sou · H8B378 · 2020-12-14 00:00:00 — Exploateringsgraden och exploateringstrycket bör bedömas utifrån ett område omkring den plats som dispensen eller upphävandet avser, om en till tre kilo- meters radie. Förslaget är inte avsett att ersätta den bedömning av om en dispens är förenlig med strandskyddets syften som ska ske enligt 7 kap. 26 § MB. Även i fråga om vattenområden av särskild betydelse för djur- och växtlivet bör lagtexten uttryckligen ange att särskild restrik- tivitet ska gälla. Grunda mjukbottnar bör då kunna anses utgöra ett sådant område. Grunda mjukbottnar täcker mycket stora arealer längs Sveriges kuster och det finns olika typer av grunda mjuk- bottnar med olika grad av känslighet och värde för växt och djurliv. Olika mjukbottenmiljöer måste kunna behandlas olika och bedöm- ningen av om en mjukbottenmiljö är av särskild betydelse för djur- eller växtlivet måste ske i varje enskilt fall, utifrån förhållandena och förutsättningarna i området. I författningskommentaren till bestäm- melsen redogör vi för vilka typer av grunda mjukbottnar som kan vara särskilt viktiga. Sammanfattningsvis innebär förslaget att vid prövningen av en dispens eller upphävande av strandskydd vid detaljplanering ska först prövas om det föreligger något särskilt skäl enligt 7 kap. 18 c § MB. Vid den prövningen ska, enligt förslaget, särskild restriktivitet råda vid högexploaterade områden och områden med hög exploaterings- grad och högt exploateringstryck samt i vattenområden av särskild betydelse för djur- och växtlivet. Om det föreligger ett särskilt skäl ska därefter prövas om en dispens är förenlig med strandskyddets syften enligt 7 kap. 26 § MB. I avsnitt 7.7 som följer föreslår vi att det ska bli enklare att få dispens för klimatanpassningsåtgärder enligt en ny punkt, punkt 7, i 18 c § MB. Förslaget om särskild restriktivitet som vi lämnar här bör inte omfatta klimatanpassningsåtgärder. Ett mer differentierat strandskydd 7.7Enklare att vidta klimatanpassningsåtgärder Bedömning: Klimatförändringarna medför behov av klimatanpass- ningsåtgärder. Klimatanpassningsåtgärder kan skydda befintlig bebyggelse. Det finns behov av att tydliggöra att dispens kan meddelas för klimatanpassningsåtgärder. Förslag: Dispens ska kunna meddelas för åtgärder som syftar till att skydda miljön, människors liv och hälsa samt egendom genom att samhället anpassas till de konsekvenser som ett förändrat klimat kan medföra (klimatanpassningsåtgärder). Förslaget införs genom en ny punkt 7 i 7 kap. 18 c § första stycket . I 7 kap. 18 c § första stycket MB regleras som tidigare redovisats vad som är särskilda skäl för upphävande av strandskydd vid detalj- planeläggning eller dispens från strandskyddet. Som särskilda skäl får man beakta endast om det område som upphävandet eller dispensen avser •redan har tagits i anspråk på ett sätt som gör att det saknar betydelse för strandskyddets syften, •genom en väg, järnväg, bebyggelse, verksamhet eller annan exploatering är väl avskilt från området närmast strandlinjen, •behövs för en anläggning som för sin funktion måste ligga vid vattnet och behovet inte kan tillgodoses utanför området, •behövs för att utvidga en pågående verksamhet och utvidgningen inte kan genomföras utanför området, •behöver tas i anspråk för att tillgodose ett angeläget allmänt intresse som inte kan tillgodoses utanför området, eller •behöver tas i anspråk för att tillgodose ett annat mycket angeläget intresse. Ett mer differentierat strandskydd Klimatanpassning definieras i förordningen (2018:1428) om myn- digheters klimatanpassningsarbete som åtgärder som syftar till att skydda miljön, människors liv och hälsa samt egendom genom att samhället anpassas till de konsekvenser som ett förändrat klimat kan medföra. En rad olika myndigheter i ska enligt förordningen arbeta med klimatanpassning. Det är främst () och geologiska undersökning (SGU) (), Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB), och länsstyrelserna som arbetar med