sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — TIMSS, TIMSS Advanced och betygen Analys av sambandet mellan svenska betyg och de internationella TIMSS-studierna s. 7. 65Skolverket (2016). Utvärdering av den nya betygsskalan samt kunskapskravens utformning s. 91. 66Arensmeier, (2019) Grundskolebetyg under tre betygssystem: Fördelning på betygssteg och genomsnittliga ämnesbetyg 1990–2017 s. 103. elever med de allra högsta betygen fortsätter även den att öka och är större i de ämnen som inte har nationella prov. Särskilt de praktiskt- estetiska ämnena sticker ut i detta avseende. Utifrån trendbrottet i de internationella mätningarna kan man möjligen säga att det är svårt att avgöra om det råder betygsinflation eller ej. Bilden är dock kom- plex, eftersom det finns en utveckling där meritvärdena ökar i vissa ämnen helt oberoende av resultaten i de internationella mätningarna. Det är rimligt att säga att det är ett tecken på att det råder betygsinflation, alltså att lärarnas genomsnittliga krav för en betygsnivå har sjunkit . Betygssättningen är inte likvärdig inom För att få en bild av hur betygsättningen fungerar inom inkluderas här resultat från studier om likvärdighet i betygsättningen. De studier av likvärdighet i betygsättningen som här redovisas byg- ger på analyser av skillnader i betyg och betyg på nationella prov. Med den definition av betygsinflation som bland andra använder är det svårt att entydigt påvisa betyginflation med sådana analyser. Det finns flera tidigare studier som analyserar skillnader i betyg och betyg på nationella prov.67 Den övergripande bilden är att de flesta elever får samma betyg som resultaten i de nationella proven. konstaterar att på nationell nivå får majoriteten av eleverna i både årskurs 6 och årskurs 9 samma ämnesbetyg som provbetyg.68 Där skillnader förekommer handlar det främst om ett (1) betygssteg lägre eller högre än provbetyget. Men tidigare studier finner också skillnader i betygssättningen om man bland annat jämför mellan olika skolor och, i viss mån, mellan olika elevgrupper. 67Skolverket (2018). Relationen mellan provresultat och betyg i årskurs 6 och årskurs 9 2017. (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor. (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor. (2018). Trust-Based Evaluation in a . I , M & Fejes, F (ed.) Neoliberalism and Market Forces in Education: Lessons from . , UK: Routledge. 68Skolverket (2018). Relationen mellan provresultat och betyg i årskurs 6 och årskurs 9 2017 s. 1. Skillnader i betygssättning mellan grundskolor är det ett tydligt resultat i tidigare studier att det finns betydande skillnader i betygssättning mellan grundskolor. Enligt finns många skolor där en stor del av eleverna får högre betyg än provbetyg och det finns många skolor där de flesta elever får samma eller lägre betyg än provbetyg.69 Inget tyder på att skill- naderna mellan skolors betygssättning har minskat . konstaterar att i och med införandet av en ny betygsskala 2013 har variationen mellan skolors betygssättning i relation till de nationella proven ökat.70 Tidigare studier finner flera olika slags skillnader mellan skolors betygssättning i jämförelse med nationella prov. Bland annat har det påvisats ett samband mellan betygssättning och skolans huvudmanna- skap, den socioekonomiska sammansättningen av elever på skolan, den genomsnittliga prestationsnivån respektive graden av stränghet i betygssättningen. Skillnader mellan respektive fristående huvudman Vlachos har jämfört betygssättning och resultat i nationella prov mellan skolor med respektive fristående huvudman.71 I studien användes nationella provet i matematik för att se hur olika generös betygsättningen är på skolor som har samma resultat på provet. Vlachos analyser visar att alla de av honom analyserade kategorierna av fristående skolor tilldelar högre betyg i kärnämnen än kommunala skolor, när man kontrollerar för resultaten i de nationella proven. Motsvarande analyser som den av Vlachos, har gjorts av som då kom till samma slutsats: De resultat Vlachos fick stod sig enligt i hans undersökning. 