sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — Att ges möjlighet att gå en utbildning man är intresserad av har också bety- delse för sannolikheten att ta examen. Ett väl fungerande utbildnings- system bör därför erbjuda utbildningar som dels rustar eleverna för livet efter gymnasieskolan, dels upplevs som intressanta och menings- fulla . Utredningens arbete med att utveckla förslag har präglats av att hitta en balanspunkt mellan att tillgodose elevernas intresse . En viktig slutsats är att behoven på arbetsmarknaden sammanfaller med elevernas långsiktiga intresse av att övergången från skola till arbetsliv är så okomplicerad som möjligt. är individens självständiga val av utbildning och livsinriktning ett värde i sig själv som behöver värnas. Utredningen föreslår därför att utbudet av utbildning ska formas med hänsyn till både elevers efterfrågan och behov samt till behoven på arbetsmarknaden. Utredningen bedömer vidare att gymnasieskolans utbildningar behöver utvecklas för att undvika eventuella målkonflikter mellan elevernas intresse på kort sikt och deras behov av kunna försörja sig själva på . När det gäller vuxnas val av yrkesutbildning inom komvux är matchningen mellan utbildningsval och behoven på arbetsmarkna- den god. En förklaring till det är att vuxna vid sitt val av yrkesutbild- ning själva har en bättre överblick över behoven på arbetsmarknaden och att de mer aktivt söker utbildningar som de vet ger de kompe- tenser som efterfrågas på arbetsmarknaden. Utredningen anser dock att utbudet av yrkesutbildning inom komvux behöver breddas och att det även där är angeläget att planera och dimensionera utbudet med hänsyn till både elevers efterfrågan och behov och behoven på arbetsmarknaden. Resurseffektiviteten behöver förbättras. I gymnasieskolan har kostnaden per elev ökat . En del av kostnadsökningen kan förklaras av ökade lärarlöner vilket är viktigt för att attrahera och behålla lärarna i skolan. Utredningen bedömer dock att det även finns andra förklaringar. Antalet huvudmän har ökat vilket leder till fler skolenheter och att programmen är spridda på flera skolor. Inom samma pendlingsområde förekommer det att samma utbildning er- bjuds på flera skolor, trots att utbildningen bedrivs med små elev- grupper. Detta talar för att det finns brister i samverkan och sam- ordning av utbildningsutbudet. Brist på samordning och samverkan samt konkurrens om elever i gymnasieskolan bidrar enligt utred- ningen till att de resurser som samhället avsätter för utbildning inte används på ett effektivt sätt. Även i komvux finns det brister i sam- verkan mellan kommunerna i fråga om utbudet. Det är inte självklart för kommuner att samverka om utbudet av yrkesutbildning i kom- vux, vilket riskerar att skapa ett ineffektivt resursutnyttjande när det gäller sådan utbildning, detta gäller såväl yrkesutbildning som finan- sieras med det riktade statsbidraget för regional yrkesinriktad vuxen- utbildning som egenfinansierad yrkesutbildning. Bättre planering och dimensionering kräver insatser både nationellt och regionalt Reformerna innebar en långtgående decentra- lisering när kommunerna tog över ansvaret för bl.a. planering och dimensionering. I utredningens uppdrag ligger att se över ansvaret mellan stat, kommun och andra aktörer. En viktig slutsats är att huvud- mannaskapet bör ligga kvar hos dagens huvudmän. I huvudmanna- skapet ligger flera uppgifter som bäst hanteras lokalt, det gäller t.ex. arbetsgivaransvaret, beslut om hur utbildningarna organiseras och var de lokaliseras. Kring sådana frågor finns det stora vinster med ett fortsatt lokalt ansvar. som den kommunala självstyrelsen ska värnas ser utred- ningen behov av att staten ges ett större inflytande över utbudet både i gymnasieskola och komvux. Beslut om utbud bör vila på en stadigare empirisk grund kring individens och samhällets långsiktiga nytta. Det kräver en större analytisk kapacitet än vad som vanligtvis är möjlig på