sou · H8B350 · 2020-09-02 00:00:00 — På mervärdesskatteområdet har en del förenklingar genomförts som riktar in sig på de minsta företagen. infördes en om- sättningsgräns på som innebär att de som har en årlig omsättning under detta belopp inte behöver redovisa mervärdes- skatt. Det finns också förenklingsregler i skatteförfarandet som inne- bär att små företag inte behöver redovisa skatten lika ofta som större företag. Den som har en omsättning behöver bara deklarera mervärdesskatten en gång . Om en schablonbeskattningsmodell införs för inkomstbeskatt- ningen av enskilda näringsidkare är det rimligt att även analysera om det är möjligt och lämpligt att tillåta dessa företag att också använda en schablonbeskattningsmodell för mervärdesskatten för att förenkla påförandet och uppbörden av skatten. Vid analysen ska de möjligheter och begränsningar som EU- rätten ger beaktas. Analysen ska också visa vilka effekter ett system med schablonbeskattning för enskilda näringsidkare medför för mervärdesskattesystemets funktion i sin helhet. Det inbegriper frågor om hur schablonbeskattningsreglerna ska fungera tillsammans med andra förenklingsregler för små företag, hur avdragsrätten ska han- teras för företag som inte omfattas av reglerna men som gör inköp från schablonbeskattade företag samt om hur reglerna om schablon- beskattning ska fungera vid EU-intern handel. Analysen ska inte omfatta nivån på den nu gällande omsättningsgränsen och utredaren ska inte lämna förslag om förändring av den nivån. Analysen bör utgå från den principiella skillnaden mellan direkt och indirekt skatt. Vid analysen ska särskilt beaktas att ett schablon- system för mervärdesskatt ska vara förenligt med mervärdesskatte- direktivets bestämmelser och principen om skatteneutralitet. Hän- syn ska tas till att mervärdesskatten är en flerledsskatt och att effekterna av en schablonbeskattning kan påverkas av i vilket försäljningsled ett företag är. Vidare ska det beaktas att schablonbeskattning endast kan bli aktuellt när det är fråga om svensk mervärdesskatt, dvs. när det är som är beskattningsland. •om det är möjligt med hänsyn till förutsättningarna i mervärdes- skattedirektivet, i syfte att kraftigt förenkla beskattningen och regelverket, lämna ett förslag på ett frivilligt system där även mer- värdesbeskattningen bestäms schablonmässigt, för de närings- idkare som tillämpar alternativet där inkomstbeskattningen bestäms schablonmässigt. Om ett sådant förslag lämnas, ska utredaren även •föreslå vilka kriterier som ska gälla för schablonbeskattningen, •överväga och lämna förslag på hur avdragsrätten för ingående mervärdesskatt ska hanteras inom ett sådant system, •överväga och lämna förslag på andra begränsningar för systemet som bedöms lämpliga, •överväga och lämna förslag på hur systemet bör förhålla sig till gällande regler om undantag för skattskyldighet vid en omsätt- ning , •bedöma i vilken omfattning det föreslagna systemet innebär en förenkling, •bedöma det föreslagna systemet utifrån neutralitets- och rättvise- aspekter, särskilt med beaktande av systemets effekter för företag i olika branscher, och •lämna författningsförslag, inklusive nödvändiga författningsänd- ringar inom ramen för skatteförfarandet. Byten mellan schablonbeskattning och det vanliga mervärdesskatte- systemet kan innebära risker för skatteundandragande. Vidare kan ett införande av ett alternativt beskattningssystem även på andra sätt innebära risker för skatteundandraganden. Enligt mervärdesskatte- direktivet får införandet av ett schablonbeskattningssystem inte leda till en minskning av den totala uppbörden av mervärdesskatt. •analysera och lämna förslag på regler som hanterar övergångar mellan systemen, dvs. beskattning enligt ett schabloniserat system och vice versa, •bedöma vilka regler som behövs när kriterierna för att tillämpa schablonsystemet är uppfyllda och lämna nödvändiga förslag, •analysera och föreslå eventuella inlåsningsmekanismer, exempel- vis i form av att systemet behöver