sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — började fler kvinnor förvärvsarbeta och det accen- tuerade barnomsorgens betydelse för att möjliggöra båda föräldrar- nas förvärvsarbete. Huvudfokus i debatten var omsorgen om de små Fritidshemmet och vägen dit barnen och parollen var ”Dagis åt alla”. Verksamheten för skolbarn sågs nu som en förlängning av förskolan och förskollärare anställdes inom verksamheten. , , ersattes förskol- lärarna av utbildade fritidspedagoger. var tillsyns- myndighet och arbetade för att barnen under pedagogisk ledning skulle få utlopp för kreativitet genom fritt skapande. Därmed kunde en värdeideologisk förskjutning noteras, nämligen att fritidshemmet var till för barnens skull. Arbetet inriktades nu mot barns sociala utveckling och därmed också deras eget relationsarbete genom stöd- jande insatser. Flera statliga utredningar som kom att få betydelse för fritids- hemmet tillsattes . Barnstugeutredningen2 och Utred- ningen om skolans arbetsmiljö byggde sammantaget på en samsyn på barns och ungas sociala utveckling, lärande och kunskap. En hel- hetssyn på barns och ungas utveckling förordades. Tanken var att elevers sociala och känslomässiga behov hörde samman med den in- tellektuella utvecklingen. Barnet sågs som en aktiv kunskapssökare. I delbetänkande Barns fritid. Fritidsverk- samhet för 7–12-åringar (1974:42) riktades fokus mot barns nya och skilda uppväxtvillkor bland annat i storstädernas miljon- program. Det förordades socialpolitiska insatser för att skapa en trygg miljö som kunde erbjuda en fritidshemsplats för barn i de yngre skolåren, när föräldrarna arbetade. framhölls vikten av stimulerande kulturupplevelser, förenings- och fritidsaktiviteter samt kamratkontakter, detta eftersom barns och ungas sociala ut- veckling, lärande och kunskap ansågs höra samman. Tilltron till barns förmåga att på egen hand skapa mening i tillvaron var stor. Samspelet mellan pedagog och barn framhölls som betydelsefullt för barns utveckling. Dialogen betonades som central. Det poängterades att pedagoger hade en viktig funktion som förebilder, normgivare och stimulansgivare. En dialogpedagogisk fritidshemsmiljö skulle innehålla gemensamma tillfällen till upplevelser som skapade glädje och en känsla av frihet. Miljön skulle utveckla barnens sociala för- måga och ge möjlighet till lärande. Spontana gruppbildningar borde mötas med respekt från pedagoger. Det underströks även att peda- goger skulle uppmärksamma de barn som kunde riskera att hamna utanför gruppsamvaron och ge dem stöd. 2Barnstugeutredningen startade och lämnade 5 betänkanden. Fritidshemmet och vägen dit I betänkandet framgick också att fritidsverksamheten och skolan skulle lokalintegreras, både av kostnadsskäl men även av pedagogiska skäl. Den pedagogiska fördelen ansågs vara att fritids- hade en överblick över och kunde följa barnet. I betänkandet Skolans arbetsmiljö (SOU 1974:53) sågs en samlad skoldag som något positivt för barnen. Idén om ett arbetslag fördes fram i utredningen. Tanken var att samarbete mellan lärarna i skolan och pedagogerna på fritidshemmet behövdes för att uppnå de sociala målen enligt läroplanerna, Lgr 62 och Lgr 69. Det moderna fritidshemmets utbyggnad Fritidshemmets framväxt har som ovan anförts arbetsmarknadspoli- tiska, social- och familjepolitiska samt utbildningspolitiska grunder. Det moderna fritidshemmet började byggas ut . liknade inriktningen i fritids- hemmet andra sociala sammanhang av mer informell karaktär, men var fritidshemmet en formellt skapad organisation, dock utan officiellt fastslagna mål. Detta bidrog till att oklara förvänt- ningar ställdes på arbetet och verksamhetens innehåll.3 Ett pedago- giskt program för fritidshemmet togs fram av i slutet av 1980-talet.4 Programmet skulle ses om en vägledning för verksam- heten. Fritidshemsverksamheten växte snabbt . En kom- mitté tillsattes för att utreda integreringen mellan skola och fritids- hem och påskynda och stimulera utvecklingen i riktning mot en god heldagsomsorg av hög kvalitet i en ekonomiskt rationell organisa- tion.5 Betydelsen av en helhetssyn på barns lärande och utveckling framhölls från olika håll. Det var också vid som väl- färden på olika sätt decentraliserades, avreglerades, privatiserades, individualiserades samt marknadiserades både i men också i andra europeiska välfärdsstater. Decentraliseringen och den nya styrningen fick stort genomslag i all pedagogisk verksamhet, inklusive fritidshemmen. 