sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — Staten har dock ett intresse av att validering mot arbetslivets kvalifikationer utvecklas, så att tillgången till kvalitetssäkrad och likvärdig vali- dering kan öka. Nyttan för enskilda måste vara tydlig för att staten ska kunna motivera medfinansiering av utvecklingsinsatser. Validering mot arbetslivets kvalifikationer Staten kan främja utvecklingen av validering mot arbetslivets kvalifikationer på olika sätt. Dels handlar det om att ge stöd till bran- scherna i att sprida information och öka kännedomen om valider- ingsmodellerna. Dels handlar det om medfinansiering av utveckling av branschernas valideringsmodeller. Ansvar för finansiering av ge- nomförande av branschvalidering behandlas i avsnitt 8.1). 10.4.1Kännedom om branschvalidering är ett samhällsintresse För att branschernas valideringsmodeller ska komma till användning krävs att aktörer inom kompetensförsörjningsområdet känner till att verktygen finns tillgängliga och i vilka situationer de kan bidra med värde för individer och verksamheter. Många branscher har dock begränsade förutsättningar att nå ut med informationen. Om känne- domen om validering är låg medför det att den investering som gjorts i att utveckla valideringsmodellen inte kan börja generera nytta och värde. Den målgruppsundersökning som genomfördes inom ramen för Valideringsdelegationens myndighetssamverkan visar att validering är ett relativt känt begrepp inom arbetslivet (se bilaga 3). Två av tre arbetsgivare är bekanta med att validering är ett verktyg för att säkerställa rätt kompetens när de rekryterar. Sex av tio arbets- givare känner också till att de kan använda validering som verktyg för att ta reda på vilken kompetens deras anställda har och använda denna kartläggning för planering av kompetensutveckling och lång- siktig kompetensförsörjning. En betydligt lägre andel, , vet vart de ska vända sig för att få information och stöd i användningen av validering. Främst är det företag och organisationer med färre anställda samt inom privat sektor som inte vet hur de kan få information och stöd om validering. Samhället har ett intresse av att kännedomen om branschernas valideringsmodeller blir större så att omfattningen av validering kan öka och validering kan bli tillgängligt för fler individer. Därför har Myndigheten för i uppdrag att stödja branscherna i deras arbete med att informera om modeller för validering. Myndig- heten har på sin webbplats listat vilka branschmodeller som finns med länkar till den branschaktör som ansvarar för modellen. Validering mot arbetslivets kvalifikationer framgår dock inte vilka av modellerna som är operativa och var i lan- det respektive modell är tillgänglig. 10.4.2Staten bidrar till finansieringen av branschernas utvecklingsarbete Branscherna äger sina valideringsmodeller. Det är därför naturligt att branscherna också finansierar förvaltningen och utvecklingen av dem. På vilket sätt man väljer att göra det varierar dock mellan bran- scherna, bland annat beroende på hur arbetet med strategisk kom- petensförsörjning är organiserad i den aktuella branschen och hur avtalen mellan arbetsmarknadens parter är utformade. Staten äger alltså inte branschmodellerna och har därmed inte heller något huvudansvar för finansiering av dem. Staten bör dock bidra till finansieringen av utvecklingsarbetet så att tillgången till kvalitetssäkrad och likvärdig validering kan öka. Validering är ett viktigt verktyg som kan bidra till en fungerande kompetensförsörj- ning och en effektiv matchning på arbetsmarknaden. Staten bör också bidra till finansiering för att anpassa branschmodellerna till vissa målgrupper, exempelvis till nyanlända, för att underlätta eta- blering och omställning på arbetsmarknaden. Staten måste dock alltid kunna motivera hur skattemedlen an- vänds och eftersom resurserna är begränsade måste staten prioritera mellan olika ändamål. När det gäller medfinansiering för att