72 På basis av senare analyser av konstaterar han dock att det är tydligt att för alla grupper av fristående skolor har skillnaden mellan fristående skolor och kommunala skolor minskat vad gäller hur generös betygssättning i 69Skolverket (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor s. 5–6. 70Skolverket (2018). Relationen mellan provresultat och betyg i årskurs 6 och årskurs 9 2017 s. 1. (2018). Trust-Based Evaluation in a i , M & Fejes, F (ed.) Neoliberalism and Market Forces in Education: Lessons from . , UK: Routledge. 72Ernestam, (2018). Systematiken i betygssättningen är det som väcker frågor. På Lärar- förbundets utredarblogg. alla ämnen är. drar slutsatsen att åtminstone en del av den minskade skillnaden förklaras av att kommunala skolor har blivit lite generösare i sin betygsättning, snarare än att de fristående har blivit snålare. Även har konstaterat att det är en stor variation i betygs- sättning i relation till de nationella proven mellan såväl olika kom- munala skolor som mellan olika fristående skolor.73 pekar i likhet med Vlachos och på att i genomsnitt har fristående grundskolor en mer generös betygssättning. Men skillnaden i betygs- sättning mellan kommunala och fristående skolor kan enligt Skol- verket endast förklara en mycket liten del, enbart omkring 1,5 pro- cent, av de totala skillnaderna i betygssättning mellan skolor. Det finns också indikationer på att lärare ger högre betyg än moti- verat utifrån nationella prov-resultatet till elever som kommer från familjer med lägre utbildningsbakgrund, alltså en form av kompen- satorisk betygssättning.74 Klapp, Lekholm och har visat att i grundskolor där det finns många elever från familjer med lägre utbildningsbakgrund, är betygen (i årskurs 9) som eleverna tilldelats förhållandevis högre än betyget på nationella prov.75 Förekomst av kompensatorisk betygssättning har av även konstaterat i andra länder.76 har i analyser visat att betygssättningen i stor utsträck- ning är relativ, det vill säga att den relateras till den genomsnittliga prestationsnivån hos eleverna på skolorna.77 En elev har betydligt lägre sannolikhet att få ett högre betyg givet sitt resultat på det natio- 73Skolverket (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor s. 6. 74Klapp Lekholm, och , (2008). Discrepancies between school grades and test scores at individual and school level: effects of gender and family background. , 14:2, 181–199, s. 195–196. 75Klapp Lekholm, och , (2008). Discrepancies between school grades and test scores at individual and school level: effects of gender and family background. , 14:2, 181–199, s. 195–196. 76OECD (2012). Grade Expectations: How and Education Policies Shape Students’ , , s. 56. 77Skolverket (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor s. 5. nella provet om eleven går i en skola med hög genomsnittlig presta- tionsnivå. Den relativa betygssättningen kan förklara mellan 25– av de totala skillnaderna mellan olika skolors betygssätt- ning i relation till de nationella proven. De faktiska betygsskillnaderna mellan skolor skulle alltså ha varit betydligt större om det inte vore för den relativa betygssättningen. Olika sträng och generös betygssättning har också jämfört gymnasieresultaten för elever som fått samma slutbetyg i ett ämne från årskurs 9, men som gått i grund- skolor med olika genomsnittlig nettoavvikelse mellan ämnesbetyg och nationella provbetyg.78 Analysen visar att ju större en grund- skolas genomsnittliga positiva avvikelse mellan betyg och provbetyg är, desto lägre är betygsresultaten i gymnasieskolan för elever från dessa skolor – när man jämför elever med samma grundskolebetyg i ett ämne. Resultaten är också mycket likartade oavsett om kurs- betygen eller kursprovsbetygen används som resultatmått för gym- nasieskolan, vilket gör att drar slutsatsen