3Andersson, B. (2013). Nya fritidspedagoger – i spänningsfältet mellan tradition och nya styr- former, s. 13. 4Dessförinnan hade SFF, , skapat ett program för vägledning och likvärdighet i landet som pedagogiska programmet från hade likheter med. Skola-skolbarnsomsorg, en helhet, s. 23. Fritidshemmet och vägen dit serat system innebär en frihet att tolka nationellt uppsatta mål på ett sätt som svarar mot lokala behov. Som en följd kan prioriteringarna variera lokalt, vilket också blivit synligt i fritidshemsverksamheten. lågkonjunktur tvingades kommunerna spara in på sina resurser och då blev lokalintegrering mellan skola och fritids- hemsverksamhet, som även hade ett pedagogiskt syfte, ett måste. Det ska sägas att den stora utbyggnaden av fritidshemmet skedde i då kommunernas ekonomi var under hård press. Personal- tätheten halverades och barngruppsstorlekarna fördubblades. Det finns olika teorier om hur och varför denna brist uppkom. Men utvecklingen avseende stora gruppstorlekar och få utbildad personal har pågått och pågår fortfarande. Dessa förhållanden beror på olika samvarierande faktorer. Det bör också framhållas att tillsattes mer av pedagogiska skäl. På kort sikt fanns emellertid en tanke om en ekonomisk insats. En flexibel skolstart för 6-åringarna beslutades av 1991 och inrättades förskoleklassen. Följden blev bland annat ett ökat tryck på skolorna att se till att 6-åringarna fick barnomsorg både före och efter skolan. Nya läroplaner för grundskola, förskoleklass, fritidshem och förskola togs fram (Lpo 94, Lpfö 98). Inledningsvis handlade Lpo 94 inte om förskole- klassen och fritidshemmet. Vid revideringen 1998 lades en kortare text till under skolans uppdrag om lek och metod samt övergångar och samverkan. Läroplanen fick också en ny titel för att visa att den nu anpassats till förskoleklass och fritidshemmet. Förskoleverksamheten och skolbarnomsorgen reglerades gemen- samt först i socialtjänstlagen (1980:629) och senare skol- lag. Samregleringen vittnar om de båda verksamheternas ursprung och gemensamma idé. När skolbarnomsorgen flyttades över till skollag blev den stora förändringen att verksamhetens uppgift änd- rades från att ha utgjort ett komplement till hemmet till att vara ett komplement till skolan. Skillnaden beskrevs dock som och är alltjämt att fritidshemmet inte har några krav på inlärning av speciella kun- skaper och färdigheter. Det har styrningen av fritidshemmet genom- gått flera reformer. skollag (2010:800) infördes kapitel 14 som reglerar fritidshemmets uppdrag. När nya läroplaner togs fram för (Lgr11), sameskolan (Lsam11) och specialskolan (Lspec11) angavs att de också gällde fritidshemmets verksamhet. Fritidshemmet och vägen dit allmänna råd med kommentarer om fritidshemmet revi- derades 2014. Fritidshemmet fick därtill 2016 en egen läroplansdel, del 4, i respektive läroplan för , sameskolan och special- skolan. Genom dessa reformer har begreppen i verksamheterna när- mat sig varandra och styrdokumenten benämner nu barnen på fri- tidshemmet som elever och det som sker i verksamheten kallas undervisning6. Läroplanerna tydliggör att begreppet undervisning ska ges en vid tolkning i fritidshemmet där omsorg, utveckling och lärande utgör en helhet. En central skillnad mellan fritidshemmet och den obligatoriska skolan är emellertid att fritidshemmet talar i termer av det som sker i verksamheten är en del av barns fritid. Verksamheten ska utgå från barnens frivillighet. Vad man kan säga om fritidshemmet och också fundera över är det som skriver – Hur fritidshemmet formas som en av välfärdens institutioner är beroende av många faktorer, hur stort behovet anses vara, vilka familjer som kan komma i fråga, vad verksamheten kan tänkas tillföra familjen/barnet, vilka ekonomiska resurser som finns tillgängliga, vilka teorier som ges företräde samt vilket innehåll verksamheten tillskrivs. 