tillämpas innan ett byte till det vanliga mervärdesskattesystemet kan göras, •även i övrigt bedöma det eventuella systemet utifrån behovet av att värna skatteintäkterna och motverka skattefusk och skatte- undandragande. Vid bedömningen av lämpligheten av ett schablonbeskattningssystem ska utredaren beakta de angivna principerna för skattepolitiken, bl.a. vad dessa principer anger om att skattereglerna ska vara generella och tydliga men att avsteg kan motiveras utifrån krav på styrning eller samhällsekonomiska effektivitetsskäl. Vid bedömningen av i vilken omfattning det föreslagna systemet innebär en förenkling ska utre- daren beakta förhållandet till annan angränsande lagstiftning. Vid utformningen av förslaget bör utredaren beakta att syftet är att schablonbeskattningssystemet för mervärdesskatt ska kunna använ- das som schablonbeskattningssystemet för inkomstbeskatt- ning. Utredaren ska redovisa offentligfinansiella och andra effekter av förslagen. De förslag som läggs fram ska sammantagna vara offent- ligfinansiellt neutrala. Till den del lämnade förslag medför negativa offentligfinansiella effekter, ska utredaren föreslå finansiering av för- slagen enligt gällande finansieringsprinciper. En analys bör också göras av hur ändrade regler påverkar olika grupper av företag och företagsformer, t.ex. företag i olika branscher och i olika utvecklingsfaser samt företag av olika storlek och kapital- intensitet. Vidare ska förslagens påverkan på den administrativa bör- dan för företagen redovisas. Även påverkan på och andra myndigheter ska belysas, liksom eventuella kostnadsökningar och finansiering av dessa. Utre- daren ska redovisa kostnadsberäkningar och andra konsekvenser i enlighet med kommittéförordningen (1998:1474) och förordningen (2007:1244) om konsekvensutredning vid regelgivning. Utredaren ska även redovisa eventuella fördelningseffekter av förslagen samt hur de påverkar den ekonomiska jämställdheten mellan kvinnor och män. Vid bedömningen av förenklingar inom det konventionella in- komstskattesystemet för enskilda näringsidkare respektive lämplig- heten av ett schablonbeskattningssystem för inkomstbeskattning samt mervärdesskatt ska utredaren beakta de villkor som ställs på utform- ningen för att reglerna ska vara förenliga med , inklusive reglerna om statligt stöd. Förslagen ska också analyseras utifrån kon- kurrens- och rättviseaspekter. Slutligen ska förslagen analyseras utifrån om de innebär någon faktisk förenkling och risken att förslagen kan utnyttjas för skatte- undandragande. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska inom ramen för uppdraget samråda med andra pågå- ende statliga utredningar, myndighetsuppdrag och motsvarande som berör mikroföretags förutsättningar, delningsekonomi och cirkulär ekonomi. Den del av uppdraget som handlar om att utvärdera och analysera den grundläggande strukturen för beskattning av enskilda närings- idkare inom det konventionella systemet för inkomstbeskattningen ska redovisas i ett delbetänkande . Upp- draget i övrigt ska redovisas . för det alternativa förslagspaketet Författningsförslag för det alternativa förslagspaketet Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) Härigenom föreskrivs i fråga om inkomstskattelagen (1999:1229)1 dels att 33 kap. 12, 14 och 20 §§ ska upphöra att gälla, dels att 30 kap. 6 §, 33 kap. 4, 5, 7, 8, 11, 16 och 19 §§, 34 kap. 5, 7 och 13 §§ samt rubriken närmast före 33 kap. 4 § ska ha följande lydelse, dels att det i lagen ska införas en ny paragraf, 13 kap. 6 a §, samt närmast före 13 kap. 6 a § en ny rubrik av följande lydelse. Vilka tillgångar och skulder som ska räknas till näringsverk- samheten följer av god redovis- ningssed, om inte något annat är särskilt föreskrivet i denna lag. 1Lagen omtryckt 2008:803. Enskilda näringsidkare och fysiska personer som är delägare i svenska handelsbolag får dra av högst ett belopp som motsvarar av ett för periodiseringsfond justerat positivt resultat. Med det för periodiseringsfond