att myndigheten kan utesluta att resultaten beror på betygssättningen i gymnasie- skolan. finner inte bara statistiskt signifikanta skillnader utan också att skillnaderna är stora i praktiken. I runda tal är andelen elever som får A i kursbetyg hälften så stor (och andelen som får F dubbelt så stor) om eleverna gått i de grundskolor som har högst nettoavvikelse – jämfört med elever som gått i de 10 pro- cent grundskolor med lägst nettoavvikelse. Enligt indi- kerar en stor variation i nettoavvikelse mellan olika skolor att betygen inte är likvärdiga mellan skolor och att samma betyg inte representerar samma kunskapsnivå på olika skolor. 78Skolverket (2019). Grundskolors systematiska avvikelser i betygssättning och elevers gymnasie- resultat. Skillnader i betygssättning mellan olika grupper av elever Det finns också studier som visar på skillnader i betygssättning mellan elevgrupper i . Klapp, Lekholm och har analyserat skillnader i betyg och resultat på nationella prov.79 De fann att på både individnivå och på skolnivå kan den största delen av variationen i betyg förklaras med prestation på de nationella proven. Men de såg också att både kön och familjebakgrund kan förklara delar av avvikelsen mellan betyg och provresultat på såväl individ- som skolnivå. Resultaten visade att på både individnivå och på skol- nivå var den största delen av variationen i betyg beroende av presta- tion i de olika ämnesområdena på de nationella proven. Men resul- taten visade emellertid också att, på båda nivåerna, var det möjligt att identifiera en dimension som skär över betyg i ämnesområdena. Denna så kallade ”gemensamma betygsdimension” antyder, enligt författarna, att betygssättning påverkas av andra faktorer än prestation. På individnivån svarar den gemensamma betygsdimensionen för mellan 3–av variationen i de olika ämnena. Flickorna i studien uppvisar en högre nivå på betygsdimensionen inom skolor, ett resultat som enligt författarna överensstämmer med tidigare forskning som visar att flickor får högre betyg än testresultat. En tolkning av orsaken till detta är att flickor och pojkar utvecklar olika förhållningssätt i skolan: medan flickor framhåller allmänna för- mågor, vilket exempelvis visar sig i en önskan att vara ansvarsfulla elever och behaga sina lärare, tycks pojkar framhålla specifika kom- petenser. Även har konstaterat att det föreligger vissa skillnader i betygssättning mellan grupper.80 Slutsatsen baseras på jämförelser mellan betyg och nationella prov i årskurs 9. Myndigheten hittade dock endast små skillnader i betygssättning i förhållande till de natio- nella proven för olika elevgrupper. fann att betygssätt- ningen gynnar flickor och utlandsfödda elever, men dessa skillnader är små. När det gäller elever med olika socioekonomisk bakgrund syntes inga märkbara skillnader alls i betygssättningen. drog slutsatsen att på det stora hela förmår lärarna att sätta betyg utan att gynna eller missgynna någon elevgrupp. 79Klapp Lekholm, och , (2008). Discrepancies between school grades and test scores at individual and school level: effects of gender and family background. , 14:2, 181–199. 80Skolverket (2019). Analyser av likvärdig betygssättning mellan elevgrupper och skolor s. 5. och gymnasieskolan präglas av flera styrningsmässiga och organisatoriska likheter vad gäller betygssättning. Men det finns, som beskrivits tidigare, också ett antal väsentliga skillnader mellan skolformerna. Vidare är förutsättningarna att följa upp förekomsten av betygsinflation sämre i gymnasieskolan eftersom antalet inter- nationella studier är mycket begränsat för elever i dessa åldrar.81 Idetta avsnitt sammanfattas resultat från tidigare studier om betygs- inflation och likvärdig betygssättning i gymnasieskolan. Det har funnits betygsinflation i gymnasieskolan Som tidigare redovisats råder det i litteraturen enighet om att det funnits betygsinflation på systemnivå även i gymnasieskolan efter införandet av det målrelaterade