sou · H8B378 · 2020-12-14 00:00:00 — Sam- tidigt upplevs det inte alltid som att det tillämpas på ett sådant sätt att det säkerställer strandskyddets syften i tätbebyggda områden. När tillämpningen inte upplevs säkerställa strandskyddets syften i alla avseenden påverkar det regelverkets legitimitet. Även den parlamentariska landsbygdskommittén konstaterar i sitt betänkande att förändringarna i strandskyddslagstiftningen inte fått den effekt för landsbygdsutvecklingen som många kommuner och landsbygdsbor hoppades på, och rekommenderar därför reger- ingen att vidta ytterligare åtgärder för att strandskyddsreglerna ska få en avsedd effekt i landsbygderna (SOU 2017:1 s. 138). Havs- och vattenmyndigheten har i den fördjupade utvärder- ingen av miljömålet Levande sjöar och vattendrag 2019 lyft behovet av skärpt och utökad tillsyn av strandskyddet för att miljömålet ska nås (Havs- och vattenmyndighetens rapport 2019:22). beslutade om propositionen Strandskyddet vid små sjöar och vattendrag (prop. 2013/14:214, bet. 2013/14:MJU26, 2013/14:358). Därigenom antogs lagändringar som innebar att ska få möjlighet att upphäva strandskyddet vid små sjöar och vattendrag, om det område som upphävande avser har en liten betydelse för att tillgodose strandskyddets syften. Särskilt vik- tigt är det för anlagda dammar, diken och andra små vatten utan större miljövärden. Med beaktande av ovanstående ska utredaren: •utvärdera den nuvarande strandskyddslagstiftningen med avseende på hur ändamålsenlig, effektiv och legitim dess tillämpning är i olika delar av . Utvärderingen ska också visa hur strandskyd- det påverkar förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, de gröna näringarna, besöksnäring, lands- bygds- och friluftslivspolitiken, samt den allemansrättsliga tillgäng- ligheten och möjligheten att nå relevanta miljökvalitetsmål samt skydd mot klimatförändringar. Hur bör regelverket utformas för att tillgodose behovet av differentiering? En differentiering av strandskyddet som tar hänsyn till variationer i landet och inom en kommun är en förutsättning för en tillförlitlig och förståelig strandskyddsreglering som också ger legitimitet och trovärdighet. Men det är också viktigt att utredarens förslag på differentiering strävar efter att inte försämra den allemansrättsliga tillgången till obrutna strandlinjer. För att kunna differentiera strand- skyddet krävs att relevanta förhållanden som t.ex. tillgång till sjöar och stränder, befolkningstäthet och exploateringstryck samt förut- sättningar för djur- och växtliv, både på land och i vattnet, identifie- ras och görs mätbara. Dagens reglering i behöver ändras eller i delar kompletteras så att olika områdens varierande skydds- behov får genomslag, och det skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverksamhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. För att balan- sera de olika intressen som berörs, främst bostäder, näringsverksam- het, allemansrättslig tillgänglighet, skyddet av djur- och växtliv och skyddet mot klimatförändringar, behövs en väl avvägd differentier- ing med fortsatt starkt, och om behov finns förstärkt strandskydd i områden som redan är starkt exploaterade. En analys bör göras av hur effektivt olika typer av regleringar bidrar till de berörda intres- sena och ökar det lokala inflytandet, utan att strandskyddets syften riskeras. Strandskyddets legitimitet beror till en del på i vilken utsträck- ning markägare uppfattar skyddet som motiverat utifrån de in- skränkningar som strandskyddets syften innebär, och att regelverket tillämpas rättvist samt på hur allmänheten uppfattar tillämpningen utifrån strandskyddets syften. utför tillsyn och kontroll. Vidare är det endast som, förutom inom detaljplaner, har möjlighet att upphäva strandskyddet i vissa områ- den. Utredaren ska lämna förslag som stärker det lokala inflytandet. Länsstyrelserna har en viktig uppgift kring tillsyn och kontroll av strandskyddsreglerna. Det finns fortsatt ett behov av en ända- målsenlig och effektiv statlig tillsyn och kontroll av tillämpningen av förändrade strandskyddsregler, som värnar dess syften och säker- ställer ett differentierat och legitimt strandskydd. Förutom en god och allmänt tillgänglig kunskapsgrund och ett ökat lokalt inflytande, framstår en rättvis tillämpning och tillsyn av efterlevnaden av strand- skyddet som viktig för att skyddet ska uppfattas som legitimt. Till- synen och kontrollen är en viktig förutsättning för ett fungerande strandskydd. Det ska vara betydligt enklare att bygga strandnära i landsbygds- områden. Strandskyddslagstiftningen