utveckla branschmodeller är statens prioritering i första hand att stötta indi- viderna och deras möjligheter att få sitt kunnande synliggjort och erkänt för att få arbete eller komma vidare i utbildning. Det är ett samhällsintresse att individen kan få ett intyg som har ett värde och en legitimitet på arbetsmarknaden och att validering kan erbjudas på ett likvärdigt sätt i hela landet. Branschens främsta prioritering är att underlätta den egna branschens kompetensförsörjning. Statens och branschernas prioriteringar för utveckling och vidare- utveckling av branschmodeller står inte i konflikt med varandra. Däremot kan de medföra delvis olika förväntningar om ändamålet för satsningarna och olika prioriteringar om vad som är viktigast att utveckla. som båda perspektiven är viktiga för långsiktig utveckling och tillväxt, behöver nyttan för enskilda vara tydlig för att staten ska kunna motivera medfinansiering av utvecklingsin- satser. Hänsyn behöver också tas till . Validering mot arbetslivets kvalifikationer De medel som branscherna har kunnat söka för utveckling av valideringsmodeller har inte alltid använts fullt ut. Detta kan delvis vara en följd av att utvecklingsmedlen hanterats av olika myndig- heter och att branscherna inte nåtts av information om vilka medel som funnits tillgängliga. Det har också funnits svårigheter i ansök- ningsprocessen (2018, s. 7). Branscherna anger bland annat att korta ansöknings- och projekttider (kortare än ) samt komplexa ansökningsprocesser har hindrat dem från att ta del av medlen. Det finns dock en målkonflikt mellan branschernas önskan om mer flexibilitet i ansökan om medel och de ramar och regler som gäller för användandet av skattemedlen. beslutar om ramarna och ändamålen för statens budget i taget. Myn- digheter kan därför inte fatta beslut om utbetalning av medel innan fattat beslut om budgeten . Myndigheter kan inte heller fatta beslut om bidrag eller ersätt- ningar som medför utgifter än som budgeten avser. För detta krävs ett särskilt bemyndigande från riksdagen.9 Myndigheterna kan dock på olika sätt underlätta för branscherna att ansöka om medel. Exempelvis har Arbetsförmedlingen utlyst främjandemedlen inom snabbspåren inför kommande budgetår. Utlysningen har skett under för- utsättning att fattar beslut om medel för statsbidraget i enlighet med regeringens förslag i budgetpropositionen. Samlad information om var medel för att utveckla branschmodeller finns att söka bör också kunna göras tillgänglig för att underlätta för bran- scherna. 10.5.1Långsiktig statlig medfinansiering för att utveckla och vidareutveckla branschvalidering Förslag: Ett statsbidrag för att utveckla validering av yrkeskom- petens ska inrättas och regleras i förordning. Syftet med statsbi- draget ska vara att utveckla verktyg för kompetensförsörjning 96 kap. 1 § budgetlagen (2011:203). är normalt restriktiv till att ge bemyndiganden som innebär att budgetutrymme tecknas in . Validering mot arbetslivets kvalifikationer och kompetensutveckling i arbetslivet. Bidrag kan lämnas för högst av de stödberättigade kostnaderna. Statsbidrag ska lämnas för insatser som syftar till att utveckla modeller för validering av yrkeskompetens. Vid fördelning av statsbidrag ska ansökningar särskilt prioriteras som avser insatser som syftar till att utveckla nya och revidera befintliga kvalifi- kationer – som uttrycks på ett sätt så att de kan motsvara en nivå i referensramen enligt beslut i 4 § i förordning (2015:545) om referensram för kvalifikationer för livslångt lärande – inom yrken som omfattar en relativt stor andel av de sysselsatta på arbets- marknaden eller inom yrken eller kompetensområden där det råder brist på arbetskraft. Kvalifikationerna ska utformas så att validering kan genomföras i enlighet med valideringsförordningen. Myndigheten för ska ha till uppgift att admi- nistrera och besluta om statsbidraget. Myndigheten ska vid behov kunna genomföra särskilda utlysningar för ansökan om statsbi- drag för att anpassa en befintlig valideringsmodell för olika mål- grupper. Ansökan om statsbidrag ska vara undertecknad av branschens arbetsgivar- och arbetstagarpart. Ansökningar ska kunna avse medel för utvecklingsarbete under högst . Beslut om stats- bidrag fattas dock . De insatser som utvecklas med stöd av statsbidraget ska göras tillgängliga för samtliga arbetsgivare i branschen. Förordningen om statsbidrag för att utveckla validering av yrkeskompetens ska träda i kraft . Bedömning: Omfattningen och inriktningen av statsbidraget bör följas upp . Ökar tillgången till validering och förbättrar samspelet mellan utbildning och arbetsliv Det övergripande målet för den nationella strategin för validering är att betydligt fler individer ska få sin kompetens validerad (SOU 2017:18). Genom att öka utbudet av modeller för validering i arbetslivet till att omfatta fler yrken, arbetsuppgifter och kvalifika- tioner kan tillgången till validering öka. Ett ökat utbud av modeller kan förväntas bidra till att jämna ut några av de skillnader i tillgång Validering mot arbetslivets kvalifikationer till validering som finns till exempel mellan kön, branscher och sek- torer. Långsiktig finansiering för utveckling av branschmodeller är en förutsättning för att kunna uppnå detta. Att ta fram och definiera vilka kunskaper, färdigheter och kom- petenser som krävs för att arbeta i ett visst yrke eller i en viss bransch är den centrala uppgiften vid utveckling av en branschmodell. Det är viktigt att det är branschen själv – med hjälp av referensföretag eller andra verksamheter – som tar fram kvalifikationerna för att dessa ska få legitimitet. Det är branschen och dess arbetsgivare och anställda som har bäst kunskap om vad som krävs för att kunna utföra ett arbete. Genom att branschen definierar kompetenskriterierna och ut- vecklar kvalifikationen finns också en bra utgångspunkt för en dialog mellan branschen och företrädare för utbildningssystemet, exem- pelvis i de nationella programråden. Det kan bland annat gälla hur kunskapsmål bör uttryckas eller förändringar i innehållet i gymnasie- skolans yrkeskurser, så att de möter aktuella kompetensbehov på arbetsmarknaden. Branscher som tagit fram och förankrat kompe- tenskriterier för anställningsbarhet (exempelvis inom industrin) upplever att de har haft bättre möjligheter än tidigare att påverka yrkesprogrammens innehåll och utformning. Det har även under- lättat i dialogen med vid framtagning av yrkespaket (2018). Branschdefinierade kvalifikationer fyller där- med dubbla funktioner, dels att uttrycka den kompetensstandard som behövs för validering, dels att möjliggöra utbildning och vali- dering mot samma kompetensstandard (se vidare avsnitt 6.4.3). Samhället har ett ansvar för att ge grunderna för det livslånga lärandet och för att personer ska kunna komma in på arbetsmark- naden. Mervärdet för staten att medfinansiera utvecklingen av kvali- fikationer är att matchningen mellan utbildningsutbud och arbets- livets kompetenskrav stärks. Regeringen har i budgetpropositionen (prop. 2019/20:1) föreslagit att tillförs Myndigheten för yrkes- högskolan för stöd till utveckling av modeller för branschvalidering. Validering mot arbetslivets kvalifikationer Statsbidraget utformas i enlighet med om statligt stöd Valideringsdelegationen föreslår att ett statsbidrag för att utveckla validering av yrkeskompetens ska inrättas. Syftet med statsbidraget ska vara att utveckla verktyg för kompetensförsörjning och kom- petensutveckling i arbetslivet. En ny förordning bör införas som reglerar hur medlen får användas. Förslaget har diskuterats och för- ankrats med företrädare för branscher samt arbetsgivar- och arbets- tagarorganisationer inom ramen för Valideringsdelegationens bransch- arbetsgrupp. Det finns i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, EUF-fördraget, ett generellt förbud mot statligt stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel. Förbudet gäller stöd som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, i den utsträckning det på- verkar handeln mellan medlemsstaterna.10 Det kan enligt Valideringsdelegationens mening inte uteslutas att det föreslagna statsbidraget är förbjudet enligt denna bestämmelse. Skälet till detta är att bidraget utgör en överföring av statliga medel och ger en ekonomisk fördel till de företag som verkar i den bransch där den utvecklade valideringsmodellen är tillämplig. Därmed kan konkurrensen mellan företagen i denna bransch i och bran- schens motsvarigheter i övriga medlemsstater snedvridas eller hotas att snedvridas. Kommissionen kan dock medge undantag från huvudregeln om att statsstöd är förbjudet.11 Kommissionen har i förordning (EU) nr 651/2014 av angett att stöd till utbildning kan anses förenligt med den inre marknaden, och därmed tillåtet, såvida stödet lämnas i enlighet med kapitel I och kapitel III artikel 31 i förordningen. Syftet med det föreslagna statsbidraget är att utveckla verktyg för kompetensförsörjning och kompetensutveckling i arbetslivet. Som nämnts i avsnitt 6.5.1 definieras validering i EU:s rekommendation om validering som en process där ett behörigt organ bekräftar att en person har uppnått läranderesultat som mätts mot en relevant standard. Mot denna bakgrund gör Valideringsdelegationen bedöm- 10Artikel 107–109, se särskilt artikel 107.1. 11Se artikel 108.4. Validering mot arbetslivets kvalifikationer ningen att utveckling av validering får anses ha en sådan koppling till lärande att det föreslagna statsbidraget faller inom begreppet ”utbild- ning” i kapitel III artikel 31. Stödet är därmed tillåtet om det lämnas i enlighet med villkoren kommissionens förordning.12 Det ska därför anges i den föreslagna statsbidragsförordningen att statsbidraget lämnas i enlighet med kapitel I och kapitel III arti- kel 31 i kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget. Reglerna om statsbidrag ska även i övrigt utformas i enlighet med de krav som uppställs i kommissionens förordning. I förordningen om statsbidrag ska därför, utöver vad som tidigare angetts, också skrivas in att ett statsbidrag inte får lämnas till organisationer som har skulder för svenska skatter eller avgifter hos Kronofogdemyn- digheten eller som är i likvidation eller försatta i konkurs.13 Det ska även anges att statsbidrag inte får lämnas till företag som är föremål för betalningskrav på grund av ett beslut av Europeiska kommissionen som förklarar ett stöd olagligt och oförenligt med den inre mark- naden.14 Vidare ska anges att Myndigheten för ska föra ett sådant register som avses i kapitel II artikel 12 i kommissio- nens förordning.15 Det finns även ett krav i kommissionens förordning på att de stödberättigade kostnaderna ska vara av visst slag och att stödnivån inte får överstiga av de stödberättigade kostnaderna. En bestämmelse ska därför införas i statsbidragsförordningen om att bidrag kan lämnas av de stödberättigade kostnaderna.16 I förordningen om statsbidrag ska det även ställas upp ett krav på att stödmottagaren ska ha lämnat in en skriftlig ansökan om stöd innan arbetet med projektet eller verksamheten inleds.17 12Samma bedömning har tidigare gjorts av regeringen beträffande statsbidrag för att utveckla kompetensprofiler och valideringsmodeller för anställningsbarhet i branscher och yrken enligt 4§ i förordningen (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för yrkesutbildning, se 6 §. 13Se kapitel I artikel 1 p. 4 c och artikel 2 p. 18 och rättsliga vägledning om hur begreppet företag i svårigheter ska tolkas. 14Se kapitel I artikel 1 p. 4 a och 4 b. 15Se 6 § förordning (2016:605) om tillämpning av Europeiska unionens statsstödsregler. 16Se kapitel III artikel 31. 