justerade resultatet avses resultatet av näringsverksamheten före avdrag för avsättning till periodiser- ingsfond –avdrag för egenavgifter enligt 16 kap. 29 §, – avdrag för premie för pen- – avdrag för premie för pen- 16 kap. 32 § samt särskild löne- 16 kap. 32 § samt särskild löne- skatt enligt lagen (1991:687) om skatt enligt lagen (1991:687) om särskild löneskatt på pensions- särskild löneskatt på pensions- kostnader avseende dessa poster, kostnader avseende dessa poster, expansionsfond enligt 34 kap., enligt 33 kap., och expansionsfond enligt 34 kap., ersättningar som avses i 15 kap. ersättningar som avses i 15 kap. avgifter enligt 16 kap. 29 §, och avgifter enligt 16 kap. 29 §, – negativ räntefördelning enligt 33 kap., och – återfört avdrag för avsättning 10 a §§, 2Senaste lydelse 2020:205. göras om det positiva eller nega- inte göras om det negativa kapi- är högst 100 000 skyldige ska beräkna mer än ett ska beräkna mer än ett kapital- kapitalunderlag, gäller detta för underlag, gäller detta för sum- summan av kapitalunderlagen. man av kapitalunderlagen. Positiv räntefördelning får göras med högst ett belopp som mot- svarar ett för räntefördelning justerat resultat. Med det för räntefördelning justerade resultatet avses resultatet av näringsverksamheten före räntefördelning –avdrag för egenavgifter enligt 16 kap. 29 §, –avdrag för premie för pen- sionsförsäkring och inbetalning på pensionssparkonto enligt 16 kap. 32 § samt särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löne- skatt på pensionskostnader för dessa poster, –avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap., och –avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap., – sjukpenning och liknande ersättningar som avses i 15 kap. ersättningar som avses i 15 kap. 8 §, och – återfört avdrag för egen- avgifter enligt 16 kap. 29 §, avgifter enligt 16 kap. 29 §. –återfört avdrag för avsättning till periodiseringsfond enligt 30 kap., och –återfört avdrag för avsättning till expansionsfond enligt 34 kap. Om verksamheten upphör, ska resultatet enligt andra stycket –inte ökas med avdrag för avsättning till periodiseringsfond och expansionsfond, och –inte minskas med återfört avdrag för avsättning till periodi- seringsfond och expansionsfond. Om inte hela det positiva fördelningsbeloppet dras av på grund av 5 eller 6 §, ska återstående belopp (sparat fördelningsbelopp) föras vidare till följande beskattningsår. har förts vidare från föregående med statslåneräntan vid utgången av november året närmast före det kalenderår under vilket beskatt- ningsåret går ut. ska som lägst anses vara . Om den skattskyldige då har Det uppräknade sparade för- ett negativt fördelningsbelopp, delningsbeloppet får läggas till ett ska det sparade fördelnings- beloppet kvittas mot detta. den skattskyldige i stället har ett det uppräknade sparade fördel- ningsbeloppet kvittas mot detta. 3Senaste lydelse 2018:1206. mellan värdet på tillgångarna och mellan det skattemässiga värdet värdet på skulderna i närings- på tillgångarna och skulderna i verksamheten vid det föregående – underskott av näringsverk- – underskott av näringsverk- samheten under det föregående samheten under det föregående beskattningsåret till den del av- beskattningsåret till den del av- drag för underskottet inte har drag för underskottet inte har gjorts enligt någon av de bestäm- gjorts enligt någon av de bestäm- melser som anges i 14 kap. 22 § melser som anges i 14 kap. 22 § första och andra styckena, första och andra styckena, och –kvarstående sparat fördel- ningsbelopp, –en sådan övergångspost som avses i 14 §, och –en sådan särskild post vid arv, gåva m.m. som avses i 15–17 §§, –79,av expansions- fonden enligt 34 kap. vid det före- gående beskattningsårets utgång, och –sådana tillskott i näringsverksamheten under det föregående beskattningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapi- talet i verksamheten. Till den del avdrag har gjorts Till den del avdrag har gjorts vid beskattningen ska som