betygssystemet.82 Men betygsinflationen i gymnasieskolan bedöms ha avtagit efter hand och avstannat . respektive och var tidigt ute med analyser av betygsinflation i gymnasieskolan. En studie av undersöker gymnasiebetygens egenskaper och innebörden av betygs- komplettering genom att relatera betygens jämförelsetal till studie- framgång på civilingenjörs- och läkarprogrammen.83 Undersökningen baseras på individer födda –82 som avslutat gymnasieskolan eller senare och som registrerats på civilingenjörs- eller läkarprogrammet från och med till och med . drog slutsatsen att resultaten från studien visar att gymnasieskolans betygssättning är utsatt för en betydande inflation och att detsamma gäller för betygsförändringar som resultat av komplettering. 81Undantaget är TIMSS Advanced som undersöker kunskaper i avancerad matematik och fysik hos elever som går på gymnasieskolan. 82Se exempelvis (2012). Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsutveck- lingen. PM, Dnr 2012:387, , , , och , (2014). Likvärdig kunskapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter s. 8 och IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola s. 64. 83Cliffordson, (2004). Betygsinflation i de målrelaterade gymnasiebetygen. Peda- gogisk Forskning i årg 9 nr 1, s. 1–14. och har analyserat sambandet mellan betygs- inflation och skolkonkurrens genom att jämföra elevers slutbetyg i gymnasieskolan med resultat på högskoleprovet för år 1997.84 De finner att konkurrens mellan kommunala skolor leder till begränsad betygsinflation.85 I en senare studie har visat att elevernas genomsnitt- liga betyg inklusive meritpoäng i gymnasieskolan successivt har ökat med cirka 0,5 standardavvikelseenheter fram , för att därefter ligga på ungefär samma nivå.86 med flera har i en sammanvägd bedömning av kun- skapen 2014 konstaterat att de målrelaterade betygen lider av bristande likvärdighet mellan lärare och skolor, och i synnerhet gymnasiebetygen och vissa av grundskolebetygen är på- verkade av inflation enligt dem.87 Även har i en sammanlagd bedömning slagit fast – både 2012 och 2016 – att det empiriska underlaget ger tydliga indika- tioner på att betygsinflation har förekommit både i och i gymnasieskolan, men att bilden är sammansatt.88 Myndigheten drog slutsatsen, både 2012 och 2016, att i gymnasieskolan har betygs- inflationen varit påtaglig , även om betygsstegringen delvis kan förklaras av ändrade förutsättningar för betygssättningen, men som myndigheten skriver, ”obetydlig därefter”. I promemorian Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen, som publicerades , noterade att i gymnasieskolan hade det skett en påtaglig ökning av den genomsnittliga betygspoängen mellan 1997 och 2002.89 Men därefter hade betygsnivån varit ganska stabil . konstaterade också att på gymnasie- skolenivå är logiken densamma som i , men dessutom kan betygsinflationen förväntas vara högre i ämnen/program som 84Wikström, och , (2005). Grade Inflation and School Compe- tition: An Empirical Analysis Based on the Swedish Upper Secondary Schools. 309–322. 85Definitionerna av betygsinflation i och och analyser skiljer sig något från den definition vi ger i början av detta avsnitt. 86Cliffordson, (2010) Mål- och kunskapsrelaterade betyg – betygens utveckling över . Studie presenterad på en konferens arrangerad av 2010. 87Gustafsson, , , och , (2014). Likvärdig kun- skapsbedömning i och av den svenska skolan – problem och möjligheter s. 8. 88Skolverket (2012). Betygsinflation – betygen och den faktiska kunskapsutvecklingen. PM, Dnr 2012:387, s. 9–10. 