17Se kapitel I artikel 6. Validering mot arbetslivets kvalifikationer Ansökningar som avser insatser som syftar till att utveckla och vidareutveckla kvalifikationer bör prioriteras Statsbidrag ska kunna lämnas för insatser som syftar till att utveckla modeller för validering av yrkeskompetens. Ansökningar som avser insatser som syftar till att utveckla nya kvalifikationer inom ett yrkes- område eller en bransch ska särskilt prioriteras. För att förutsätt- ningarna för validering ska bli långsiktigt hållbara ska ansökningar som avser insatser för att revidera befintliga kvalifikationer också prioriteras. Skälet till detta är att utvecklingen går snabbt i vissa bran- scher och kraven på vad de anställda behöver kunna för att utföra arbetet förändras kontinuerligt. Kvalifikationer som tagits fram kan därför behöva revideras för att motsvara aktuella kom- petenskrav. Kvalifikationerna ska utformas så att validering kan genomföras i enlighet med valideringsförordningen, vilket bland annat innebär att de ska vara utformade i termer av läranderesultat och fastställda av ett behörigt organ. Det ska därför finnas en hänvisning till valider- ingsförordningen i statsbidragsförordningen. Med ett gemensamt språkbruk för hur kvalifikationer och kompetenskrav beskrivs – i form av läranderesultat som beskriver vilka kunskaper, färdigheter och kompetenser (förmågor) som individen ska ha uppnått för att erhålla den aktuella kvalifikationen – blir det tydligt vad kvalifika- tionen står för och kopplingen mellan valideringens resultat och efterföljande utbildningsinsatser underlättas. Nivåplacering i SeQF ger en ytterligare tydlighet och ökar också legitimiteten hos den framtagna kvalifikationen. Det är dock inte lämpligt att i samband med en ansökan om statsbidrag för att ut- veckla kvalifikationen ställa upp som villkor att organisationen också ska ansöka om att nivåplacera densamma i SeQF. Den som utfärdar en kvalifikation kan göra en ansökan om nivåplacering i SeQF först när den är färdigutvecklad. Dessutom är det den som utfärdar kvali- fikationen som ansöker om nivåplacering, vilket inte alltid är den- samma som mottagaren av statsbidraget. Att ansöka om nivåplace- ring av en kvalifikation utgör en möjlighet, inte ett krav. Det bör dock regleras i förordningen att ansökningar som avser utveckling och vidareutveckling av kvalifikationer som uttrycks på ett sätt så att de kan motsvara en nivå i referensramen ska prioriteras vid för- delning av statsbidrag. Validering mot arbetslivets kvalifikationer Kvalifikationer inom breda yrkesområden och yrken eller kompetensområden med brist på arbetskraft ska prioriteras Statsbidraget bör inriktas mot utveckling av kvalifikationer inom yrkesområden där det finns ett tydligt behov på arbetsmarknaden. I förordningen bör regleras att ansökningarna som avser utveckling av kvalifikationer inom breda yrkesområden och för yrken eller områden där det rådet brist på arbetskraft med rätt kompetens ska prioriteras vid fördelning av statsbidrag. Med breda yrkesområden avses yrkesroller som omfattar en rela- tivt stor andel av de sysselsatta på arbetsmarknaden. Samhället har intresse av att skapa fler och bredare vägar in på arbetsmarknaden för dem som står utanför. Statlig medfinansiering för utveckling av kvalifikationer för smala yrkesområden är däremot svårare att moti- vera. Statsbidraget ska även inriktas mot yrken eller kompetensom- råden där det råder brist på arbetskraft. Det är angeläget att utveckla kvalifikationer i en bristsituation, även om det i vissa fall kan avse ett relativt smalt yrkesområde. De kvalifikationer som utvecklas bör vara i form av grundläggande kvalifikationer och vara möjliga att bygga vidare på inom utbild- ningssystemet eller i arbetslivet. Vid utvecklingen av kvalifikationer bör branscherna inhämta synpunkter från berörda myndigheter för att säkerställa möjligheter till komplettering efter genomförd vali- dering. Särskilda utlysningar vid behov för att anpassa branschmodeller för vissa målgrupper Statsbidrag ska vid behov även kunna ges för att anpassa branschernas valideringsmodeller till vissa målgrupper. Myndigheten för yrkes- högskolan, som ska