skuld vid beskattningen ska avsätt- ningar för framtida utgifter räknas – avsättningar till periodiser- fonder ska inte räknas som skulder. – avsättningar till ersättnings- – avsättningar för framtida ut- Medel på skogskonto, skogs- konto ska räknas som tillgångar. Den särskilda posten uppgår Den särskilda posten uppgår till ett belopp som motsvarar det till ett belopp som motsvarar det räntefördelning som hänför sig till förvärvet, beräknat vid för- till förvärvet, beräknat vid för- inte överstiga ett belopp som inte överstiga ett belopp som lämnas för fastigheten minskad lämnas för fastigheten minskad med det högsta värdet för fastig- med det högsta av fastighetens skattemässiga värde och värdet enligt 12 § första stycket eller 13 § enligt 13 § vid förvärvstidpunkten och ökad av en och ökad av en den del den avser fastigheten. den del den avser fastigheten. åtagande att ta över expansions- åtagande att ta över expansions- fonden räknas inte som ersätt- fonden räknas inte som ersätt- Om en del av fastigheten övergår till någon annan ägare, ska posten minskas i motsvarande mån. Om fastigheten och driften av den räknas till olika näringsverk- samheter och förvärvaren eller hans närstående före förvärvet eller efter förvärvet skjutit till kapital i mer än obetydlig omfattning till den näringsverksamhet som driften räknas till, ska posten minskas i motsvarande mån. räntefördelning i fråga om en räntefördelning i fråga om en andel i ett svenskt handelsbolag andel i ett svenskt handelsbolag avses den justerade anskaffnings- avses den justerade anskaffnings- utgiften för andelen i bolaget be- utgiften för andelen i bolaget be- 4Senaste lydelse 2018:1206. räknad enligt 50 kap. vid det före- räknad enligt 50 kap. vid beskatt- – av återförda av- drag för avsättning till expansions- fond enligt 34 kap., och – en sådan övergångspost som avses i 20 §, fond som förs över från enskild handelsbolag enligt 34 kap. 19 §. enligt 34 kap., fond som förs över från andel i handelsbolag till enskild närings- verksamhet enligt 34 kap. 22 §, – sådana tillskott under skattningsåret som gjorts i annat gjorts i annat syfte än att syfte än att varaktigt öka kapi- varaktigt öka kapitalet i bolaget, talet i bolaget, och ägaren eller någon närstående till ägaren eller någon närstående till delägaren under det aktuella be- delägaren under beskattningsåret, skattningsåret, om räntan på lånet om räntan på lånet inte är mark- inte är marknadsmässig. räntefördelning avses när det gäller en andel som är lagertillgång gäller en andel som är lagertillgång andelens skattemässiga värde vid andelens skattemässiga värde vid utgång ökat och minskat med med posterna i första stycket. posterna i första stycket. Med det för expansionsfond justerade resultatet avses resultatet av näringsverksamheten före avdrag för avsättning till expansionsfond – avdrag för egenavgifter enligt – avdrag för egenavgifter enligt 16 kap. 29 §, och 16 kap. 29 §, – avdrag för premie för pen- – avdrag för premie för pen- sionsförsäkring och inbetalning på sionsförsäkring och inbetalning på pensionssparkonto enligt 16 kap. pensionssparkonto enligt 16 kap. 32 § samt särskild löneskatt enligt 32 § samt särskild löneskatt enligt lagen (1991:687) om särskild löne- lagen (1991:687) om särskild löne- skatt på pensionskostnader avse- skatt på pensionskostnader avse- ende dessa poster, ende dessa poster, och – avdrag för positiv ränteför- delning enligt 33 kap., – sjukpenning och liknande er- – sjukpenning och liknande er- sättningar som avses i 15 kap. 8 §, sättningar som avses i 15 kap. 8 §, avgifter enligt 16 kap. 29 §. avgifter enligt 16 kap. 29 §, och – negativ räntefördelning enligt Med kapitalunderlaget för ex- Med kapitalunderlaget för ex- pansionsfond avses skillnaden mel- pansionsfond avses skillnaden mel- lan värdet på tillgångarna och vär- lan det skattemässiga värdet på till- det på skulderna i näringsverk- gångarna och skulderna i närings- – underskott av näringsverk- samheten till den del