finns ett bemyndigande för regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer att meddela ytterligare före- skrifter om validering. Övervägandena finns i avsnitt 6.5.1, 6.5.2, 6.5.3 och 11.3.2. En elev som får sina kunskaper och sin kompetens bedömda vid en validering enligt 21 § har rätt att få resultatet erkänt genom ett intyg. I paragrafen tydliggörs att den som får sina kunskaper och sin kom- petens bedömda vid en validering i särskild utbildning för vuxna har rätt att få resultatet skriftligt erkänt i ett intyg. Möjligheten att få annan skriftlig dokumentation efter en validering ska tas bort. Doku- mentation av de delar av kurser som eleven behöver komplettera ska ske i elevens individuella studieplan. Bestämmelser om intyg finns i 21 kap. 23 a och 24 §§. Nuvarande första stycket andra meningen som anger att vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även en slutförd validering har tagits bort eftersom det numera ska utfär- das ett intyg efter validering och det av 21 kap. 24 § andra stycket skollagen framgår att vad som sägs i 3 kap. 19 och 20 §§ om rättelse och ändring av betyg gäller även för intyg. Eftersom paragrafen ändras så att den handlar om intyg har den flyttats så att den nu är placerad under rubriken . Paragrafens nuvarande andra stycke, som innehåller en upplys- ningsbestämmelse om att regeringen eller den myndighet som reger- ingen bestämmer meddelar ytterligare föreskrifter om validering, har tagits bort eftersom ett bemyndigande införts i 21 § fjärde stycket. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.2 och 11.3.3. Den som har genomgått en kurs i särskild utbildning för vuxna och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg ska få ett intyg. I 18 § andra stycket, 19 § och 22 § finns bestämmelser om att intyg ska utfärdas i vissa andra fall. I första stycket första meningen har bestämmelsen endast ändrats språkligt. I första stycket andra meningen har en hänvisning till intyg efter validering lagts till i uppräkningen eftersom rätten till ett sådant tillkommit i 22 §. Andra och tredje stycket har flyttats till den nya bestämmelsen 23 a § eftersom det tydligt ska framgå att dessa bestämmelser gäller både intyg efter validering enligt 22 § och intyg enligt 23 § för den som genomgått en kurs i särskild utbildning för vuxna och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.3. Huvudmannen ansvarar för att eleverna informeras om möjligheten att få ett intyg. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om att intyg alltid ska utfärdas efter vissa kurser eller viss utbild- ning. Paragrafen är ny och innehåller gemensamma bestämmelser för intyg. Bestämmelserna återfanns tidigare i andra och tredje stycket i 23 § men har flyttats till en egen paragraf eftersom det tydligt ska framgå att dessa bestämmelser gäller både intyg efter validering en- ligt 22 § och intyg enligt 23 § för den som genomgått en kurs i sär- skild utbildning för vuxna och vill få sina kunskaper dokumenterade på annat sätt än genom betyg. Övervägandena finns i avsnitt 11.3.3. Särskilt yttrande av ledamoten Universitets- och högskolerådet (UHR) invänder mot förslaget att uppdragsutbildning ska kunna innefatta tillgodoräknande då det står i strid mot det primära syftet med uppdragsutbildning. Uppdragsutbildning är en utbildningsform skild från högskoleut- bildning genom bl.a. finansiering och sätt att utse deltagare. Det inne- bär att högskolelag och högskoleförordning inte är direkt tillämpbara för uppdragsutbildning. Tillgodoräknande inom ramen för uppdrags- utbildning har inget värde i sig, utan skulle bli ett fiktivt tillgodo- räknande. Det är UHR:s uppfattning att det snarare är i förledet vali- dering bör ske, av arbetsgivare, omställningsaktör, bransch eller annan aktör. Det gör dessutom att beställaren ur ett individperspek- tiv tydligare kan kravspecificera vad som upphandlas inom ramen för en uppdragsutbildning. Särskilt yttrande av ledamoten Jag invänder mot förslaget gällande inrättande av ett råd för att fortsätta följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete. Regeringen har redan aviserat hur de avser att det fortsatta samord- ningsarbetet med validering ska organiseras när Valideringsdelega- tionen 2015–2019 avslutat sitt arbete. Av det skälet gör jag bedöm- ningen att detta förslag inte bör lämnas. (2017) Europeiska socialfonden i . 