nivå. Dagens utbud i gymnasieskolan präglas dessutom starkt av att huvudmän konkurrerar med varandra om elever. Kon- kurrensens kan bidra till en positiv kvalitetsutveckling, men enligt utredningen påverkar konkurrensen utbudet i en riktning som inte är gynnsam för vare sig individer, arbetsgivare eller samhället i vidare bemärkelse. För att balansera den konkurrens som driver ut- budet i en oönskad riktning behöver staten tydligare än ange vilket utbud som är önskvärt. Det behöver även tydliggöras att ut- budet av yrkesutbildning i komvux behöver spegla behoven på hela arbetsmarknaden. En viktig princip för utredningen har varit att utveckla förslag som så långt möjligt värnar den kommunala självstyrelsen som staten tydligare än tidigare ger både stöd och anvisningar om vilket utbud som ska erbjudas. Mer likvärdiga villkor för kommunala och enskilda huvudmän De utgångspunkter som låg till grund för valfrihetsreformen , t.ex. att konkurrens mellan olika skolor antogs kunna bidra till högre kvalitet och produktivitet inom skolväsendet, är en- ligt utredningen fortfarande giltiga och viktiga att värna. huvudmännens frihet att själva välja vilka utbildningar de vill ansöka om godkännande för, ska inte förändras. Det är dock inte möjligt att åstadkomma en rationell planering och dimensionering av gymnasieskolan utan att både offentliga och enskilda huvudmän berörs. En viktig utgångspunkt för utredningens arbete har varit att så långt möjligt skapa likvärdiga förutsättningar och villkor för kommunala och enskilda huvudmän. Därför föreslår utredningen att de enskilda huvudmännen ska inkluderas i samma modell för planering och dimensionering som de kommunala huvud- männen. Det innebär att ett ökat statligt inflytande över planering och dimensionering påverkar samtliga huvudmän. I någon mån inne- bär det att graden av frihet för de enskilda huvudmännen påverkas, precis som för kommunerna. Utredningen menar dock att de enskilda huvudmännens legitimitet ökar genom att de inkluderas i samma planeringsmodell som de kommunala. Det ökade statliga inflytandet innebär att de utbildningar som erbjuds svarar mot ett av staten tyd- ligt definierat behov. Detta kommer att bidra till att synliggöra de enskilda huvudmännens bidrag till kompetensförsörjningen och till både elevernas och samhällets långsiktiga nytta. Utredningen lämnar förslag som syftar till att öka transparensen och ge huvudmännen mer likvärdiga förutsättningar och fler gemensamma verktyg för planering och dimensionering samt nya arenor för dialog mellan huvudmän. Utredningen konstaterar att intressekonflikter även fort- sättningsvis kommer att uppstå, men bedömer att förslagen samman- taget bidrar till att förbättra förutsättningarna för en konstruktiv samverkan, inte minst mellan kommunala och enskilda huvudmän. Utredningen bedömer att en sådan mer konstruktiv samverkan kom- mer att bidra till ökad nytta för både elever och samhället i stort och det kommer att bidra till ett mer effektivt användande av samhällets resurser. Utredningens förslag i korthet När utredningens förslag läggs är samhället starkt påverkat av sprid- ningen av det nya coronaviruset och utbrottet av covid-19. De lång- siktiga konsekvenserna av detta är svåra att förutsäga men behovet av yrkesutbildning i komvux kommer sannolikt att öka i snabb takt. Det blir då särskilt viktigt med ett brett utbud av yrkesutbildning som tar hänsyn till både elevers efterfrågan och behov samt arbets- marknadens behov, men också att avsatta resurser kan utnyttjas på effektivt sätt. Under står gymnasie- skolan inför en stor expansion. Den demografiska utvecklingen inne- bär att det krävs en omfattande utbyggnad av antalet platser. Enligt utredningen är det angeläget att denna utbyggnad görs med hänsyn till både elevers efterfrågan och behov samt arbetsmarknadens behov. Vid lokalisering behöver hänsyn även tas till ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser. Beslut om