4–8. kvalificerar/förbereder för högre studier med tanke på betygens be- tydelse för inträde till högskolan. sammanfattade IFAU, som nämnts, tidigare forskning om betygsinflation. Men myndigheten redovisade också egna analyser av betygsinflation i gymnasieskolan.90 IFAU analyserade bland annat hur betygen i gymnasieskolan avviker från årskurs 9-betyget för elever på fristående gymnasieskolor, jämfört med kommunala gym- nasieskolor. Resultatet är enligt IFAU entydiga: i alla ämnen är bety- gen högre i fristående skolor jämfört med i de kommunala skolorna. Detta resultat kan enligt myndigheten vara ett utslag av betygs- inflation, men är också förenligt med att fristående gymnasieskolor skulle kunna vara systematiskt bättre på att förmedla kunskap till eleverna. I avsaknad av objektiva kunskapsmått, konstaterade IFAU, att de inte kan separera dessa två mekanismer. IFAU konstaterade sammanfattningsvis att det fann ett flertal empiriska samband som tyder dels på att betygssättningen är jämförelsevis mer generös i fristående gymnasieskolor, dels på att betygsinflationen har varit kraftigare i kommuner där det råder hög konkurrens, jämfört med andra kommuner. Olika ämnen i gymnasieskolan är i varierande grad utsatta för betygsinflation Som tidigare nämnts har med flera analyserat effekterna av betygsinflation på deltagande i utbildning och inkomst för gymnasie- betyg satta 1997–2004 (det vill säga när andra studier angett att betygsinflationen i gymnasieskolan var betydande).91 Studien visar att betygssättningen i matematik, engelska och svenska inte drev betygs- inflation . I stället är det och kollegernas slut- sats att betygsinflationseffekten var orsakad av ökning i betyg i ämnen som inte hade nationella prov, där betygssättningen enligt forskarna troligen är mer godtycklig. 90IFAU (2014). Decentralisering, skolval och fristående skolor: resultat och likvärdighet i svensk skola s. 293–299. 91Nordin, , Heckley, Gawain och , (2019). The impact of grade inflation on higher education enrolment and earnings. Liten ökning av genomsnittlig betygspoäng sedan gymnasieskolan reformerades Det råder alltså en konsensus i den tidigare litteraturen att det funnits betygsinflation i gymnasieskolan efter genomförandet av det mål- och kunskapsrelaterade betygssystemet, men att betygsinflationen tycks ha avtagit . Huruvida det råder betygsinflation i gymnasieskolan på system- nivå just nu går inte att säga med hjälp av litteraturen, inga studier har uttryckligen uppdaterat bilden . Som tidigare nämnts bedömde att myndigheten, av flera skäl, då inte kunde uttala sig specifikt om någon eventuell ökning eller minsk- ning av betygsinflation i och med införandet av en ny betygsskala och nya kunskapskrav. påvisar en liten ökning av genomsnittlig betygspoäng . var den genomsnittliga betygs- poängen 14,3 poäng för elever som tog examen eller fick studiebevis (om minst 2 500 poäng). Året före, , var den genomsnitt- liga betygspoängen 14,2. Sammantaget, för de fem första årskullarna som slutfört den reformerade gymnasieskolan har den genomsnitt- liga betygspoängen ökat med 0,3 poäng –2018 enligt . Mellan gymnasieskolans ämnen och kurser finns vissa variationer. I egna analyser av betygsfördelningen som har gjort konstateras att betygsfördelningen i gymnasieskolans kurser skiljer sig mycket åt mellan olika ämnen och olika program.92 till kurser i matematik, svenska och engelska syns en ökning av andelen höga betygssteg i flera kurser. Det finns dock få aktuella mätningar av den faktiska kunskaps- utvecklingen att jämföra betygsutvecklingen i gymnasieskolan med. Studien är den enda internationella studie som deltar i som riktas till elever i gymnasieskolan.93 Den visar att har svenska elever på naturvetenskaps- och teknikpro- grammet uppvisat försämrade resultat i matematik , då det skedde en förbättring i matematik. Däremot fortsatte resultaten att försämras för fysik jämfört med . 