sou · H8B378 · 2020-12-14 00:00:00 — Sämst ekonomiskt utfall vid försäljning verkar tomten med sjöutsikt (Tomt 2) ha. Det beror på att kostnaden för tomten över- stiger det extra värde den färdiga fastigheten får till följd av läget som en tänkt andrahandsköpare av fastigheten är villig att betala. Detta tyder på att priset för denna typ av tomt är högre än marknadens jämviktspris vid ett fullgott utbud. Det finns med andra ord för få sådana objekt för att prissättningen ska spegla jämviktspriset på en välfungerande marknad. En orsak till att tomtpriserna från perspektivet är rela- tivt höga för Tomt 1 och Tomt 2 är att utbudet av sådana fastigheter är mycket begränsat till följd av strandskyddsreglerna. För det fall strandskyddet skulle ändras till fördel för glesbygden, skulle också utbudet av tomter öka. Det skulle sannolikt innebära fallande priser på tomterna och ökade möjligheter till nybyggnation med lägre egen insats och lägre finansiell risk. SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet Det är värt att notera att det enbart är Tomt 1 och Tomt 2 som är möjliga att bebygga med det valda typhuset för att därefter få ett marknadsvärde som överstiger byggutgiften (tomtkostnader exklu- derade). För att byggnation ska ta fart i behöver marknads- värdet av en fastighet minst motsvara dess byggutgift, vilket alltså enbart Tomt 1 och Tomt 2 gör. Det går alltså inte ens att bygga ett hus på egen mark i läget Tomt 3 (tomtkostnad är noll) utan att för- lora pengar vid en försäljning. Tomt 1 ger det mest fördelaktiga ekonomiska utfallet vid en för- säljning, oavsett om tomten är egen/närståendes eller om tomten köps. Det ger därför den lägsta ekonomiska risken. Eftersom byggnation faktiskt skett på tomter i området, ter sig riskviljan vara relativt hög för personer som önskar bygga i sjönära läge. Detta värde finns inte på motsvarande sätt för en andrahands- köpare av fastigheten, vilket tyder på en störning i prisbildningen på denna typ av tomter/fastigheter. Avgörande för ökade möjligheter till byggnation av denna typ av fastigheter (Bråna 4:29) torde vara starkt kopplat till utbudet av tomter samt prisförändringar (minsk- ningar) för sådana tomter till följd av en eventuell förändring av strandskyddet. Sammantaget visar sammanställningen följande. •Byggnation utom för de bästa lägena i ger ett marknads- värde som understiger byggnadskostnaden exklusive tomtvärdet. •Stora ekonomiska risker är förknippade med byggnation i , förutom vid de absolut bästa lägena. Där är risken lägre, trots högre kostnad för tomten. •Ett ökat utbud av sjönära tomter leder (i teorin) till lägre priser och ökade förutsättningar för byggnation. •Utbudet av tomter med sjöutsikt (ej premiumläge) är så lågt att priset på dessa är klart högre än jämviktspriset på en fungerande marknad. Det leder till ett ökat finansiellt risktagande för den som väljer att bygga hus på en sådan tomt. Höga priser kan av- hjälpas genom att öka utbudet av sjönära tomter genom för- ändringar i strandskyddet. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 Byggande i attraktiva lägen har betydelse för finansieringen har haft i uppdrag att utreda och lämna förslag som utökar möjligheterna att bygga permanentbostäder inom LIS- områden. föreslog justeringar inom det befintliga LIS-systemet. anförde i sitt remissvar att de föreslagna förändringarna är otillräckliga för att ge några nämnvärda effekter. Inom befintligt system är det enligt svårt att utöka möjlig- heten att bygga permanentbostäder inom . Om hanteringen av dispensgivning för enstaka en- och tvåbostadshus däremot kan ske utanför LIS-systemet, skulle detta enligt verket kunna leda till större möjligheter att bygga enstaka bostäder.23 4.2Miljökvalitetsmålen och förutsättningarna för friluftsliv, djur- och växtliv Den svenska