3.2Fritidshemmets nuläge: många förbättringsmöjligheter Det svenska fritidshemmet är en unik verksamhet. Fritidshemmet har flera olika roller och för att kunna uppfylla dessa krävs att verk- samheten håller en hög kvalitet. Det finns bra och välfungerande fritidshem, men forskning och granskningar visar att det finns ut- maningar och förbättringsområden. Denna bild stämmer väl överens med vad utredningen sett i genomförda kommun- och verksamhets- besök och andra möten. Här nedan ges en övergripande bild av utmaningar som finns i fritidshemmen . Efterföljande kapitel går djupare in på vissa av områdena. Fritidshemmets nya läroplansdelar har inneburit att fritidshem- mets undervisningsuppdrag förtydligades. Skolinspektionen genom- förde 2018 en granskning av undervisningen i fritidshemmet och be- skriver i sin rapport hur brister i verksamheternas förutsättningar kan kopplas till en rad olika faktorer. Det handlar om: 6Pihlgren, A (2017). Fritidshemmets mål och resultat. Att planera och utvärdera. Fritidshemmet och vägen dit •svårigheter med tillgång till behörig personal, •hur lärarresursen används, •samverkan mellan fritidshemmets avdelningar respektive mellan skola och fritidshem, •materiella förutsättningar som lärverktyg och lokaler.7 En annan viktig förklaring till bristerna är rektors ledning av under- visningen i fritidshemmen. Skolinspektionens iakttagelser visar att rektorer på flera av de granskade fritidshemmen i relativt låg grad arbetar med att tydligt styra och sätta mål för undervisningen i fri- tidshemmen och följa upp dessa. Fritidshemmets undervisning är vidare i låg grad uppmärksammad i de granskade skolornas systema- tiska kvalitetsarbete. De viktigaste iakttagelserna sammanfattas i rapporten enligt nedanstående. Fritidshemmets undervisning behöver i större utsträckning: •ge eleverna möjlighet att utveckla kommunikativa förmågor genom läsning, berättande och samtal om sina upplevelser, •ge eleverna möjlighet att använda digitala verktyg i sitt lärande, •stimulera eleverna till matematiska resonemang, •ge eleverna möjligheter att få ta del av närsamhällets och förenings- livets utbud, •ge eleverna möjlighet att fördjupa och bredda sina förmågor samt att arbeta i längre processer. Rektorerna behöver i större utsträckning •styra personalens planering så att den i högre grad inriktas mot uppdraget att stimulera elevernas utveckling och lärande, 7Skolinspektionen (2018). Undervisning i fritidshemmet inom områdena språk och kommu- nikation samt natur och samhälle. Fritidshemmet och vägen dit •organisera verksamheten så att den stödjer samarbete och erfa- renhetsutbyten mellan personalen i fritidshemmet samt mellan fritidshemmet och skolan, •förbättra utvecklingen av undervisningens kvalitet. Skolinspektionen gjorde även 2010 en granskning av fritidshemmen och beskrev i efterföljande rapport att kvaliteten kan utvecklas inom flera områden. Sedan granskningen genomfördes har ett flertal föränd- ringar gjorts av styrdokumenten. Resultaten är dock i stor utsträck- ning fortfarande giltiga. Av rapporten framgår att fritidshemmen i högre grad skulle kunna bidra till att stimulera barnens utveckling och lärande och ge dem redskap för deras fortsatta lärande. Skol- inspektionen menade vidare att det är mycket troligt att en hög kva- litet i fritidshemmet gynnar elevernas kunskapsutveckling i grund- skolan. Skolinspektionen pekade på att: •det pedagogiska uppdraget måste tas på mer allvar, •barnens emotionella och intellektuella utveckling behöver mer stöd, •större variation behövs för att kunna stimulera alla barn, •de äldre barnen bjuds in med armbågen och •omsorgsambitionerna