ansvara för att administrera och besluta om statsbidraget, ska därför kunna genomföra särskilda utlysningar för ansökan om statsbidrag för målgruppsanpassning av en befintlig branschmodell. I vissa fall kan det vara motiverat för staten att bidra med stöd även till att anpassa en befintlig valideringsmodell. Exempelvis kan det i samband med ett stort flyktingmottagande finnas behov av att anpassa branschmodeller för att synliggöra och bekräfta kompetens Validering mot arbetslivets kvalifikationer hos nyanlända invandrare, till exempel genom att översätta valider- ingsmaterial till olika språk eller komplettera modellen med språk- stöd till individen. Ett annat exempel är att det vid en större omställ- ningssituation kan finnas behov av att anpassa valideringsmodellens metoder för kartläggning och bedömning av individens kunnande för att på ett mer effektivt sätt genomföra validering för en specifik målgrupp. Mervärdet för staten att medfinansiera anpassning av branschernas valideringsmodeller till vissa målgrupper är att validering snabbare blir tillgängligt för grupper med ett tydligt behov av validering. Om modellerna för validering av yrkeskompetens är anpassade för exem- pelvis nyanlända kan Arbetsförmedlingen anvisa arbetssökande till validering för att de ska få sitt yrkeskunnande synliggjort och erkänt. Det leder till ökad användning av validering, vilket i sin tur leder till ökad kontinuitet och finansiell stabilitet för branschernas valider- ingsmodeller. Ansökan ska vara undertecknad av branschens arbetsgivar- och arbetstagarorganisation En förutsättning för att statsbidrag ska lämnas är att branschens arbetsgivar- och arbetstagarparter står bakom ansökan. Parternas ägarskap är avgörande för att kvalifikationerna som utvecklas får legitimitet i arbetslivet. Hur parterna valt att organisera sina samver- kansformer om utbildning och kompetensförsörjning varierar mellan branscherna. Det medför att statsbidraget för att utveckla kvalifika- tioner behöver kunna beviljas till insatser som utförs av olika typer av organisationer, till exempel yrkesnämnder, partsammansatta ut- bildningsråd eller föreningar som driver collegemodeller. Ansökan om statsbidrag bör därför vara undertecknad av branschens arbets- givar- och arbetstagarorganisation, oavsett vilken organisation som genomför utvecklingsinsatsen. Det ska också regleras att ansökningar ska kunna avse medel för utvecklingsarbete under högst . Beslut om statsbidrag måste dock fattas , eftersom statsbudgeten är årlig. Resultatet av de insatser som utvecklas med stöd av statsbidraget bör göras tillgängliga för samtliga arbetsgivare i branschen. På så sätt kan risken minimeras för att statsbidraget medför snedvridning av konkurrensförhållanden mellan branschens företag eller organisatio- Validering mot arbetslivets kvalifikationer Vid ansökan om statsbidrag ska den eller de organisationer som ansöker om medel därför ange på vilket sätt resultaten av insatserna kommer att hållas tillgängliga. Förordningen om statsbidrag bör träda i kraft möjligt Valideringsdelegationens förslag till ny förordning om statsbidrag för att utveckla modeller för validering av yrkeskompetens bör träda i kraft . Förslaget har diskuterats med, och är fram- taget i nära dialog med, företrädare för olika branscher och arbets- marknadens parter. Behov av och förutsättningar för att ta fram valideringsmodeller finns inte i alla branscher Statsbidraget ska enligt Valideringsdelegationens förslag i första hand inriktas mot utveckling och revidering av kvalifikationer samt anpassning av en branschmodell till vissa målgrupper. Utveckling av en effektiv och kvalitetssäkrad branschmodell innehåller dock fler delar, exempelvis att ta fram metoder och verktyg för validering och att formulera krav för och utse valideringsutförare. Insatser för att sprida information om och marknadsföra modellen behövs också efter att modellen är framtagen. Det föreslagna statsbidraget omfattar .