miljöpolitiken utgår ifrån nationella miljökvalitets- mål.24 Miljömålssystemet består av ett generationsmål, 16 miljökvali- tetsmål med preciseringar och ett antal etappmål. Generationsmålet visar riktningen för vad som behöver göras inom en generation för att miljökvalitetsmålen ska nås. Miljökvalitetsmålen beskriver det till- stånd i den svenska miljön som miljöarbetet ska leda till. Preci- seringarna ska förtydliga vad miljökvalitetsmålen innebär och används även som kriterier vid uppföljning av målen. Etappmålen är steg på vägen för att nå generationsmålet och ett eller flera miljökvalitetsmål.25 Utredningen har identifierat 6 miljökvalitetsmål som relevanta för strandskyddet. Det är målen Ett rikt växt- och djurliv, Hav i balans samt levande kust och skärgård, Levande sjöar och vattendrag, Myllrande våtmarker, God bebyggd miljö samt Grundvatten av god kvalitet. Regeringen har även fastställt 10 mål för friluftslivspolitiken, där ett par av målen berör frågor om strandskyddet. 23Boverket, Yttrande över skrivelse Uppdrag att se över och föreslå ändringar i reglerna om landsbygdsutveckling i strandnära läge, Dnr 4493/2018. 2017/18:265 s. 1–7 och prop. 1997/98:145 s. 1–2. 25Naturvårdsverket, /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges-miljomal/ Miljomalssystemet/, besökt . SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet 4.2.1Ett rikt växt- och djurliv Enligt målet om ett rikt växt- och djurliv ska människor ha tillgång till en god natur- och kulturmiljö med rik biologisk mångfald, som grund för hälsa, livskvalitet och välfärd.26 Figur 4.1 Bevarandestatus i för naturtyper enligt EU:s art- och habitatdirektiv Källa: (2019). Det ska bland annat finnas en fungerande grön infrastruktur så att fragmentering av populationer och livsmiljöer inte sker. Vidare ska tätortsnära natur som är värdefull för friluftslivet och den biologiska mångfalden värnas.27 (närmare 2 000 arter) av djur- och växtarter är hotade.28 Naturtyper med gynnsam bevarandestatus finns framför allt i fjällen, där exploateringstrycket är lågt.29 2004/05:150 s. 203. 2017/18:265 s. 74 och Ds 2012:23 s. 111–112. 28Naturvårdsverket, Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 211. 29Naturvårdsverket, Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan, s. 124. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 4.2.2Hav i balans samt levande kust och skärgård Miljökvalitetsmålet Hav i balans samt levande kust och skärgård innebär att och ska ha en långsiktigt hållbar produktionsförmåga och den biologiska mångfalden ska bevaras. Näringar, rekreation och annat nyttjande av hav, kust och skärgård ska bedrivas så att en hållbar utveckling främjas.30 Havs-, kust- och skärgårdslandskapens värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv ska värnas.31 De flesta av Sveriges skärgårdar har hyst bofast befolkning , vilket är en förutsättning för att hålla skärgården levande. Jord- och skogsbruket i skärgården har betydelse för landskapets natur- och kulturvärden som dessa näringar ger den bofasta befolkningen möjlighet att bo kvar i skärgården. Några av havets viktiga livsmiljöer är blåstångsbältet, ålgräsängarna, hårdbottnarna och de grunda mjukbottnarna.32 har vid sin utvärdering av målet 2020 upp- märksammat utvecklingen av byggandet inom kustområdena. Enligt verket ökade den totala längden havsstrandlinje i som är på- verkad av bebyggelse med . 2018 var havsstrand i påverkad av be- byggelse. Det motsvarar av den sammanlagda svenska havsstrandlinjen, se figur 4.2 nedan.33 2000/01:130 s. 112. 31Ds 2012:23 s. 71. 1997/98:145 s. 73. 