92Se kapitel 9 i denna SOU. 93Skolverket (2016). TIMSS Advanced 2015. Svenska gymnasieelevers kunskaper i avancerad matematik och fysik i ett internationellt perspektiv. Betygen har ökat i nästan samtliga kurser som ingår i de program- gemensamma ämnena . Ökningen har främst skett på betygssteget A, i genomsnitt över alla programgemensamma kurser ökar andelen A med 1,8 procent.94 Sammanfattningsvis går det att konstatera att tidigare studier visat att betygsinflation funnits i gymnasieskolan på systemnivå efter in- förandet av det mål- och resultatbaserade betygssystemet men att betygsinflationen därefter avtagit. Det finns indikationer på att betygs- inflationen var större i ämnen som saknade nationella prov. Sedan gymnasieskolan reformerades har det skett en liten ökning av genom- snittlig betygspoäng. Huruvida det råder betygsinflation i gymnasie- skolan på systemnivå just nu går inte att säga utifrån tidigare studier, men det finns indikationer på att så är fallet eftersom toppbetygen ökar. Bristande likvärdighet i betygssättningen i gymnasieskolan Precis som för finns det tidigare studier som påvisat bristande likvärdighet i betygssättningen i gymnasieskolan. Detta om man jämför betygsättningen med mått på faktiska kunskaper, exempelvis resultat på nationella prov eller prestation efter gymna- sieskolan. Skillnader i betygssättning mellan fristående och kommunala gymnasieskolor Det finns några studier som visar på skillnader i betygssättning mellan skolor med enskild respektive huvudman. pub- licerades analyser av Vlachos som undersökt om fristående gymnasie- skolor ger högre (eller lägre) betyg än kommunala för elever med samma grundskolebetyg.95 Vlachos konstaterade att verkar de fristående gymnasieskolorna ha satt betydligt högre betyg än de kommunala. Som störst var skillnaderna enligt Vlachos uppe i cirka 0,3 standardavvikelser vilket motsvarar ungefär ett meritvärdespoäng av maximalt 20 meritvärdespoäng (medel ligger 94Se kapitel 9 i denna SOU. (2010). En analys av hur konkurrens påverkar betygssättningen vid svenska skolor. : Kon- kurrensverket., s. 30–31. runt 13,5). har skillnaderna gradvis minskat och är den närmast obefintlig. verkar till och med de kom- munala gymnasieskolorna varit något generösare än de fristående skolorna men skillnaderna var mycket små.96 I en senare studie har Tyrefors Hinnerich och Vlachos genom jämförelser mellan, å ena sidan, betyg på nationella prov i svenska, matematik och engelska och, å andra sidan, elevernas betyg i kurser i dessa ämnen, visat att eleverna som går på fristående gymnasie- skolor presterar något sämre på det externt rättade provet än i kommunala skolor.97 visar studien, genom att jämföra hur lärare och Skolinspektionens externa rättare betygsätter nationella prov, att fristående skolor är mer generösa i betygssättningen i vissa gymnasiegemensamma ämnen än kommunala skolor. har gjort en registerstudie för en population av ung- domar som direkt efter gymnasieutbildningen övergått till högskolan /15.98 har undersökt ungdomarnas prestatio- ner efter gymnasiet genom att studera avklarade högskolepoäng på den utbildning som de påbörjat. Studien visar att de studenter som gått på gymnasieskola med enskild huvudman har lägre prestation – trots att denna grupp generellt har något högre betyg från gymnasie- skolan. Denna skillnad gäller för studenter i olika nivåer av betygs- poäng, och från vart och ett av de högskoleförberedande programmen. Relativ betygssättning mellan gymnasieskolor har analyserat förekomsten av relativ betygssättning även i gymnasieskolan (2020). Deras analys visar att det finns en betyd- ande betygssättningseffekt som håller tillbaka betygen för elever på skolor med högre prestationsnivå på de nationella proven. konstaterar att betygsskillnaderna mellan hög- och lågpresterande skolor med samhälls- och naturvetenskaplig inriktning skulle vara 96I rapporten konstaterar att eftersom det inte är slumpmässigt vilken gymnasieskola en elev går på finns det brister i en sådan analys. Exempelvis är det möjligt att en elev som gått på en grundskola som är generös i betygssättningen även tenderar att gå på en gymnasieskola som är generös. Det finns enligt Vlachos troligen även systematiska skillnader i vilka gym- nasieprogram som erbjuds på kommunala och fristående gymnasier vilket gör att medel- betygen inte är helt jämförbara mellan olika skolor. 97Tyrefors Hinnerich, och (2017).