underskot- samheten under det föregående be- tet inte dras av enligt någon av de skattningsåret till den del avdrag för bestämmelser som anges i 14 kap. underskottet inte har gjorts enligt 22 § första och andra styckena, någon av de bestämmelser som an- ges i 14 kap. 22 § första och andra styckena, och –en sådan övergångspost som avses i 33 kap. 14 §, och –en sådan särskild post vid arv, gåva m.m. som avses i 8–10 §§, minskad med –sådana tillskott till verksamheten under beskattningsåret som görs i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verksamheten. Bestämmelserna i 33 kap. 9– Bestämmelserna i 33 kap. 9– 14 §§ om vilka tillgångar och 11 och 13 §§ om vilka tillgångar skulder som räknas till närings- och skulder som räknas till när- verksamheten, om hur tillgång- ingsverksamheten och om hur till- arna värderas samt om övergångs- gångarna värderas ska tillämpas posten ska tillämpas också vid också vid beräkning av kapital- underlaget för expansionsfond. Med kapitalunderlaget för expansionsfond avses delägarens just- erade anskaffningsutgift för andelen i bolaget vid beskattningsårets – en sådan övergångspost som – av återförda av- avses i 33 kap. 20 §, drag för avsättning till expansions- fond som förs över från enskild när- handelsbolag enligt 19 §, –20,av avdrag för avsättning till expansionsfond, –79,av expansions- fond som förs över från andel i handelsbolag till enskild närings- verksamhet enligt 22 §, –sådana tillskott under beskattningsåret som görs i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i bolaget, och –lån från bolaget till delägaren eller till en närstående till del- ägaren, om inte räntan på lånet är marknadsmässig. Vid tillämpning av första stycket beräknas den justerade anskaff- ningsutgiften enligt 50 kap., dock utan sådan ökning på grund av beskattningsårets avsättning till expansionsfond som avses i 50 kap. 5 §. Om andelen i handelsbolaget är lagertillgång, avses med kapital- underlaget för expansionsfond andelens skattemässiga värde vid beskattningsårets utgång ökat och minskat med posterna i första stycket. Bestämmelserna om övergångs- posten i 33 kap. 20 § ska tillämpas också vid beräkning av kapital- underlaget för expansionsfond. Denna lag träder i kraft och tillämpas första gången för beskattningsår som börjar efter . För beskattningsår som börjar före gäller fort- farande bestämmelserna i dess tidigare lydelse. Författningskommentar till det alternativa förslagspaketet Förslag till lag om ändring i inkomstskattelagen (1999:1229) I den nya paragrafen anges att det följer av god redovisningssed vilka tillgångar och skulder som ska räknas till enskild näringsverksamhet, om inte något annat är särskilt föreskrivet i lagen. Vad som är god redovisningssed för en viss enskild näringsidkare avgörs av om när- ingsidkaren upprättar förenklat årsbokslut eller inte. Den som upp- rättar förenklat årsbokslut ska tillämpa vägled- ning K1 – Enskilda näringsidkare som upprättar förenklat årsbokslut (BFNAR 2006:1). För den enskilda näringsidkare som inte får, eller inte vill, upprätta förenklat årsbokslut gäller reglerna om årsbokslut i bokföringslagen (1999:1078). Dessa ska tillämpa Bokföringsnämn- dens vägledning Årsbokslut (BFNAR 2017:3). Av god redovisningssed följer bland annat att företagarens privata skulder inte ska bokföras i företaget och att lån som används både i företaget och privat ska delas upp, BFNAR 2006:1 p. 3.13 och 3.14 samt BFNAR 2017:3 p. 16.11 och 16.12. I 13 kap. 7 och 8 §§ finns bestämmelser om vissa tillgångar och skulder som inte ska räknas till näringsverksamheten. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.2. I paragrafen finns bestämmelser om hur stor avsättning som får göras till periodiseringsfond samt hur det för periodiseringsfond justerade resultatet beräknas. Av andra stycket framgår hur det för periodiseringsfond justerade resultatet beräknas. Utgångspunkten är resultatet av näringsverksam- heten, utan hänsyn till avsättningen till periodiseringsfond, och sedan görs vissa tillägg och avdrag. Beräkningen ändras med anledning av två olika förslag. För det första flyttas räntefördelningen sist av de Eftersom räntefördelning görs efter avsättning till periodiseringsfond måste avdraget för positiv ränteför- delning öka det för periodiseringsfond justerade resultatet. Belopp som har tagits upp på grund av negativ räntefördelning minskar resultatet. För det andra ska återförd periodiseringsfond inte längre ingå i det för periodiseringsfond justerade resultatet. Sådana åter- föringar ska därför minska resultatet. Förslagen behandlas i avsnitt 6.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om undantag från räntefördel- ning för små kapitalunderlag. Beloppsgränsen för positiv ränteför- delning slopas. Ett positivt fördelningsbelopp kan därmed beräknas så länge kapitalunderlaget är positivt, oavsett storleken på det. Beloppsgränsen för negativ räntefördelning ändras från -till -. Förslaget behandlas i avsnitt 6.3. I paragrafen finns bestämmelser om ett takbelopp för räntefördel- ning. Räntefördelning får göras med högst ett belopp som motsvarar resultatet av näringsverksamheten före räntefördelning med vissa justeringar. Resultatet ska ökas med avdrag för egenavgifter som gjorts enligt 16 kap. 29 §. Därmed avses såväl avdraget för debiterade egenavgifter som det schabloniserade avdrag som ska göras för att täcka beskattningsårets egenavgifter. Resultatet ska också minskas med dels sjukpenning och liknande ersättningar som inte är avgifts- grundande, dels återföringen av föregående års beräknade avdrag för egenavgifter. Förenklingarna av beräkningen är föranledda av att räntefördelningen flyttas sist av de skattemässiga justeringarna. Ändringarna får till följd att tredje stycket upphör att gälla. Förslaget behandlas i avsnitt 6.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om sparat fördelningsbelopp. I det nya andra stycket anges att sparat fördelningsbelopp som har förts vidare från föregående beskattningsår ska räknas upp med stats- låneräntan vid utgången av november året närmast före det kalenderår under vilket beskattningsåret går ut. Statslåneräntan ska som lägst anses vara noll procent. Det är det sparade fördelningsbelopp som förts vidare från föregående år som ska räknas upp med ränta. Den del av årets positiva fördelningsbelopp som sparas får således inte räknas upp . Av tredje stycket framgår att det uppräknade sparade fördelnings- beloppet, dvs. inklusive räntan, får läggas till årets fördelningsbelopp. Räntefördelning kan alltså göras för årets positiva fördelningsbelopp, sparat fördelningsbelopp och räntan på det sparade fördelningsbeloppet. Om den skattskyldige i stället har ett negativt fördelningsbelopp ska det uppräknade sparade fördelningsbeloppet, dvs. inklusive räntan, kvittas mot det negativa fördelningsbeloppet. Förslaget behandlas i avsnitt 6.2.5. I paragrafen finns bestämmelser om beräkningen av kapitalunder- laget för räntefördelning för enskilda näringsidkare. Med kapitalunderlaget avses skillnaden mellan det skattemässiga värdet på tillgångarna och skulderna i verksamheten vid beskattnings- årets utgång. Bestämmelsen om att det är de skattemässiga värdena som avses flyttas hit från den upphävda 12 §. Tidpunkten för värder- ingen ändras från utgången av det föregående beskattningsåret till utgången av det innevarande beskattningsåret. Kapitalunderlaget ska ökas med ackumulerade underskott vid utgången av föregående beskattningsår som inte har dragits av. Vär- deringstidpunkten av ackumulerade underskott flyttas inte fram eftersom räntefördelning görs innan årets resultat slutligen bestäms. Kapitalunderlaget ska också ökas med särskild post enligt 15–17 §§. Flera poster som ska öka kapitalunderlaget slopas. Det gäller juster- ingarna för kvarstående sparat fördelningsbelopp och övergångs- post. Kapitalunderlaget ska minskas med sådana tillskott under beskatt- ningsåret som gjorts i annat syfte än att varaktigt öka kapitalet i verk- samheten.