33Naturvårdsverket, Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 269. SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet Figur 4.2 Havsstrandlinje påverkad av bebyggelse –2018 Källa: (2020). Av de byggnader som uppförs inom från havsstrandlinjen är merparten enligt utvärderingen så kallade komplementbyggnader, exempelvis garage, förråd eller sjöbodar. Det byggs även bostäder. Av totalt drygt 8 000 nya byggnader som uppfördes längs strand- linjen 2018 var 444 bostäder, se figur 4.3 nedan.34 Figur 4.3 Antal byggnader inom från havsstrandlinjen fördelat på byggnadstyp –2018 Källa: (2020). Grunda kustnära miljöer har betydelse för den biologiska mångfalden Grunda kustområden med mjukbottnar, ålgräsängar och mussel- bankar är mycket produktiva och har betydelse som födoområden och uppväxtområden för fiskar och ryggradslösa djur.35 Miljömålet 1997/98:145 s. 71–72. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 innebär att grunda kustnära miljöer ska präglas av en rik biologisk mångfald och av en naturlig rekrytering av fisk samt erbjuder livsmiljöer och spridningsvägar för växt- och djurarter som en del i en grön infrastruktur.36 I grunda kustnära miljöer återfinns bland annat ängar av kransalger och kärlväxter som är betydelsefulla för många ekosystemtjänster. Dessutom kan ängarna fungera som kolsänka genom att de tar upp koldioxid och på så sätt bidrar till att motverka klimatförändringar.37 Grunda, vågskyddade miljöer med mjukbotten (till exempel sand-, ler- och gyttjebottnar) tillhör de mest produktiva miljöerna längs Sveriges kuster. Områdena har en hög biologisk produktion av en stor mängd växter och bottendjur och är viktiga födosöks-, lek – eller uppväxtområden för många olika fiskarter som torsk, abborre och gädda. Områdena är också viktiga för olika arter av och limniska kärlväxter som ålgräs och nate, vilka tillför fysisk struktur till en annars kal mjukbotten.38 Vegetationsskotten minskar också vattenrörelsen och ökar sedimenteringen av organiskt material, som rötterna stabiliserar botten och minskar uppgrumling av sedimentet. Tillsammans höjer detta vattenkvaliteten lokalt och leder till långtidsinlagring av kol och näringsämnen i sedimentet.39 Hög vattenkvalitet och liten uppgrumling är också attraktiva vatten för friluftsliv och bad. skapar de grunda vattenmiljöerna förutsättningar för andra friluftsaktiviteter som fritids- och sport- fiske. Sammantaget förser dessa grunda, vågskyddade vikar och sund med dess vegetation människan med flera viktiga ekosystemtjänster såsom ökad biologisk mångfald, ökad produktion av kommersiella fiskarter, klarare badvatten och minskade klimateffekter och över- gödning.40 36Regeringens skrivelse 2017/18:265 s. 69–70. 37Naturvårdsverket, Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 262–263. 38Sundblad och 2014. Kraufvelin m.fl. 2017, Inventering och modellering av fisk- och kräftdjursamhällen i , , Rapport nr. m.fl. 2006, Shift in fish assemblage structure due to loss of seagrass Zostera habitats in . 39Havsmiljöinstitutet , s. 21–22. 40Rönnbäck m.fl. 2007, Ecosystem goods and services from Swedish habitats: identi- fication, valuation, and implications of ecosystem shifts. och 2016, Valuing multiple eelgrass ecosystem services in : fish production and uptake of carbon and nitrogen. , s. 21 - 22. SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet Exploatering av grunda mjukbottnar är ett problem Enligt årliga utvärdering tyder mycket på att grunda områden (0–6 meters vattendjup) är de som är mest på- verkade. Utvärderingen visar bland annat att utbredningen av ålgräs- ängar minskar och har uppskattningsvis försvunnit på . När ålgräset helt försvunnit försvåras både naturlig återkolonisering och restaurering. Kostnaderna för för- lorade ekosystemtjänster i form av minskad produktion av torsk, övergödning och grumligare vatten med försämrat siktdjup upp- skattas till . Orsaker till att ålgräsängarna minskar är bland annat övergödning och överfiske, men även exploa- tering genom exempelvis utfyllnader i hamnar, bryggor och muddring. Bryggor påverkar ålgräsängarna negativt genom skuggning. Grunda kustnära miljöer är ett av de mest produktiva och värdefulla områdena längs kusterna och de mest populära platserna att bygga bryggor och hamnar i. Grunda kustnära vågskyddade miljöer är speciellt känsliga för effekter som båtlivet orsakar.41 Enligt en rapport från har exploateringen av bryggor vid mer än fördubblats mellan 1960 och 2016.42 En majoritet av alla bryggor finns i och . Enligt en studie från fanns av alla bryggor över grund mjukbotten. Inom grunda väderskyddade områden sker en årlig ökningstakt av antal och längd på bryggor , vilket motsvarar en ökning med drygt 900 bryggor med totalt 21 kilometers längd inom denna miljö. Dessa vågskyddade grundområden utgör till ytan en fjärdedel av kustens totala grundområden, men innehåller av alla bryggor med avseende på längd. 41Naturvårdsverket, Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 262–263. 42Havsmiljöinstitutet, Fritidsbåtars påverkan på grunda kustekosystem i , Rapport 2019:3. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 4.2.3Levande sjöar och vattendrag Miljökvalitetsmålet Levande sjöar och vattendrag innebär att sjöar och vattendrag ska vara ekologiskt hållbara och deras variationsrika livsmiljöer ska bevaras.43 Strandmiljöer, sjöar och vattendrags värden för fritidsfiske, badliv, båtliv och annat friluftsliv ska värnas och på- verkan från buller ska vara minimerad.44 Den biologiska mångfalden i sjöar och vattendrag påverkas bland annat av vattenkraftsetablering samt jord- och skogsbruk.45 Enligt uppföljning påverkar exploatering i strandzoner möjligheterna till friluftsliv och är negativt för växter och djur som lever i och i närheten av strandzonen.46 Havs- och vattenmyndig- heten har i den fördjupade utvärderingen av miljömålet Levande sjöar och vattendrag 2019 lyft behovet av skärpt och utökad tillsyn av strandskyddet för att miljömålet ska nås.47 har vid sin uppföljning av målet 2020 uppmärk- sammat utvecklingen av byggandet vid sjöar och vattendrag. Den totala strandlinjen längs sjöar och vattendrag som är påverkad av bebyggelse ökade med . Bebyggelsepåverkad strandlinje vid sjöar och vattendrag var 2018, se figur 4.4 nedan.48 2000/01:130 s. 90 och Ds 2012:23 s. 56–57. 2017/18:265 s. 68. 2000/01:130 s. 92. 46Naturvårdsverket, Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan, s. 93 och , Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 18 och 218. 47Havs- och vattenmyndigheten, Levande sjöar och vattendrag. Fördjupad utvärdering av miljökvalitetsmålen 2019, Rapport 2019:2 s. 52. 48Naturvårdsverket, Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 216. SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet Figur 4.4 Strandlinje längs sjöar och vattendrag som är påverkad av bebyggelse –2018 Källa: (2020). var totalt strandlinje i inlandet påverkad av bebyggelse. Det motsvarar av den totala till- gängliga strandlinjen i . I vissa delar av landet är påverkans- graden betydligt högre. I var till exempel av inlandsstrandlinjen påverkad. till den totala tillgängliga strandlinjen har lägst påverkansgrad i landet med endast 5 procent.49 Av de byggnader som uppförs inom från sjöar eller vattendrag är merparten komplementbyggnader, exempelvis garage, förråd eller sjöbod. Det byggs även bostäder. Av totalt mer än 14 000 nya byggnader som uppfördes längs strandlinjen 2018 var drygt 1 100 bostäder, se figur 4.5 nedan.50 216–217. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 Figur 4.5 Antal strandnära byggnader vid sjöar och vattendrag 2014–2018 Källa: (2020). Det byggs också nära strandlinjen längs sjöar och vattendrag inom områden med en annan typ av skydd (naturreservat och liknande), men i mindre omfattning. tillkom 337 nya byggnader inom skyddade områden, se figur 4.6 nedan.51 Figur 4.6 Antal nya strandnära byggnader inom skyddade områden –2018 Källa: (2020). SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet Delar av våtmarksarealen utgörs av strandmiljöer. Miljökvalitetsmålet Myllrande våtmarker innebär bland annat att våtmarkernas ekologiska funktion ska bibehållas och värdefulla våtmarker bevaras.52 Arter som är knutna till våtmarkerna ska ha gynnsam bevarandestatus och hotade våtmarksarter ska kunna återhämta sig. Våtmarkernas värde för friluftsliv ska värnas och bibehållas och påverkan från buller ska vara minimerad.53 Tillsammans omfattar våtmarkerna av yta.54 Myrar, sumpskogar och långgrunda stränder är de största huvudgrupperna.55 Våtmarker påverkas negativt bland annat av dikning/markavvatt- ning, vattenreglering samt jord- och skogsbruket.56 Arealerna av bland annat strandängar är för små för gynnsam bevarandestatus.57 Våtmarker har ofta goda förutsättningar att erbjuda ostörda, bio- logiskt rika marker med höga upplevelsevärden. Tätortsnära våt- marker – exempelvis fågellokaler – har därför ett friluftlivsvärde.58 Närhet till skyddad natur är av särskild betydelse för friluftsliv, rekreation och människors hälsa. Att naturen är skyddad gör att människor långsiktigt har tillgång till den, vilket är särskilt viktigt i tätortsnära områden där exploateringstrycket är hårt.59 Enligt målet God bebyggd miljö är tillgång till natur viktigt i tätortsnära områden där exploateringstrycket är hårt. Målen om tillgång till natur och grönområden innebär att det ska finnas tillgång till någon form av natur, det vill säga målen avser inte bara strandområden. En förtät- ning av städer och tätorter kan innebära konflikter kopplade till minskade grön- och vattenområden.60 De större tätorterna växer och 2000/01:130 s. 125. 53Ds 2012:23 s. 79–80 och regeringens skrivelse 2017/18:265 s. 70. 1997/98:145 s. 64–65. 2000/01:130 s. 127. 56Naturvårdsverket, Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan, s. 93 och , Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 279. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 Många kommuner har fortsatt bostadsbrist, vilket leder till hårt exploateringstryck. Alltmer tätortsnära natur skyddas som naturreservat.61 Inom ramen för miljömålsarbetet för målet God bebyggd miljö pågår arbete för att bibehålla och värna tätortsnära natur. 4.2.6Grundvatten av god kvalitet Enligt miljökvalitetsmålet Grundvatten av god kvalitet ska grund- vattnet ge en säker och hållbar dricksvattenförsörjning samt bidra till en god livsmiljö för växter och djur i sjöar och vattendrag. Reger- ingen har fastställt sex preciseringar för målet som avser kvalitet, kemisk status, kvantitet, grundvattennivåer och bevarande av natur- grusavlagringar. Generellt sett ökar efterfrågan och därmed påfrestningen på grund- vattnet. Det beror bland annat på att människor bosätter sig i kust- och fritidsområden. De torra somrarna 2016–2018 visade på ett stort behov av att känna till vilka vattenresurser – bland annat grundvatten –som finns lokalt. En stor del av grundvattnet uppnår inte önskad miljökvalitet. Ofta rör det sig om gamla föroreningar. För att skydda grundvattnet från föroreningar måste fler vattenskyddsområden inrättas, även där det inte sker större kommunala dricksvattenuttag. eller 86 av landets 3 612 grundvattenförekomster når inte upp till god kemisk status enligt EU:s vattendirektiv62. Orsaken är främst höga halter av bekämpningsmedel, klorid och PFAS. Antalet grundvattenförekomster som inte når upp till god kvantitativ status har mer än tredubblats, från 9 till 30 jämfört med föregående förvaltningscykel63. Det är framförallt på , och inom delar av län, där tillgången på grundvatten är knapp och konkurrensen stor. Grundvattnet får större utrymme i planerings- processer . Fler regionala och kommunala vattenförsörj- ningsplaner har färdigställts.64 61Naturvårdsverket, Fördjupad utvärdering av miljömålen 2019. Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan, s. 122. 62Europaparlamentets och rådets direktiv /60/EG av om upp- rättande av en ram för gemenskapens åtgärder på vattenpolitikens område. 63Arbetet med vattenförvaltningen bedrivs i sexåriga förvaltningscykler. Den nuvarande cykeln avslutas och inleds nästa, som sträcker sig . Föregående cykel var 2010–2016. 64Naturvårdsverket, Miljömålen. Årlig uppföljning av nationella miljömål 2020 – Med fokus på statliga insatser. Rapport 6919, s. 222-245 samt , /Miljoarbete-i-samhallet/Sveriges-miljomal/Miljokvalitetsmalen/vatten-av-god-kvalitet/, besökt . SOU 2020:78 Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet 4.2.7Etappmål för Biologisk mångfald och Hållbar stadsutveckling av land- och sötvattensområden samt av områden ska bidra till att nå nationella och internationella mål för Biologisk mångfald. Det ska ske genom skydd eller annat bevarande av områden som har särskild betydelse för biologisk mångfald eller ekosystemtjänster. Bevarandet ska ske med ekologiskt representativa och väl förbundna system, där reservat, andra effektiva områdesbaserade skyddsåtgärder eller miljöanpassat brukande ingår. Systemen ska vara väl integrerade i omgivande landskap och förvaltas på ett effektivt och inkluderande sätt. Skydd av områden ska ha utökats med minst 1 räknat , vilket bland andra omfattar följande åtgärder. •Det formella skyddet av våtmarker har ökat med genom att myrar med höga naturvärden i den nationella myrskyddsplanen skyddas. •Det formella skyddet av sjöar och vattendrag har ökat med . •Det formella skyddet av områden har ökat med . •De ekologiska sambanden har stärkts så att skyddade och på andra sätt bevarade områden och biotoper är väl förbundna och integrerade i landskapet, inklusive den miljön, genom att den gröna infrastrukturen har utvecklats och förstärkts. När det gäller Hållbar stadsutveckling ska en majoritet av kom- munerna ta tillvara och integrera stadsgrönska och ekosystemtjänster i miljöer vid planering, byggande och för- valtning i städer och tätorter. Miljö- och landsbygdspolitiken viktiga utgångspunkter vid en förändring av strandskyddet SOU 2020:78 fastställdes tio mål för den svenska friluftslivspolitiken.65 Ett av de tio målen, Tillgång till natur för friluftsliv, innebär bland annat att friluftslivets behov av tillgång till attraktiva natur- och kulturlandskap ska säkerställas genom hållbart brukande, fysisk planering och bevarande.66 Enligt friluftslivsmålet Attraktiv tätorts- nära natur ska befolkningen ha tillgång till grönområden och ett tätortsnära landskap med höga friluftslivs-, natur- och kulturmiljö- värden. Målen omfattar alla naturtyper. Det går inte att ur målet utläsa någon särskild ambition avseende tillgång till just strand- områden. Det finns enligt uppföljning av målen för friluftslivspolitiken67 2019 tre grundläggande förutsättningar för friluftsliv: tillgång, tillgänglighet och kvalitet. Ett naturområde som ligger nära, är tillgängligt och har hög kvalitet har störst möjligheter att främja friluftsliv i vardagen. Den tätortsnära naturen är av all natur, men det är där det mesta av friluftslivet bedrivs. Utövandet avtar med avståndet. Därför är det viktigt med tillgång till rekreations- och friluftsområden inom rimligt avstånd. Inom tätorter ser markanvändningen annorlunda ut än runt tät- orterna, med en hög andel hårdgjord och bebyggd yta och en relativt betydelsefull andel parkmark. Runt tätorterna dominerar skog (), odlad mark (), och vatten (). och vattendragens ekologiska status samt graden av tillgänglighet är exempel på viktiga faktorer när det gäller vilka kvaliteter som finns i naturen i och runt tätorten.