klimatanpassning kring stigande havsnivå, erosion och översvämningar i kustområden. Det pågår ett projekt, ”Regional kustsamverkan” som syftar är att skapa hållbara lösningar för att hantera de utmaningar som följer av stigande havsnivå, erosion och översvämning i kustområden i och . I första hand handlar det om att undvika att bebyggelse finns på mark- och vattenområden med risker för översvämningar eller på mark med dålig stabilitet. Det kan handla om att byggnader och anläggningar flyttas in mot land och nya kustskydd anordnas längre från strandlinjen. Det kan också handla om strandfodring och invall- ningar. Kommuner har möjlighet att söka bidrag till förebyggande åtgärder. För bebyggda områden där risken för naturolyckor är stor har staten för budgetår 2020 anvisat . Bidragen kan användas till åtgärder för att öka markens stabilitet eller skydda mot översvämning samt åtgärder som är en direkt följd av att kunna utföra dessa. har 2018 antagit en nationell strategi för klimatanpass- ningsåtgärder.54 Enligt strategin är klimatanpassningar särskilt viktigt vid investeringar som har lång livslängd inom sektorer som bedöms som sårbara och samhällsviktiga. Det kan röra vattenförsörjning, avloppssystem, elförsörjning, elektroniska kommunikationer, vatten- leder, vägar och järnvägar, bebyggelse och byggnader, samt inom de areella näringarna. Vidare anges att klimatanpassning behövs mot ras, skred, erosion och översvämning som hotar samhällen, infra- struktur och företag, brist i vattenförsörjningen och biologiska och ekologiska effekter. 2017/18:163. Ett mer differentierat strandskydd Vi har i avsnitt 7.2 och 7.3 lämnat förslag om att landsbygds- områden inte bör kunna omfatta översvämnings- eller erosions- känsliga områden. Där det redan finns bebyggelse kan det finnas behov av att utföra klimatanpassningsåtgärder. Sådana åtgärder kan också skydda strandskyddets syften. Vi kan konstatera att olika klimatanpassningsåtgärder som har beskrivits ovan kan omfattas av förbuden enligt strandskydds- bestämmelserna. Det finns inget särskilt skäl som har utformats speciellt med perspektivet att skydda samhället mot klimatför- ändringar. Olika åtgärder kan möjligen inrymmas i befintliga sär- skilda skäl i 7 kap. 18 c § punkterna 5 och 6 MB, men vi kan inte konstatera att de olika typer av åtgärder som kan blir aktuella som klimatanpassningsåtgärder kan inrymmas under de befintliga sär- skilda skälen. Det bör därför vara enklare att genomföra klimat- anpassningsåtgärder 7.7.3Utredningens överväganden och förslag För att göra nödvändiga klimatanpassningsåtgärder möjliga bör ett nytt särskilt skäl för dispens införas i 7 kap. 18 c § MB. Definitionen av klimatanpassningsåtgärder bör utformats i enlighet med defini- tionen i den nationella strategin för klimatanpassningsåtgärder. Det nya särskilda skälet läggs i en ny punkt 7, för åtgärder som behövs för att skydda miljön, människors liv och hälsa samt egendom vid befintlig bebyggelse eller infrastruktur (klimatanpassningsåtgärder). Det kan exempelvis handla om åtgärder för att öka markens stabilitet eller hindra vatten. Det kan bland annat röra sig om strandfodring och invallningar. Klimatanpassningsåtgärder ska enligt bestämmelsen kunna vidtas för att skydda samhällsviktiga funktioner som exempel- vis vattenförsörjning, avloppssystem, elförsörjning, elektroniska kom- munikationer, vattenleder, vägar och järnvägar, bebyggelse och bygg- nader och de areella näringarna. Intresset bör kunna vara både allmänt och enskilt och bestäm- melsen bör enbart kunna avse klimatanpassningsåtgärder vid befint- lig bebyggelse. Vi har utformat bestämmelsen i enlighet med defini- tionen av klimatanpassningsåtgärder i den nationella strategin för klimatanpassningsåtgärder. Ett mer differentierat strandskydd Förslaget innebär en modernisering av strandskyddet genom anpassning till de nya förutsättningar som ett förändrat klimat inne- bär. Förslaget innebär också att stränderna och därmed även strand- skyddets syften skyddas mot den påverkan som ras, skrev och över- svämning innebär. I vissa fall kan klimatanpassningsåtgärder också vara till nackdel för växt- och djurliv, exempelvis om klimatanpass- ningsåtgärden är en invallning. 8Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden En rättvis tillämpning av strandskyddsreglerna och tillsyn av efter- levnaden framhålls i utredningsdirektivet som viktigt för att skyddet ska uppfattas som legitimt. Utredningen ska utgå från att det fortsatt finns ett behov av en ändamålsenlig och effektiv statlig tillsyn och kontroll av tillämpningen av förändrade strandskyddsregler, som värnar strandskyddets syften och säkerställer ett differentierat och legitimt strandskydd. I direktivet pekas också på att Havs- och vatten- myndigheten i den fördjupade utvärderingen av miljömålet Levande sjöar och vattendrag 2019 har framfört behovet av skärpt och utökad tillsyn av strandskyddet för att miljömålet ska nås.1 8.1Ökad och mer effektiv tillsyn Bedömning: För att skapa bättre förutsättningar för mer och effektivare tillsyn bör få ökade resurser för till- synsvägledning och utbildningsinsatser. Regeringen bör avsätta till 2026 till för vägledning och utbildning i strandskyddstillsyn. bör vid utgången av 2027 redovisa till regeringen hur resurserna har använts och Natur- vårdsverkets bedömning av om insatserna har bidragit till mer och planerad strandskyddstillsyn. 1Havs- och vattenmyndigheten, Levande sjöar och vattendrag. Fördjupad utvärdering av miljö- kvalitetsmålen 2019, Rapport 2019:2. Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden Enligt 26 kap. 1 § (MB) ska tillsynen säkerställa syftet med MB. Med tillsyn avses bland annat att tillsynsmyndigheten på eget initiativ eller efter anmälan i nödvändig utsträckning ska kon- trollera att MB samt föreskrifter, domar och andra beslut som har meddelats med stöd av balken följs samt vidta de åtgärder som behövs för att åstadkomma rättelse. Med tillsyn avses också att underlätta för en enskild att fullgöra sina skyldigheter genom infor- mation och liknande verksamhet. Enligt 26 1 a § avses med tillsynsvägledning att utvärdera, följa upp och samordna tillsynen samt att ge råd och stöd till tillsyns- myndigheterna. I miljötillsynsförordningen fördelas ansvaret för tillsyn och till- synsvägledning enligt MB. har kommunerna ansvar för tillsyn över strandskyddsområden (2 kap. 9 § miljötillsynsförord- ningen). har ansvar för tillsynen i de områden som omfattas av dispensprövning (7 §). Tillsyn utövas direkt gentemot den som bedriver eller har bedrivit en verksamhet eller vidtar eller har vidtagit en åtgärd. Tillsynsväg- ledning omfattar utvärdering, uppföljning och samordning av operativ tillsyn samt råd och stöd till de operativa tillsynsmyndigheterna. Länsstyrelserna har ett särskilt ansvar för att ge tillsynsvägledning i länet (3 kap. 16 §). har ansvar för tillsynsvägledning i frågor som rör tillämpningen av strandskyddreglerna i (2 § första stycket). Hos en tillsynsmyndighet ska det finnas en utredning om tillsyns- behovet för myndighetens hela ansvarsområde enligt . Utredningen ska ses över vid behov och minst en gång (1 kap. 6 §). För varje verksam- hetsår ska tillsynsmyndigheten också upprätta en samlad tillsynsplan som omfattar myndighetens ansvarsområde enligt MB. Planen ska grundas på bland annat behovsutredningen (8 §). Tillsynsverksam- heten ska också följas upp och utvärderas (12 §). Tillsynsmyndigheterna ska samordna tillsynen om det är ända- målsenligt och möjligt (17 §). Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden I detta avsnitt redogör vi för omfattningen av tillsynsplaner, vanliga överträdelser, omfattning av tillsynen och några goda exempel på hur tillsynen kan bedrivas på ett effektivt sätt. Vanliga överträdelser av strandskyddsreglerna Av årliga uppföljning av strandskyddsbeslut går det att utläsa mot vilka åtgärder som ett tillsynsföreläggande van- ligen riktats i landet. Tabell 8.1 visar de vanligaste åtgärderna kom- munerna har riktat ett föreläggande mot . Tabell 8.1 Beslut om förelägganden I tabellen framgår de fem vanligaste typerna av åtgärder eller ändamål, mot vilka en kommun meddelat ett föreläggande. Tabellen redovisar totala antalet förelägganden, för de vanligaste åtgärderna eller ändamålen, som kommunerna meddelat Källa: –2020, Uppföljning av strandskyddsbeslut. Det är vanligt att förelägganden meddelas beträffande bryggor eller pirar samt komplementbyggnader och bostadshus. Vad kategorin Annat innehåller framgår inte av den årliga uppföljningen. Vid utredningens länsbesök i framkom att de vanligaste objekten vid strandskyddstillsyn är bryggor och brygg- däck. Näst vanligast är olika typer av komplementbyggnader som förråd, sjöbodar, gäststugor, båthus, lusthus eller liknande – främst utanför etablerad tomtplats. Andra vanliga överträdelser är ändrad användning av olika byggnader utanför tomtplats, exempelvis en sjö- bod eller ett förråd som omvandlas till bastu eller gäststuga. Altan- däck som byggts utanför tomtplats eller ut i vattnet är också vanligt förekommande, liksom staket eller andra anordningar som utökar Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden Även avhållande skyltar och utfyllnader i vatten är vanliga åtgärder som renderar behov av tillsynsinsatser. Uppföljningen av strandskyddsbeslut visar inte hur många till- synsbesök eller tillsynstimmar som kommunerna lägger på strand- skyddstillsynen. Vid våra möten med länsstyrelser och kommuner har det framkommit att det generellt sett bedrivs lite strandskydds- tillsyn. Samverkan och tillsynskampanjer är effektivt Miljösamverkan är ett samverkansorgan kring tillsynsvägled- ning, tillsyn och viss prövning inom miljöbalksområdet och när- liggande lagstiftningar. Deltagare är länsstyrelserna, Naturvårds- verket, och Havs- och vattenmyndigheten. genomförde Miljösamverkan en nationell tillsynskampanj inom strandskyddade områden med länsstyrelserna (tio länsstyrelser deltog). Syftet med den samlade insatsen var bland annat att arbeta effektivare och att få syn på övergripande problem inom strandskyddsområden.2 Under kampanjen kontrollerades 182 platser i de tio län som del- tog i kampanjen och vid dessa platser återfanns totalt 456 objekt (byggnader, åtgärder, anläggning och liknande) som kontrollerades. På varje plats fanns således i genomsnitt 2,5 objekt som kontrolle- rades. De vanligaste objekten var bryggor och bryggdäck (160), vilket motsvarade av objekten. Näst vanligast var olika typer av komplementbyggnader som förråd, sjöbodar, gäststugor, båthus, lusthus eller liknande utanför etablerad tomtplats (114). Altandäck som byggts utanför tomtplats var också vanligt förekommande objekt (49). Ett av syftena med kampanjen var att se hur arbetet med tillsynen inom strandskydd kunde bedrivas mer effektivt, ett annat var att se vilka övergripande problem som fanns med tillsyn inom strand- skyddsområden. Några slutsatser som drogs efter den nationella kampanjen var följande. •Planering och förberedelser underlättar fältkontrollen. Några länsstyrelser har erfarit att antalet tillsynsärenden minskar med ungefär hälften i varje steg i tillsynsprocessen. 2Miljösamverkan , Samlad rapport för den nationella tillsynsinsatsen i strandskydd, 2019. Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden •Den samlade insatsen i ett geografiskt område ger följdeffekter i flera steg. Utskick av brev medför att boende vidtar åtgärder innan kontrollen. Tillsyn i ett samlat geografiskt område gör också att det blir enklare att tillämpa likabehandlingsprincipen. •Kalibreringsmöten mellan deltagande tillsynsmyndigheter är viktiga för att myndigheter ska göra likvärdiga bedömningar. Hur proportionalitetsavvägning ska göras i tillsynsärenden var en återkommande fråga från tillsynshandläggarna. •Att planera och genomföra tillsyn samlat och koncentrerat i de geografiska områden som myndigheten prioriterat för den aktuella kampanjen, skapar bra