behöver göras om i grunden genom en ökad differentiering. Denna ska på allvar ta hänsyn till att tillgång till sjöar och stränder varierar i landet, liksom befolknings- täthet och exploateringstryck. Det ska vara enklare att få bygga strand- nära och skapas bättre förutsättningar för bostäder och näringsverk- samhet främst för småföretagare, besöksnäring och gröna näringar i områden med lågt exploateringstryck. Det lokala inflytandet ska öka. Ett fortsatt starkt och, om behov finns, förstärkt strandskydd ska finnas för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga till- gängligheten och miljön i områden som redan är starkt exploaterade. Med beaktande av ovanstående ska utredaren: •identifiera förhållanden såsom t.ex. befolkningstäthet exploater- ingstryck, allmänhetens tillgång till sjöar och stränder och för- utsättningar för djur- och växtliv i strandområden utifrån vilka strandskyddsreglerna kan differentieras samt hur dessa förhållan- den ska mätas och sättas i relation till varandra genom lämpliga kriterier, •föreslå åtgärder som ökar lokalt inflytande, •utifrån slutsatserna i föregående punkter föreslå de författnings- ändringar som krävs för att den variation av skyddsbehov som finns i landet får genomslag i strandskyddsreglerna, bland annat genom varierade möjligheter till dispenser och undantag eller genom generella föreskrifter. Strandskyddets syften, att värna miljön och den allemansrättsliga tillgången, ska inte ändras men regelverket behöver göras om i grunden genom en ökad differen- tiering för att ett mer anpassat, flexibelt och ändamålsenligt skydd som ökar möjligheten till utveckling. Särskild hänsyn ska tas till att underlätta byggande och skapa bättre förutsättningar för bostä- der och näringsverksamhet, i huvudsak småföretagare, besöks- näring och gröna näringar i strandnära lägen i områden med lågt exploateringstryck. Särskild hänsyn ska också tas för att under- lätta byggande i befintliga samhällen i landsbygd och glesbygd. De föreslagna författningsändringarna ska värna obrutna strand- linjer, den allemansrättsliga tillgängligheten och miljön i områden som redan är starkt exploaterade, •länsstyrelserna har en viktig uppgift kring tillsyn och kon- troll av strandskyddsreglerna. Utredaren ska utgå från att det fortsatt finns ett behov av en ändamålsenlig och effektiv statlig tillsyn och kontroll av tillämpningen av förändrade strandskydds- regler, som värnar dess syften och säkerställer ett differentierat och legitimt strandskydd, •om behov finns även lämna förslag som stärker strandskyddet för att värna obrutna strandlinjer, den allemansrättsliga tillgänglig- heten och miljön i starkt exploaterade områden, •analysera behovet av kunskapsunderlag om lokala förhållanden som är av betydelse för ett differentierat, effektivt, ändamåls- enligt och legitimt strandskydd och för att uppfylla strandskyd- dets syften och lämna förslag om hur detta behov kan tillgodoses, •i övrigt föreslå ytterligare åtgärder som behövs för att genomföra de författningsförslag som lämnas, och •beakta möjligheten till regelförenklingar. Utredaren ska inte överväga eller föreslå ändringar i skyddet för total- försvarets intressen enligt 3 kap. 9 och 10 §§ . Utöver vad som anges i 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren beskriva konsekvenser för miljön och för friluftslivet och möjligheten till att bygga och driva företag på landsbygden. Utredaren ska beskriva och om möjligt kvantifiera de samhälls- ekonomiska effekterna av de förslag som läggs, t.ex. i fråga om even- tuella effekter vid långsiktigt förändrad bebyggelsestruktur, samt eventuella konsekvenser för samhällets motståndskraft mot klimat- förändringar. Utredaren ska även där det är relevant beskriva kon- sekvenserna av förslagen för nuvarande och framtida behov för dricksvattenförsörjning. Viktiga ställningstaganden i utformningen av förslaget ska beskrivas. Alternativa lösningar som övervägts ska beskrivas samt skälen till att de valts bort. De offentligfinansiella effekterna av utredningens förslag ska beaktas. Om förslagen inne- bär offentligfinansiella kostnader ska förslag till finansiering lämnas. Om förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen, ska de kon- sekvenser och de särskilda avvägningar som föranlett förslagen sär- skilt redovisas (se 14 kap. 3 § RF). Frågan om resursbehovet för berörda prövnings- och tillsynsmyndigheter och andra statliga och kommunala aktörer ska belysas. Utredaren ska överväga hur de före- slagna åtgärderna kan utvärderas. Den samhällsekonomiska analysen ska genomföras av eller med stöd av personer med dokumenterad samhällsekonomisk kompetens. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska ha en kontinuerlig dialog med berörda myndigheter, kommuner och andra intressenter. Samråd ska även ske med Till- växtverket vid upprättande av konsekvensbeskrivningen. Uppdraget ska redovisas . Konsultrapport från ett uppdrag till () totala kust- och strandlinje är . Då ingår samtliga sträckor där land möter vatten i landet utifrån Lant- mäteriets uppgifter i topografiska kartan. Längden kust- och strand- linje ser olika ut över landet och enbart står för en knapp fjärdedel av den totala sträckan. Det kan jämföras med , där av landets kust- och strandlinje åter- finns. till exploatering är det av landets kust och strandzoner som är bebyggelsepåverkad. Med bebyggelsepåverkad avses att det finns en byggnadskropp belägen inom från strandlinjen oavsett om det är inom tätort eller utanför. Enbart sett till landets havsstrandlinje så är över en fjärdedel bebyggelsepåverkad (), miljömål 2018. I fem av landets 15 kustlän är en tredjedel eller större andel av havsstrandlinjen bebyggelsepåverkad. Den största bebyggelsepåverkan finns i län , medan län har den lägsta andelen . Genom att kombinera tillgången till kust- och strandlinje i landet med exploateringen av densamma så går det att beskriva som ett bivariat förhållande med olika klasser utifrån vilka förhållanden som är dominerande. Då kan både hänsyn tas till om det finns hög eller låg tillgång till strandzon och lyfta in om strandzonen har en stor eller liten andel som är bebyggelsepåverkad inom respektive kilometerruta (se karta över andel strandzon och bebyggd strandzon nedan). Figur 1 Andel strandzon och bebyggd strandzon inom Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet De regionala skillnaderna framträder tydligt med hög tillgång till strandzon i norra delarna av inland som de har en låg exploateringsgrad. till exempel är landets i särklass största kommun, men tätorten där den största andelen befolkning återfinns upptar bara av landarealen. De tre befolkningstäta storstadslänen har en större andel strandzon främst längs kusterna, som den är i högre grad bebyggelsepåverkad. Genom att redovisa den bivariata indelningen med nio klasser i andelar framträder vilka klasser som är dominerande i landet (se figur 2). För hela riket har av kilometerrutorna en hög andel strandzon som är lågt exploaterad eller helt saknar bebyggelsepåverkan. Det kan jämföras med de som har en hög andel strandzon och en hög bebyggelsepåverkan. Figur 2 Relationen andel strandzon och andel bebyggd strandzon till storstadslänet har av kilometer- rutorna något av klasserna med hög andel bebyggelsepåverkad strandzon (se figur 3). Delar med låg andel strandzon och låg andel bebyggd strandzon återfinns ofta ute i den mer perifera skärgården. Koncentrationerna av hög andel bebyggelsepåverkad strandzon är större ju närmare området ligger i förhållande till (se figur 4 och figur 5 kommun med tillhörande diagram). För del återfinns det ingen kilometerruta som har klassningen låg bebyggelsepåverkan. För del är andelen kilometerrutor med hög andel strandzon och en låg bebyggelsepåverkan . Större delen av dessa återfinns ute på öar i havsbandet. Längs kustlinje tillsammans med och de delar av kommunen som har strandlinje och ligger nära uppvisar en hög eller relativt hög exploateringsgrad. Figur 3 andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet Figur 4 kommuns andel strandzon och bebyggd strandzon Figur 5 kommuns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet För är det främst kusten och de centrala delarna av kommunerna ner mot och upp mot där klasserna med hög andel bebyggelsepåverkad strandzon förekommer. Men de regionala skillnaderna inom länet är stora där kommuner i uppvisar en större andel strandzon som inte är bebyggelsepåverkad (se figur 6). I är av kilometerrutorna med strandzon till hög grad bebyggelsepåverkad. Nästan en fjärdedel av dessa utgörs av en låg andel strandzon som de har en hög bebyggelsepåverkan. I kommunen mot gränsen till är det främst den havsnära fastlandskustlinjen som har en högre bebyggelsepåverkan, men även strandzonen som ligger nära den norska gränsen. Figur 6 läns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet Figur 7 kommuns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet Figur 8 kommuns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet I är det främst kustkommunerna och den havsnära fastlandskustlinjen som har en högre exploateringsgrad. Krans- kommunerna till har även en högre bebyggelsepåverkad