gymnasieskolans utbud och var ut- bildningar ska lokaliseras kommer att få konsekvenser för . Nya principer för planering och dimensionering bör börja tillämpas så fort som möjligt för att undvika felsatsningar som i ett senare skede kan bli mycket kostsamma att förändra. Därför föreslår utred- ningen att en ny modell för planering och dimensionering genom- förs i två steg. Reformens första steg för gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Det första steget föreslås för gymnasieskolan börja tillämpas på ut- bildning som påbörjas . –Utbudet av utbildning i gymnasieskolan ska beslutas med hänsyn till elevernas efterfrågan och behov och behoven på arbetsmark- naden. –ska utarbeta regionala underlag till stöd för huvud- männens planering av utbudet. –Kommuner ska samverka om planering och dimensionering på regional nivå. –Huvudmän i gymnasieskolan ska ingå i gemensamma antagnings- organisationer, men även fortsättningsvis ska varje huvudman själv besluta om antagningen. –Regionala branschråd införs i syfte att stärka arbetsmarknads- anknytningen. –Huvudmän ska ge saklig information till blivande elever om arbets- marknadsutfall och övergång till högre utbildning efter de program som erbjuds i gymnasieskolan. –Ett kompensatoriskt schablonbelopp som utgår ifrån elevernas meritvärde i ska läggas till eller dras bort från den interkommunala ersättningen respektive grundbeloppet till enskilda huvudmän i syfte att stärka förutsättningarna för kompensatoriska åtgärder i gymnasieskolan. –För att minska segregationen i gymnasieskolan ska huvudmän ar- beta aktivt för en allsidig social elevsammansättning vid sina skol- enheter. –När det gäller enskilda huvudmän ska Skolinspektionen vid pröv- ning av ansökningar om nya godkännanden ta hänsyn till elevers efterfrågan och behov och arbetsmarknadens behov. Skolinspek- tionen ska även beakta resursutnyttjandet i området som godkän- nandet avser. –För att lika villkor, så långt möjligt, ska gälla mellan enskilda och kommunala huvudmän behöver interkommunal ersättning och bidrag till enskilda huvudmän för gymnasieskolan i högre grad bestämmas på samma grunder. Därför föreslås att även inter- ersättning ska baseras på budget. Kommunerna ska inom samverkansområden fortfarande kunna komma överens om gemensamma prislistor. –CSN ska ha det samlade ansvaret för ekonomiskt stöd till inack- ordering för elever. Stödet bör benämnas Studiebidrag till eget boende. –ska få i uppdrag att regelbundet följa upp elevernas sysselsättning efter gymnasiesärskolan. ska stödja hu- vudmän för gymnasiesärskolan genom att utarbeta underlag för planering och dimensionering av utbudet av utbildning. Reformens andra steg för gymnasieskolan Det andra steget föreslås för gymnasieskolan börja tillämpas på ut- bildning som påbörjas . I detta andra steg föreslås bl.a. att –Statens inflytande över utbudet ska öka genom att föreslås få i uppdrag att, efter dialog med huvudmännen, besluta om regionala ramar för utbudet. Ramarna ska beslutas utifrån en bedömning av elevernas efterfrågan och behov och arbetsmark- nadens behov, regionalt och nationellt. ska ges i upp- drag att utforma ramarnas detaljer och hur de ska följas upp. –I gymnasieskolan ska ramarna ange antalet platser som ska erbju- das inom varje samverkansområde av de nationella programmen och av introduktionsprogrammen programinriktat val och yrkes- introduktion, som är utformade för en grupp elever. –De regionala ramar för utbudet som beslutar ska i gymnasieskolan gälla för både offentliga och enskilda huvudmän. –Om ramarna förändras, t.ex. på grund av demografiska föränd- ringar eller att på grund av att behoven på arbetsmarknaden för- ändras, ska sådana förändringar gälla för samtliga huvudmän. För- ändringar i ramarna ska fördelas proportionellt mellan huvudmän i förhållande till det befintliga antalet utbildningsplatser om det inte finns särskilda skäl. Reformens första steg för komvux Det första steget föreslås för komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå träda i kraft . Utredning lämnar bl.a. förslag på förtydliganden i förord- ningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkesvux), i syfte att öka individers möjlighet att delta i yrkesutbildning och att bredda utbildningsutbudet. –De kommuner som samverkar om sådan yrkesutbildning som stats- bidrag lämnas för ska träffa ett samverkansavtal och bilda ett samverkansområde. –Personer hemmahörande i ett samverkansområde ska fritt kunna söka till sådan utbildning som statsbidrag lämnas för och som erbjuds inom samverkansområdet. Den kommun som anordnar utbildningen ska ta emot en behörig sökande från en annan kom- mun i samverkansområdet om ansökan avser sådan utbildning som statsbidrag lämnas för. –ska vid fördelning av statsbidrag ta hänsyn till hur ut- budet i de samverkande kommunerna tillgodoser behoven på hela arbetsmarknaden i de samverkande kommunerna. –ska få i uppdrag att föra regionala dialoger med huvud- männen för komvux som särskild utbildning i fråga om yrkes- inriktad utbildning, i syfte att stimulera erfarenhetsutbyte och, där så är lämpligt, även utarbeta stöd för planering av sådan utbildning. –ska utarbeta regionala underlag till stöd för huvudmän- nens planering av utbudet. Reformens andra steg för komvux Det andra steget föreslås för komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå påbörjas efter utgången av 2025. I detta andra steg lämnar utredningen ett flertal förslag som sammantaget syftar till att i större omfattning bredda utbudet av yrkesutbildning i komvux, öka tillgången till sådan yrkesutbildning samt förbättra kompetensförsörjningen i arbetslivet. Utredningen föreslår därför att –Utbudet av yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå ska bred- das och tillgången ska öka. Kommunerna kommer permanent att kompenseras ekonomiskt för statens ökade ambitioner via det generella statsbidraget. avvecklas motsvarande delar av det riktade statsbidraget för regionalt yrkesvux. –I skollagen definieras att sammanhållen yrkesutbildning är en kom- bination av nationella kurser i komvux på gymnasial nivå som är relevant för ett yrkesområde. Det ska vara möjligt för regeringen eller den myndighet regeringen bestämmer att fastställa nationella sammanhållna yrkesutbildningar. –Kommunerna ska träffa samverkansavtal med minst två andra kom- muner i fråga om komvux på gymnasial nivå. ska avse planering, dimensionering och erbjudande av sammanhållen yrkesutbildning och enstaka yrkesinriktade kurser på gymnasial nivå. –Statens inflytande över utbudet ska öka genom att föreslås få i uppdrag att efter dialog med huvudmännen, besluta om regionala ramar för utbudet i komvux på gymnasial nivå. Ramarna ska ange inom vilka yrkesområden som sammanhållen yrkesutbildning ska erbjudas ett eller flera kalenderår. Vid behov ska ramarna även ange om ett yrkesområde behöver öka eller minska i omfattning. –Ramarna ska göras utifrån en bedömning av elevernas efterfrågan och behov och arbetsmarknadens behov, regionalt och nationellt. ska ges i uppdrag att utforma ramarnas detaljer och hur de ska följas upp. –ska, vid behov, mer detaljerat kunna ange vilka natio- nellt fastställda sammanhållna yrkesutbildningar som ska erbjudas ikomvux på gymnasial nivå inom ett samverkansområde. –Det ska också vara möjligt för att i samband med ramarna besluta om riksrekrytering för specifika sammanhållna yrkesutbildningar av nationellt intresse. –Kommunernas erbjudande om sammanhållen yrkesutbildning ska minst uppfylla den regionala ram som beslutats. För en kommun som ingår i ett samverkansområde, ska kommunens erbjudande omfatta hela utbudet i samverkansområdet av sådan utbildning. –Sammanhållna yrkesutbildningar och enstaka yrkesinriktade kurser ikomvux på gymnasial nivå ska fritt kunna sökas inom hela sam- verkansområdet. Elevens hemkommun ska åta sig att svara för kostnaderna för sådana utbildningar som erbjuds inom sam- verkansområdet. –Om platserna på en sammanhållen yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå inte räcker till alla sökande ska hemkommunen erbjuda den sökande plats på en annan sammanhållen yrkesutbild- ning, en så kallad alternativplats. En behörig sökande ska endast erbjudas en alternativplats om syftet med att delta i ut bildningen är att stärka sin ställning i arbetslivet. –Det ska finnas regionala branschråd för yrkesinriktad utbildning ikomvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå, som kommunen ska ansvara för. –En sammanhållen yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå ska innehålla arbetsplatsförlagt lärande. Regeringen ges möjlighet att besluta om omfattningen. –Det ska fortsatt vara möjligt att ansöka om statsbidrag för ersätt- ning till arbetsplatsen och ersättning för kostnader för handledar- utbildning vid lärlingsutbildning inom komvux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. –Det ska fortsatt vara möjligt att ansöka om statsbidrag för ersätt- ning för stödjande insatser vid kombinationsutbildningar i kom- vux på gymnasial nivå och komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå som integrerar språkstöd i syfte att ge eleverna ökade möjligheter att nå målen för utbildningen. Behov av fortsatt utredning Utredningen har identifierat ytterligare några områden som utred- ningen anser har betydelse för att nå utredningens syften och det finns anledning att utreda vidare. När det gäller gymnasieskolans ut- bildningar så bör de utvecklas till innehåll och utformning så att de bättre avspeglar både elevernas intresse på kort sikt och deras intres- sen och behov på . Det bör även utredas hur det kan bli lättare för elever att under utbildningen växla från ett högskoleför- beredande program till en yrkesutbildning. Det skulle gynna elever som valt ett högskoleförberedande program men som senare under utbildningen märker att de inte vill studera vidare efter gymnasiet. När det gäller komvux på gymnasial nivå kan det övervägas om sam- verkande kommuner ska tillhöra en gemensam antagningsorganisa- tion. Det kan även övervägas om bestämmelserna i skollagen om be- hörighet, mottagande och antagning i komvux på gymnasial nivå i högre utsträckning bör harmoniera med utredningens förslag om kommunernas skyldighet att erbjuda sammanhållna yrkesutbildningar. 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800)1 dels att 15 kap. 32 § och 18 kap. 32 § ska upphöra att gälla, dels att rubrikerna närmast före 15 kap. 30 och 32 §§ och 18 kap. 32 § ska utgå, dels att nuvarande 2 kap. 5 a–5 d §§ ska betecknas 2 kap. 5 b–5 e §§ och 15 kap. 30 § ska betecknas 15 kap. 9 a §, dels att 2 kap. 1 och 5 §§, de nya 2 kap. 5 c–5 e §§ och 15 kap. 9 a §, 15 kap. 14 §, 16 kap. 42, 50 och 52 §§, 17 kap. 24 §, 20 kap. 19 d §, 26 kap. 3 § och 28 kap. 2 och 5 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas åtta nya paragrafer, 2 kap. 3 a, 5 a, 8 c och 8 d §§ och 15 kap. 9 b–9 e §§ och närmast före 2 kap. 3 a, 8 c och 8 d §§ och 15 kap. 9 a, 9 c–9 e §§ nya rubriker av följande lydelse. I detta kapitel finns bestämmelser om – huvudmän inom skolväsen- – huvudmän och samverkans- det (2–8 a §§), avtal inom skolväsendet (2–8 a §§), –kommuners resursfördelning (8 b §), 15 kap. 32 § 2017:1104 18 kap. 32 § 2013:530 2 kap. 5 a § 2018:1158. 2Senaste lydelse 2018:608. – huvudmännens ansvar för allsidig social sammansättning inom gymnasieskolan (8 c §), – regionala branschråd (8 d §), –ledningen av utbildningen (9–12 §§), –lärare och förskollärare (13–24 §§), –elevhälsa (25–28 §§), –studie- och yrkesvägledning (29 och 30 §§), –registerkontroll av personal (31–33 §§), –kompetensutveckling (34 §), och –lokaler och utrustning och tillgång till skolbibliotek (35 och 36 §§). Samverkansavtal inom gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbildningen När det gäller gymnasieskolan ska kommunen träffa ett samver- kansavtal som omfattar ett geogra- fiskt område med minst ett visst antal invånare som ingår i gymna- sieskolans målgrupp och med minst två andra kommuner (primärt sam- verkansavtal). ska avse planering, dimensioner- ing och erbjudande inom gymna- sieskolan av nationella program och programinriktat val och yrkes- introduktion, utformade för en grupp elever. Därutöver får kom- munen träffa samverkansavtal med en eller flera regioner och andra kommuner (sekundära samverkans- avtal) i fråga om gymnasieskolan och den kommunala vuxenutbild- ningen. De kommuner som har träffat ett primärt eller sekundärt sam- verkansavtal bildar ett primärt respektive ett sekundärt samver- kansområde för utbildningen. De kommuner som ingår i ett kom- munalförbund som är av samma omfattning som ett primärt sam- verkansavtal och avser samma upp- gifter och utbildning som ett pri- märt samverkansavtal ska avse, behöver inte träffa samverkansav- tal. I sådana fall ska bestämmel- serna som gäller primära samver- kansavtal i denna lag i stället gälla för kommunalförbundet. Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om samver- kansavtalens omfattning och inne- håll och om undantag från kravet på samverkansavtal. Enskilda får efter ansökan godkännas som huvudmän för för- skola, förskoleklass, grundskola, grundsärskola, gymnasieskola, gymnasiesärskola och fritidshem. Godkännande ska lämnas om den enskilde 1.genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.har ekonomiska förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, och 3.i övrigt har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för utbildningen. Vidare krävs att den enskilde i Vidare krävs att den enskilde i övrigt bedöms lämplig. övrigt bedöms lämplig. en juridisk person krävs att samt- en juridisk person krävs att samt- liga som anges i 5 a § 1–4 bedöms liga som anges i 5 b § 1–4 bedöms 3Senaste lydelse 2018:1158. ningen ska viljan och förmågan ningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av be- och andra omständigheter av be- För att godkännande ska läm- För att godkännande ska läm- nas krävs därutöver att utbild- nas krävs därutöver att utbild- ningen inte innebär påtagliga nega- ningen inte innebär påtagliga nega- tiva följder på lång sikt för ele- tiva följder på lång sikt för ele- verna eller för den del av skol- verna eller för den del av skol- väsendet som anordnas av det väsendet som anordnas av det allmänna i den kommun där ut- allmänna i den kommun där ut- bildningen ska bedrivas. bildningen ska bedrivas. eller gymnasiesärskola ska följ- skola ska följderna i närliggande derna i närliggande kommuner kommuner för den del av skol- för den del av skolväsendet som väsendet som anordnas av det anordnas av det allmänna också godkännandet avser förskoleklass, skoleklass, grundskola eller grund- särskola krävs därutöver att elev- krävs därutöver att elevunder- underlaget är tillräckligt för att laget är tillräckligt för att verksam- verksamheten ska kunna bedrivas heten ska kunna bedrivas lång- Ett godkännande ska avse viss utbildning vid en viss skolenhet eller förskoleenhet. Om godkännandet avser gym- nasieskola ska, utöver det som anges i 5 §, följderna beaktas för gym- nasieskolor med offentliga och en- skilda huvudmän som ligger inom det område där den fristående skolans elever huvudsakligen för- väntas komma ifrån. Vid bedöm- ningen av om godkännande ska beviljas ska det även beaktas att ett Enskilda huvudmän ska an- mäla förändringar i den krets av personer som avses i 5 a § till den som godkänt den enskilde som huvudman senast efter förändringen. eller den kommun som handlägger ärenden om godkännande av en enskild som huvudman får ta ut en avgift för ansökningar om godkännande enligt 2 kap. 5 §. godkännande inte negativt påver- kar ett effektivt utnyttjande av samhällets resurser i området. För att ett godkännande ska lämnas för en gymnasieskola ska utbild- ningen också bidra till att 1.möta ungdomars efterfrågan och behov, och