går inte alltid att förverkliga.8 Forskningsöversikten Fritidshem och fritidspedagogik9 uppmärksam- mar ett antal problem, däribland de stora elevgrupperna i fritidshem- men. Förekomsten av stora barngrupper i fritidshemmen har tidi- gare påtalats av såväl som . Den senaste elevstatistiken gällande fritidshemmen förstärker bilden av stora elevgrupper, även om grupperna blivit något mindre . Till övriga brister påtalas att lokalerna ofta är små och illa anpassade för fritidshemsverksamhet samt att rektorerna har bristande kompetens att leda fritidshemmen. Vidare framhålls att fritidshemmets under- visning har betydelse för elevers skolresultat. Skolinspektionen granskar huvudmännens övergripande ansvar för utbildningen i fritidshemmet i sin regelbundna tillsyn. 8Skolinspektionen (2010). Kvalitet i fritidshem. 9Falkner, K. & , A. (2016). Forskning i korthet nr 1: Fritidshem och fritidspeda- gogik. Fritidshemmet och vägen dit rapporten framkommer att i av tillsynerna rörande fritidshem påpekade Skolinspektionen minst en brist. Styr- ning och utveckling är det vanligaste bristområdet – närmare sex av tio huvudmän har minst en brist inom detta område. Ett annat van- ligt område gäller förutsättningar för utbildningen.10 2018 gjorde en utvärdering av sina fortbildnings- insatser utifrån den reviderade läroplanen samt en reformutvärder- ing av den nya läroplansdelen för fritidshemmet. Utvärderingen av hur kommuner och fristående huvudmän har implementerat den nya läroplanen visar att läroplansdelen är känd av personal, rektorer och skolhuvudmän och att dessa tycker att den är tydlig. Det finns dock stora utmaningar och fritidshemmen har bristande förutsättningar för att förverkliga innehållet i läroplanen. Studien visar att de bris- tande förutsättningarna framför allt handlar om låg behörighet hos personalen, men också möjlighet till planering.11 Den bild som ges i utvärderingar, granskningsrapporter och forskning stämmer väl överens med vad som framkommit under utredningens kommun- och verksamhetsbesök samt andra möten. 3.3Fritidshemmets syfte och uppdrag Fritidshemmet kompletterar utbildningen i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan, sameskolan och särskilda ut- bildningsformer som skolplikten kan fullgöras i.12 Utbildningen ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda dem en meningsfull fritid och rekreation och utgå från en helhetssyn på eleven och elevens behov. Vidare ska verksamheten främja allsidiga kontakter och social gemenskap (jfr 14 kap. 2 § skollagen). Nämnda bestämmelse innebär att det gemensamma uppdraget för skolväsendets skol- och verksamhetsformer betonas, det vill säga att grundskola, förskoleklass och fritidshem har ett gemensamt ut- bildningsuppdrag. Fritidshemmet är således en del i det livslånga lärandet. Fritidshemmet kompletterar utbildningen i förskoleklassen och på två sätt, dels tidsmässigt genom att ta emot elever under den del av dagen då de inte vistas i den obligatoriska delen av 10Skolinspektionen (2018). Regelbunden tillsyn – statistik 2018. 11Skolverket (2018). Nya läroplansdelar för fritidshemmet och förskoleklassen. 12Hädanefter används för enkelhetens skull ordet . Fritidshemmet och vägen dit skolan och under loven (jfr 14 kap. 8 §), dels innehållsmässigt ge- nom att ge eleverna delvis andra erfarenheter och kunskaper än de får i skolan. I fråga om fritidshemmets syfte framgår det av skollagens för- arbeten bland annat att fritidshemmet, förutom att erbjuda eleverna en meningsfull fritid, också ska stimulera elevernas utveckling och lärande och inte bara vara ett stöd i elevernas utveckling. En förut- sättning för att eleverna ska uppleva fritiden som meningsfull är att verksamheten utformas med deras behov, intressen och erfarenheter som grund och att stor vikt ska läggas vid att uppmuntra eleverna att i samspel med kamrater och vuxna utveckla sin sociala kompetens. Verksamheten ska utformas så att den främjar allsidiga kontakter och social gemenskap både mellan