förutsättningar för resurseffektiv tillsyn. Planerad tillsyn mer effektiv än händelsestyrd tillsyn i har utifrån den tillsyn myndigheten bedriver inom skyddade områden i länet räknat ut hur många timmar som läggs på ett planerat respektive ett händelsestyrt tillsynsärende. Med planerat ärende avses sådana tillsynsinsatser som myndigheten själv planerat att utföra. Ett händelsestyrt ärende initieras ofta av ett inkommande tips om lagöverträdelse. Utifrån uträkning var det tydligt att planerad tillsyn var mycket effektivare än händelsestyrd tillsyn. Resultatet framgår av figur 8.1, som visar att ett planerat tillsynsärende var cirka 4 till 6 gånger så effektivt som ett händelsestyrt tillsynsärende. Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden Figur 8.1 Antal timmar per tillsynsärende Händelsestyrd tillsyn i blå stapel och planerad tillsyn i röd stapel Anm.: i har inte möjlighet att särskilja strandskyddstillsyn från tillsyn inom övriga områdesskydd. arbetar ofta samlat med flera typer av skydd i tillsynen. Diagrammet visar därför tillsyn inom områdesskydd generellt. Enligt erfarenhet kan det i vissa strandskyddsområden finnas många överträdelser. Behovet av tillsyn minskar enligt läns- styrelsens erfarenhet i takt med att tillsyn bedrivits i området.3 8.1.3Skärpta regler och ökade åtgärder för miljötillsyn Länsstyrelserna ska ge tillsynsvägledning i länet. I det ingår att granska kommunernas tillsynsverksamhet och ge kommunerna stöd för att utveckla tillsynen.4 trädde skärpta regler för miljö- tillsyn i kraft. Enligt en ny bestämmelse i 26 kap. 8 § MB får läns- styrelsen förelägga en kommun som inte fullgör de skyldigheter som följer av kommunens tillsynsuppdrag att avhjälpa bristen. Bestäm- melsen omfattar all typ av tillsyn enligt MB. Med skyldigheter som följer av kommunens tillsynsuppdrag avses en kommuns tillsynsverk- samhet i vid bemärkelse. Det innefattar alla moment som ingår i kommunens tillsynsverksamhet, exempelvis hur ofta tillsynsobjekt kontrolleras och hur konstaterade brister följs upp. Det innefattar även administrativa åtgärder kring tillsynen som upprättande av behovsutredningar eller planer för tillsynen. 3Möte med i . 2019/20:137 s. 48. Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden som inte ingår i tillsynen men som har ett direkt samband med den, exempelvis rapportering till centrala myndigheter, omfattas av en kommunens tillsynsuppdrag.5 Regeringen har uppdragit åt , som samordnande myndighet, att tillsammans med Folkhälsomyndig- heten, Havs- och vattenmyndigheten, Kemikalieinspektionen, och länsstyrelserna främja en mer effektiv och enhet- lig tillsyn enligt . ska redovisa upp- draget till senast den 31 december 2023.6 8.1.4Mer resurser för vägledning och utbildning Avsikten med tillsynen är att säkerställa syftet med strandskyddet och att reglerna följs. Riskerna för att strandskyddsreglerna inte följs beror på om reglerna är kända, förstådda och accepterade samt hur mycket tillsyn som bedrivs. Riskerna ökar ju mindre tillsyn som bedrivs. Kommunerna har ett omfattande tillsynsuppdrag och tillsynen måste därför prioriteras. I områden med hög exploateringsgrad och hög befolkningstäthet är den allemansrättsliga tillgången till strand- områden och utrymmet för djur- och växtlivet begränsat. I sådana områden är det angeläget med såväl förebyggande insatser som en effektiv tillsyn för att främja efterlevnad och att ingripande sker vid överträdelser. I områden med högt exploateringstryck kan en successiv utbyggnad väntas, vilket kan minska kvarvarande orörda strandområden. I kapitel 5 har vi redogjort för var exploateringsgraden av strand- områden är hög respektive låg, vilka områden som är tät- respektive glesbefolkade och vilka områden som har högt respektive lågt exploateringstryck. Som framgår av kapitel 5 råder ofta hög exploateringsgrad, hög befolkningstäthet och högt bebyggelsetryck i städer och andra större tätorter. Det gäller i synnerhet i stora städer. Behovet av tillsyn av strandskyddsreglerna gäller generellt. När tillsynsuppdraget är omfattande kan, enligt vår uppfattning, till- synen av strandskyddsreglerna lämpligen prioriteras till städer och andra större tätorter. Tillsyn kan även behöva prioriteras i vissa 2019/20:137 s. 51 och 88. 6Regeringsbeslut , diarienummer M2020/01034/Me. Effektivare tillsyn inom strandskyddade områden fritidshusområden under omvandling. Där kan exploateringstrycket vara högt, likaså exploateringsgraden. Slutligen kan tillsyn också behövas i landsbygdsområden, med anledning av de förändringar i strandskyddsbestämmelserna som vi föreslår i kapitel 7. Behov av vägledning och utbildning Länsstyrelserna ska ge tillsynsvägledning i länet. I det ingår att granska kommunernas tillsynsverksamhet och ge kommunerna stöd för att utveckla tillsynen. Den nya bestämmelsen i 26 kap. 8 § MB ger möjlighet att förelägga en kommun som inte full- gör sina tillsynsskyldigheter att ta fram en tillsynsplan eller behovs- utredning och att bedriva operativ strandskyddstillsyn. Bestäm- melsen kan enligt vår uppfattning bidra till att kommunernas tillsyn ökar, liksom länsstyrelsernas uppföljning av kommunernas tillsyn. Det saknas anledning för utredningen att föreslå ytterligare åtgärder i denna del. Vid våra samtal med kommuner och länsstyrelser har det fram- kommit önskemål om mer vägledning och utbildning om strand- skyddstillsyn. Vägledning och utbildning kan enligt vår mening bidra till och underlätta arbetet med strandskyddstillsyn. Kunskap om hur tillsyn kan bedrivas på ett resurseffektivt sätt kan också bidra till mer tillsyn. Erfarenheter från olika tillsynskampanjer eller andra tillsynsinsatser kan underlätta i detta avseende. För att utnyttja kommunernas kompetens bättre bör utbildningen ta till vara möjlig- heterna till samarbete och erfarenhetsutbyte. Vi anser att regeringen bör avsätta till 2026 till för vägledning och utbild- ning i strandskyddstillsyn. Syftet med en sådan satsning bör vara att få kommunala tillsynsmyndigheter att i större utsträckning än genomföra tillsyn. Med en effektiv tillsyn kan resurserna enligt vår uppfattning också räcka till mer tillsyn. bör vid utgången av 2027 redovisa till reger- ingen hur resurserna har använts och myndighetens bedömning av om insatserna har bidragit till mer strandskyddstillsyn Förslag: Lag- och förordningsändringar ska träda i kraft . Äldre bestämmelser gäller för ärenden och mål som har påbörjats före ikraftträdandet. De delar av områden för landsbygdsutveckling i strandnära lägen (LIS-områden) som omfattas av strandskydd ska gälla som landsbygdsområden enligt 7 kap. 17 a § första stycket , om i sitt granskningsyttrande har funnit att redo- visningen är förenlig med 7 kap. 18 e § första stycket i dess lydelse för granskningsyttrande. Bedömning: Effekterna av de föreslagna ändringarna bör följas upp och utvärderas av . årliga uppföljning av meddelade dispens- beslut i landet bör även omfatta var dispenser söks och var dispenser beviljas samt om åtgärder som avser komplementbyggnader inne- bär att ny byggnad uppförs. Utredningsuppdraget ingår som punkt i den sakpolitiska överens- kommelsen mellan Socialdemokraterna, de gröna, även kallad eller 73-punkts- uppgörelsen. Strandskyddet tas upp i punkt 23 i uppgörelsen och rubriceras Gör det möjligt att leva och bo på landsbygden. Där anges att förslagen ska träda i kraft . Vi lämnar i detta betänkande förslag som berör strandskyddets om- fattning generellt. Vi lämnar bedömningar i fråga om digitalisering av var strandskyddet gäller i landet. Vi lämnar också förslag som berör landsbygdsområden. Inom landsbygdsområden ska enligt våra förslag strandskyddet under vissa förutsättningar kunna upphävas eller landsbygdsområden redovisas i den kommunala översikts- planen (ÖP). Inom landsbygdsområden som har redovisats i ÖP ska det vara lättare att få dispens för vissa åtgärder. Vi bedömer att effekterna av de föreslagna ändringarna bör följas upp och utvärderas av .