1995–2017 En lärande berättelse, Svenska . (2010) Kunskapers värde – validering i teori och praktik. , (2006) ”Validering som sortering –Hur värderas utländsk yrkeskompetens?” Bilaga till Rapport 2005, . Arbetsförmedlingen (2018a) Automatisering, polarisering och mass- arbetslöshet – vad säger forskningen? Arbetsförmedlingen Analys 2018:7. Arbetsförmedlingen (2019a) Arbetsmarknadsrapport . Arbetsförmedlingen (2019b) Arbetsmarknadsutsikterna – Prognos för arbetsmarknaden –2020. (1964) Human Capital, , for , . Mörtvik R (2018) Kompetenspyramiden – Fler som jobbar ska kunna studera. , Dølvik J E, Røed (2019) Changes in the occupational structure of Nordic employment: Upgrading or Polarization? Nordic future of work project 2017–2020, Working Paper No. Bolton H, , Mofokeng T, Akindolani O & (2016) Lifelong Learning at the Centre: the National Recognition of Prior Learning (RPL) system in South , SAQA. Borghans, L, Golsteyn, B & , A (2013) Does Expert Advice Improve Educational Choice? Brückner H, Glitz A, Romiti A (2016) Occupational Recognition and Immigrant Labour Market Outcomes. Junior economist workshop on migration research. (2018) Branschvalideringens användning och nytta, Exempel och analys som genomförts med stöd av Valideringsdele- gationens arbetsgrupp för branschvalidering. , (2009) Perspektiv på den svenska skolans kunskapsdiskussion. rum för studier av skolans kunskapsinnehåll. Rapport 7/2009. CAEL (2012) Employer Views on the Value of PLA, Research Brief, February 2012, . Cedefop (2015) European and Informal Learning, Cedefop reference series 104, : Publications Office of the EU. Cedefop (2016a) Funding validation, A thematic report for the 2016 update to inventory on validation of non-formal and informal learning, : Publications Office of the EU. Cedefop (2016b) Country report – 2016 update to the Euro- pean inventory on validation of non-formal and informal learning. Cedefop (2016c) Country report – 2016 update to the Euro- pean inventory on validation of non-formal and informal learning. Cedefop (2016d) Country report – 2016 update to the Euro- pean inventory on validation of non-formal and informal learning. Cedefop (2017a) Defining, writing and applying learning outcomes. A European handbook. Cedefop (2017b) European inventory on validation of non-formal and informal learning – 2016 update, Synthesis report. : Publications Office of the EU. Cedefop (2019) Qualifications Frameworks in Europe – 2018 devel- opments, Briefing note, 2019. (2018) Studerandes ekonomiska och sociala situation 2017. (2019) Studiestödet 2018. , Whittaker R, , , , Carette M &Members of CREA (2002) Social Inclusion Through APEL: the Learners’ Perspective – Comparative Report. Delors J (1996) Learning: The Treasure Within, . (2011) Uppföljning av , Slutrapport. , Esses, V M, Joshi C & Bennett-AbuAyyash C. (2009) The Evaluation of Immigrants’ Credentials: The Roles of Accreditation, and Evaluator Biases. Canadian Labour Market and , Working Paper No. Digital Utmaning (2017) Digitalisering är på riktigt! Ds 2003:23 Validering m.m. – fortsatt utveckling av vuxnas lärande, . Ds 2003:43 Rapport om tillväxtavtalen. Tredje året – från tillväxtavtal till tillväxtprogram, . Ds 2016:24 Validering med mervärde, . Duvekot R (2014) “Lifelong learning policy and RPL in the learning society: The promise of Faure?” i Handbook of the Recognition of Prior Learning (eds , Wihak & ). (2004) Personalutbildning: en teoretisk och empirisk över- sikt. IFAU Rapport 2004:8. och Europeiska unionens råd (2006) Europa- parlamentets och Rådets rekommendation av om nyckelkompetenser för livslångt lärande, 2006/962/EG. och Europeiska unionens råd (2013) Europa- parlamentets och rådets direktiv /55/EU av om ändring av direktiv /36/EG om erkännande av yrkes- kvalifikationer och förordning (EU) nr 1024/2012 om administra- tivt samarbete genom informationssystemet för den inre marknaden (IMI-förordningen).