eleverna och vuxna (prop. 2009/10:165 s. 404 f.). Fritidshemmen är öppna . De dagliga öppettiderna an- passas till föräldrarnas arbete eller studier. Fritidshemmen är ofta samordnade med skolan. Denna samordning kan gälla personal, lokaler och den pedagogiska verksamheten. Fritidshemmen bedrivs huvudsakligen av kommuner och inom ramen för en skola. Det finns även fritidshem som bedrivs i enskild regi, det vill säga vanligtvis inom ramen för en fristående skola. Vidare finns ock- så fritidshem som bedrivs i statlig regi. Det är fritidshem inom specialskolan eller sameskolan. (Skolinspektionen) har tillsynsansvar för skola, vuxenutbildning, fritidshem, förskola och annan pedagogisk verksamhet. Det betyder att Skolinspektionen kontrollerar att kom- munen eller den fristående skolan följer de lagar och andra bestäm- melser som gäller för verksamheten. har det genomförts ett antal förändringar som har påverkat fritidshemmet. Fritidshemmet fick delvis ett annat uppdrag i och med nya skollagens ikraftträdande och är nu en del av skolväsendet, men inte en egen skolform. Det är en pedagogisk, läroplansstyrd verksamhet för elever till och med vårterminen det år de fyller (14 kap. 7 §). För barn i åldrarna 10–får kommunen bedriva öppen fritidsverksamhet i stället för fritidshem. Öppen fritidsverksamhet regleras genom 25 kap. 4 § skollagen och i sådan verksamhet gäller vad som är föreskrivet i det kapitlet. Observera att öppen fritidsverksamhet inte är samma sak som pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för fritidshem enligt Fritidshemmet och vägen dit 25 kap. 2 §. Pedagogisk omsorg som alternativ till fritidshem grun- dar sig inte på huvudmannens beslut om att erbjuda öppen fritids- verksamhet i stället för fritidshem enligt 14 kap. 7 §, utan på vård- nadshavarnas önskemål. Omfattningen av deltagandet i utbildningen ges av 14 kap. 5 §, stadgandet anger att en elev i någon av de skolformer som anges i 3 § ska erbjudas utbildning i fritidshemmet i den omfattning som be- hövs med hänsyn till föräldrarnas förvärvsarbete eller studier eller om eleven har ett eget behov på grund av familjens situation i övrigt. Av 14 kap. 6 § framgår att elever även i andra fall än som avses i 5 § ska utbildning i fritidshem, om de av fysiska, psykiska eller andra skäl behöver särskilt stöd i sin utveckling i form av sådan utbildning. Se vidare i avsnitt 3.5 nedan samt betänkandets kapitel Om elever i behov av stöd om förslag på utvidgning av denna paragraf. Vad betyder meningsfull fritid och rekreation? Av Lgr11 del 4 framgår att undervisningen i fritidshemmet ska stimulera elevernas utveckling och lärande samt erbjuda eleverna en meningsfull fritid. Enligt läroplanen sker detta genom att undervis- ningen tar sin utgångspunkt i elevernas behov, intressen och erfaren- heter, men också att eleverna utmanas ytterligare genom att inspire- ras till nya upptäckter. Fritidshem är institutioner som trots sitt namn inte förknippas med begreppet fritid i någon större utsträckning.13 På så sätt blir det otydliga diskussioner kring fritidshemmets innehåll och vad verk- samheten ska erbjuda. Fritid som begrepp är mångfacetterat och många olika definitioner finns.14 ses fritid som något som bar- net själv förfogar över. Historiskt finner vi dock att under olika tids- perioder har organisationen av fritiden var ett sätt att lösa vissa av de problem i samhället som uppstod när industrialismen bredde ut sig.15 Karlsudd menar att begreppet fritid kan beskrivas på följande sätt: 13Haglund, B. (2009). Fritid som diskurs och innehåll. 14Haglund, B. (2009). Fritid som diskurs och innehåll. 15Rohlin, M. (2001). Att styra i namn av barns fritid. Fritidshemmet och vägen dit …den tid man har över efter skola eller förvärvsarbete då man har tid för att göra sådant som man själv anser är intressant, viktigt eller roligt. Äta, vila, umgås med anhöriga och vänner.16 Denna definition ses ofta i forskningen som en definition på den allmänna eller gängse fritiden. ställer frågan om barnens fritid på fritidshemmet kan anses vara det den gängse fritiden utger sig för att vara?17 Det handlar här om en fritid som anses vara fri eftersom eleverna har möjlighet att välja eller välja bort en verksamhet eller aktivitet. Å andra sidan kan barnen sällan bestämma över om de ska vara på fritidshemmet eller inte, utan det är i huvudsak deras föräld- rar som bestämmer.18 Föräldrarna är i sin tur beroende av sina arbets- tider som de i de flesta fall inte förfogar över. På så sätt uppkommer ett behov av fritidshemsplacering för de yngsta skolbarnen.19 Fritiden är viktig för barns utveckling och fritidshemmen har ett stort ansvar i att erbjuda och uppmuntra barnen till fritidsvanor som innehåller vila och avkoppling och reflektion.20 Därtill kommer nu- mera styrdokumentens krav på att det ska handla om undervisning även på fritidshemmet, där fokus läggs på det informella livslånga lärandet. Förutsättningar för att barnen ska uppleva fritiden som menings- full är att verksamheten är trygg, rolig och stimulerande där lek och skapande får stort utrymme och formas utifrån barnens ålder, mog- nad, behov, intressen och erfarenheter. Det innebär att innehållet i verksamheten kommer att variera beroende på barnens erfarenheter, situation, intressen, skolans inriktning eller närmiljöns resurser.21 Fritidshemmets uppdrag att bidra till en meningsfull fritid för eleverna blir mot bakgrund av ovanstående resonemang svårdefinie- rat. Någon närmre definition finns inte heller i skollagens förarbe- ten. Meningsfullhet är dessutom ett subjektivt begrepp eftersom det betyder olika för olika individer. har i en studie visat på olika överlappande perspektiv som finns kring barns fritid. Elever framhåller också vikten av att fritidshemmet är någonting annat än skolan. Fritidshemmet ska exempelvis erbjuda valfrihet och kontras- 16Karlsudd, P. (1999). Särskolebarn i integrerad skolbarnsomsorg, s. 36. 17Rohlin, M. (2001). Att styra i namn av barns fritid. 18Haglund, B. (2009). Fritid som diskurs och innehåll. 19Rohlin, (2001). Att styra i namn av barns fritid. 20Karlsudd, P. (1999). Särskolebarn i integrerad skolbarnsomsorg. 21Denna beskrivning är enligt (2009) det närmaste man kan komma en definition av fritid på fritidshemmet i de styrande dokumenten. Fritidshemmet och vägen dit teras ofta mot skolans mer tvingande form. I en pågående studie har och intervjuat elever i årskurs 3 om deras erfaren- heter av att vara i fritidshemmet och övergången att sluta i fritids- hemmet. Ett av de dominerande svaren hos eleverna varför de vill sluta på fritidshemmet är att de vill ha lugn och ro. Eleverna beskri- ver fritidshemmet som ett möjliggörande i många avseenden men också som en plats med många interaktioner och höga ljud vilket kan vara en av anledningarna till varför man slutar.22 För att kunna prata om en meningsfull fritid inom ramen för fritidshemmet behöver således fritidshemmet ges förutsättningar att bedriva den verksam- het som läroplanen ställer upp. På vilket sätt ska fritidshemmet komplettera skolan? Undervisningen i fritidshemmet kompletterar förskoleklassen och skolan genom att lärandet i högre grad ska vara situationsstyrt, upp- levelsebaserat och grupporienterat samt utgå från elevernas behov, intressen och initiativ (Lgr 11 del 4). Som tidigare framförts har fritidshemmet inte alltid haft upp- draget att komplettera skolan. Fritidshemmet var en institution som skulle komplettera hemmet. I och med fritidshemmets inträde på den skolpolitiska arenan förändrades också fritidshemmets uppdrag till att utgöra ett komplement till skolan. Denna reform har enligt utredningens mening emellertid inte skett fullt ut. Barn, föräldrar och vårdnadshavare erbjuds än en fritidshemsplats baserad på förvärvsarbete eller studier. Barn till föräldrar som är arbetslösa har således ingen direkt rätt att gå i fritidshemmet. På så sätt kan man argumentera för att den skolpolitiska reformen inte fullt ut är ge- nomförd på fritidshemmets område.