strandzon, vilket främst kan följas längs och . För inlandskommunerna är andelen strandzon med låg bebyggelse- påverkan generellt högre. För kommun är det främst strandzon i anslutning till tätort som har en högre bebyggelse- påverkan. Knappt en fjärdedel av kilometerrutorna med strandzon uppvisar en låg bebyggelsepåverkan i . Totalt är det av kilometerrutorna med strandzon som har en låg eller helt saknar bebyggelsepåverkan. Figur 9 läns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet Figur 10 kommuns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet För län är det främst den havsnära fastlandskusten till- sammans med som har en högre exploatering. Men skill- naderna både mellan kommunerna i länet och inom enskilda kom- muner är stora (se figur 11). För i länets norra del sträcker sig den högre exploateringsgraden längs kusten från tät- ort upp mot och . längre inåt land i kom- munen har i större utsträckning en lägre bebyggelsepåverkan (se figur 12). Figur 11 läns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet Figur 12 kommuns andel strandzon och bebyggd strandzon Källa: Bearbetningar © SCB, övrig geodata © Lantmäteriet I figur 13 och 14 visas hur andel strandzon och bebyggd strandzon skiljer sig åt inom och . Figur 13 läns andel strandzon och bebyggd strandzon Figur 14 andel strandzon och bebyggd strandzon 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. – en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsätt- ningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighets- skydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2. En ny social- tjänstlag. Del 1 och 2. 48.Skatt på engångsartiklar. 49.Enhetlig och effektiv marknads- kontroll. 50.Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. 51.En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. 52.Rutavdrag för äldre. 53.Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. 54.En långsiktigt hållbar migrations- politik. 55.Innovation genom information. 56.Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. 57.Ett särskilt hedersbrott. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. –från forskning till nytta. –en översyn. 61.Ändrade regler om säkerställda obligationer. 62.En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. 63.Barnkonventionen och svensk rätt. 64.Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. 67.Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling 68.Försvarets radioanstalts internationella samarbete –en översyn av regelverket. 69.Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. 70.Fast omsorgskontakt i . 71.Utvinning ur alunskiffer. Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. –en del av den cirkulära ekonomin. 73.Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen. 74.En europeisk åklagarmyndighet i . 75.Bygg och bo till lägre kostnad –förslag för bättre konkurrens –hyresmodell för fem kultur- institutioners huvudbyggnader. 77.Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden. –ett mer differentierat strandskydd. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förut- sättningarna. och svensk rätt. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En gemensam angelägenhet. 1 och 2. Skatt på engångsartiklar. Enklare skatteregler för enskilda närings- idkare. Rutavdrag för äldre. – en översyn. Ändrade regler om säkerställda obligationer. Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. Bygg och bo till lägre kostnad –förslag för bättre konkurrens i bostadsbyggandet. –hyresmodell för fem kultur- institutioners huvudbyggnader. Ökat skydd och stärkt reglering på den omreglerade spelmarknaden. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. Försvarets radioanstalts internationella samarbete – en översyn av regelverket. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Innovation genom information. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. En långsiktigt hållbar migrationspolitik. Ett särskilt hedersbrott. En europeisk åklagarmyndighet i . +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. – en del av den cirkulära ekonomin. Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen. –ett mer differentierat strandskydd. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. Utvinning ur alunskiffer. Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En ny socialtjänstlag. Del 1 och 2. Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. Fast omsorgskontakt i . En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritids- hem och pedagogisk omsorg. En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper.