sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Utredningar om bidragsbrott handläggs i huvudsak tillsammans med andra brottsbalksbedrägerier vid särskilda bedrägerisektioner hos Polis- myndigheten.42 Myndigheten för utbetalningskontroll ska inte, enligt våra för- slag, ha någon skyldighet att anmäla bidragsbrott. Sådan skyldighet har dock de olika välfärdsmyndigheterna och arbetslöshetskassor.43 Våra förslag kommer att leda till att fler felaktiga utbetalningar identifieras, utbetalningar som utgör bidragsbrott. Det kommer i sin tur leda till att ytterligare bidragsbrott anmäls, framför allt av beslutande myndigheter och arbetslöshetskassor, men även i vissa fall av Myndigheten för utbetalningskontroll. En förundersökning ska inledas så snart det finns anledning att anta att ett brott som hör under allmänt åtal har förövats.44 När det gäller bidragsbrott är det i normalfallet som bedriver förundersökning. ska i vissa fall ta över ledningen av en förundersökning. En förundersökning om grovt bidragsbrott leds alltid av Åklagarmyndigheten.45 Det är därmed främst utrednings- och för- undersökningsarbete som påverkas av våra förslag. Även Åklagar- myndigheten påverkas vid ärenden som rör mer komplicerad brotts- lighet och när det handlar om grovt bidragsbrott samt i de fall utred- ningar leder till åtal. Arbetsbördan för polis och åklagare kommer därför att öka i viss utsträckning. Det torde emellertid endast vara fråga om sådana kost- nadsökningar som bör kunna finansieras inom ramen för befintliga resurser. Att brottsutredande myndigheter får ta del av ett mer om- fattande underlag kommer också medföra att utredningarna kan bli enklare att genomföra i jämförelse med . 42SOU 2018:14, Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen – en utvärdering, s. 313. 436 § bidragsbrottslagen (2007:612). 4423 kap. 1 § . 45SOU 2018:14, Bidragsbrott och underrättelseskyldighet vid felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen – en utvärdering, s. 313. Förslagen syftar till att det ska begås färre brott vilket gör att kostnaderna kommer att minska. I det sammanhanget bör också noteras att förslagen kan komma att resultera i en ökning av intäk- terna i form av betalade bötesbelopp till följd av fler lagföringar. Myndighetens verksamhet förväntas leda till effekter på brottslig- heten och kan därför väntas leda till en viss ökning av brottmål. Hur stor del av de brottsanmälningar som myndighetens verksamhet ger upphov till som kommer att leda till åtal är dock svårt att bedöma. Myndighetens verksamhet kan även förväntas leda till att bidrags- brott upptäcks i ett tidigare skede än vilket bör ge mindre kom- plicerade och mindre resurskrävande rättegångar i de fall det blir ett åtal. Fler upptäckta felaktiga utbetalningar kommer att leda till fler åter- kravs- och omprövningsärenden hos de beslutande myndigheterna vilket sannolikt kommer att leda till en ökning av överklaganden till förvaltningsdomstolarna inom framför allt socialförsäkringsområdet. Myndighetens verksamhet syftar i första hand till att upptäcka felaktigheter som är svåra att upptäcka. Det kan vara felaktig- heter som berör flera aktörer och där det sker ett systematiskt utnyttjande. Ärendena kommer därför med stor sannolikhet att vara komplicerade och det kommer att vara relativt omfattande utred- ningar som ligger till grund för de överklagade besluten. Det är rimligt att anta att parterna i dessa processer i många fall kommer att vara resursstarka och aktiva i domstolsprocessen, och ha en större benägenhet att driva processerna till domstol. Överklagandena kommer i stor utsträckning att avse mål som inte kan avgöras av ensamdomare. Vår bedömning är därför att förslagen för förvalt- ningsdomstolarnas del kan innebära en ökning av till viss del resurs- krävande mål. kommer kontinuerligt att lämna uppgifter till myndig- hetens verksamhet med dataanalyser och urval. Det är uppgifter ur offentliga register, bl.a. aktiebolagsregistret, och vissa andra uppgifter såsom uppgift om vem som har gett in uppgifter till . Vid begäran ska lämna uppgifter som kan vara av betydelse för fördjupade granskningar vid Myndigheten för utbetalningskontroll. kommer även att ta emot underrättelser från den nya myndigheten om det finns anledning att anta att uppgift om företag, företagsföreträdare eller huvudmän i offentliga register är felaktig. Detta kan i sin tur leda till handläggningsåtgärder för . Förslaget om ett transaktionskontosystem kommer att få konse- kvenser för ESV.46 Vår bedömning är att ESV bör få i uppdrag att stötta de myndigheter som ska ansluta till transaktionskontosyste- met när det gäller hur redovisningen ska anpassas till förändringarna. För att förändringarna ska vara väl förberedda föreslår vi att reger- ingen ger i uppdrag till ESV att analysera och förbereda genomföran- det som följer av förslaget (se avsnitt 5.12). Vår bedömning är att de konsekvenser som uppstår för ESV ryms inom myndighetens ram- anslag. ska kontinuerligt lämna uppgifter till den verk- samhet Myndigheten för utbetalningskontroll bedriver med data- analyser och urval. Det kan handla om uppgifter om bl.a. beslut om uppehållstillstånd, arbetstillstånd och uppehållskort. Vid begäran ska också lämna uppgifter som kan vara av bety- delse för fördjupade granskningar vid Myndigheten för utbetal- ningskontroll. kommer att ta emot underrättelser 46KUT-delegationen lämnar i sitt betänkande (SOU 2019:59, Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, s. 170–175) förslag om att det ska inrättas ett kansli hos ESV. Kansliet ska enligt förslaget utgöra ett stöd till det råd för korrekta utbetalningar som delegationen lämnar förslag om. Vi lämnar inte något sådant förslag gällande ESV. från Myndigheten för utbetalningskontroll om det finns anledning att anta att ett beviljat tillstånd enligt utlänningslagen (2005:716) är felaktigt. Detta kan i sin tur leda till merarbete för genom att nya ärenden om återkallelse av uppehållstillstånd och arbetstillstånd kommer att inledas och handläggas. ska lämna uppgifter om skulder för före- tag och andra juridiska personer samt deras företrädare till Myndig- heten för utbetalningskontroll. Sådana uppgifter lämnar Krono- fogdemyndigheten till flera myndigheter och andra aktörer och det finns ett uppbyggt system för detta, s.k. skuldutdrag. Vi bedömer att förslagen kommer att leda till ett ökat antal åter- kravsärenden, vilket sannolikt också innebär fler obetalda fordringar och att fler ärenden överlämnas till . Inspektionen för vård och omsorg Inspektionen för vård och omsorg ska kontinuerligt lämna uppgifter till verksamheten med dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll. Det är uppgifter om tillstånd och anmälan att bedriva verksamhet med personlig assistans. Vid begäran ska Inspektionen för vård och omsorg också lämna uppgifter som kan vara av betydelse för fördjupade granskningar vid Myndigheten för utbetalningskontroll. Inspektionen för vård och omsorg kommer även att ta emot underrättelser från Myndigheten för utbetalnings- kontroll om det finns anledning att anta att lämpligheten för att bedriva verksamhet med personlig assistans kan ifrågasättas. Detta kan i sin tur leda till ytterligare tillsynsåtgärder mot verksamhet som bedriver personlig assistans. En följd av förslaget om ett transaktionskontosystem är att Myndig- heten för utbetalningskontroll behöver avropa betaltjänster från de ramavtal som Riksgälden upphandlar för statens räkning. heter anslutna till transaktionskontosystemet kommer enligt vårt förslag i motsvarande mån inte längre att behöva avropa dessa betal- ningstjänster från Riksgäldens ramavtal. Förslaget påverkar Riksgälden på flera sätt. Inte minst påverkas myndighetens arbete med upphandling av ramavtal för betalnings- tjänster. Om Myndigheten för utbetalningskontroll tar över en stor del av de statliga välfärdsutbetalningarna kan det ge förutsättningar för lägre priser i ramavtalen. gällande ramavtal för betaltjänster kan förlängas till som mest . Det är angeläget att Riksgälden kan förutse på vilket sätt myndigheternas utbetalningar av välfärdsbetalningar ska ingå i upphandlingen. Finns det oklarheter när Riksgälden ska genomföra sin upphandling kan myndighetens arbete med upphandlingen påverkas. , , JK och Datainspektionen Myndigheten för utbetalningskontroll kommer att stå under tillsyn av JO och JK. Myndighetens personuppgiftsbehandling kommer även att stå under tillsyn av Datainspektionen. För dessa myndig- heter tillkommer alltså ytterligare tillsynsobjekt. Integritetsskydds- rådet vid myndigheten kommer, om det finns skäl för det, att rappor- tera sina iakttagelser till Datainspektionen. Myndigheten för utbetal- ningskontroll kommer även att omfattas av gransk- ningar. Det blir således ytterligare en myndighet för att granska. 14.10 Konsekvenser för kommuner och regioner Förslagen innebär inga konsekvenser för den kommunala själv- styrelsen. De som är ute efter att utnyttja välfärdssystemen riktar in sig där risken för upptäckt är så liten som möjligt i förhållande till den vinst som går att tillskansa sig. Om arbetet mot felaktiga utbetalningar inom statliga verksamheter förstärks finns det därför en risk för att de som drar nytta av systemen i större utsträckning inriktar sig på regionala eller kommunala verksamheter. 14.11 Konsekvenser för organisationer Arbetslöshetskassorna blir enligt våra förslag skyldiga att kontinu- erligt lämna uppgifter till uppgiftsamlingen för dataanalyser och urval hos Myndigheten för utbetalningskontroll. De kommer även vid begäran att vara skyldiga att lämna uppgifter som behövs i verk- samheten med fördjupade granskningar. Förslagen kommer därmed innebära en ökad uppgiftslämnarbörda för arbetslöshetskassorna. Till viss del består den föreslagna uppgiftsskyldigheten av uppgifter om betalningar som arbetslöshetskassorna överlämnar till Arbetsförmedlingen. Det bör därför i denna del endast innebära en marginellt ökad arbetsbörda. Arbetslöshetskassorna föreslås dock även lämna vissa ytterligare uppgifter. Förslagen kan därför förväntas innebära en ökad arbetsbörda för arbetslöshetskassorna, åtminstone initialt, innan system och rutiner har utarbetats. Arbetslöshetskassorna kommer regelbundet att få underrättelser från Myndigheten för utbetalningskontroll om misstänkta felaktig- heter som ska hanteras av arbetslöshetskassorna. Även i denna del kan förslagen därför förväntas innebära en ökad arbetsbörda för arbetslöshetskassorna. Å andra sidan kan arbetslöshetskassornas kontrollarbete effektiviseras och underlättas. Dels genom det arbete Myndigheten för utbetalningskontroll gör inom uppdraget att stödja och följa arbetet att motverka felaktiga utbetalningar, dels genom att arbetslöshetskassorna får underlag från gransknings- verksamheten som kan användas i kontrollarbetet. 14.11.2 Parterna på arbetsmarknaden Parterna på arbetsmarknaden påverkas av utredningens förslag. De gemensamma avtalsförsäkringarna samt olika medlemsförsäkringar som har tagits fram av parterna på arbetsmarknaden innehåller för- måner som ofta ger ett tillägg utöver den ersättning som de offentliga trygghetssystemen ger. Exempelvis vid sjukdom, föräldraledighet eller arbetslöshet. Skaderegleringen i dessa försäkringar bygger i regel på skaderegleringen hos den beslutande myndigheten. Minskade felaktiga utbetalningar har därmed positiva ekonomiska konsekvenser för I princip påverkas löneutrymmet. Effek- ten är dock inte möjlig att kvantifiera. 14.12 Konsekvenser för företag Förslagen bidrar till konkurrens på lika villkor. Seriösa aktörer upp- lever svårigheter att hävda sig i konkurrensen med företag som har en affärskalkyl som bygger på utnyttjande av arbetskraft och på att välfärdssystemen missbrukas på ett systematiskt sätt. Våra för- slag syftar till att försvåra särskilt för de mer allvarliga fallen där det finns avsiktliga felaktigheter eller systematisk brottslighet i upp- lägget. 14.12.2 Sekretess för ekonomiska förhållanden Konsekvenserna för sekretesskyddet för uppgifter om ekonomiska förhållanden för juridiska personer bedöms som små.47 Enligt våra förslag ska det gälla absolut sekretess för uppgifterna hos Myndig- heten för utbetalningskontroll. Uppgifterna omfattas därmed i regel av ett starkare sekretesskydd hos Myndigheten för utbetalnings- kontroll än hos överlämnande myndigheter. Sekretess till skydd för enskilds ekonomiska förhållanden finns bara hos vissa av de myn- digheter som uppgifter kommer att lämnas till. Vi menar dock att de känsliga uppgifter som rör ekonomiska förhållanden som kan bli aktuella att föra över i regel endast kommer att vara sådana som mottagande myndighet redan har rätt att få del av. Vi ser inte heller att affärshemligheter, eller andra känsliga uppgifter, kommer att hämtas in till Myndigheten för utbetalningskontroll eller därefter lämnas över till beslutande myndigheter. Det kan dock inte uteslutas att detta kan komma att ske i något enstaka fall. För att en uppgift ska lämnas över till en annan myndighet ska det finnas skäl att tro att det har skett en felaktighet. Uppgiften ska också ha relevans för den mottagande myndighetens handläggning. Om uppgifter om affärshemligheter i ett enstaka fall skulle komma att överlämnas till mottagande myndigheter bedömer vi det som osannolikt att uppgifterna sedan sprids vidare utanför den mottagande myndigheten såvida det inte handlar om uppgifter som blir offentliga vid en rättslig prövning. För företag som inte kan antas ha begått felaktigheter bedömer vi att det inte finns någon ökad risk för att affärshemligheter sprids. Att uppgifter kan föras över till den mottagande myndigheten i de fall där det finns felaktigheter är i de allra flesta företags intresse. Det ökar förutsättningarna för konkurrens på lika villkor. 14.12.3Uppgiftslämnarbördan påverkas inte, förutom för kreditinstitut Förslagen kommer inte att innebära någon ytterligare uppgifts- lämnarbörda för företag generellt. De data avseende företag som vi föreslår att Myndigheten för utbetalningskontroll ska få tillgång till är sådana som redan finns tillgänglig hos andra myndigheter och som hämtas in från dessa, inte direkt från företagen. Det finns heller inga konsekvenser vad gäller nya regelverk eller rutiner som företag behöver sätta sig in i och anpassa sig till. Uppgiftslämnarbördan minskar marginellt som en följd av att företag inte behöver lämna kontouppgifter till mer än en myndighet i de fall företaget får utbetalningar från flera av de myndigheter som ingår i systemet med transaktionskonto. För kreditinstitut innebär våra förslag dock en viss utökad upp- giftsskyldighet eftersom vi föreslår att dessa ska vara skyldiga att lämna uppgifter till Myndigheten för utbetalningskontroll inom ramen för verksamheten med fördjupad granskning. Det är inte fråga om ett regelbundet informationsöverlämnande utan uppgiftsskyl- digheten gäller efter begäran och avser uppgifter om namngivna personer. Det är svårt att bedöma hur många ärenden det kan röra sig innan myndighetens verksamhet har startat. Det är dock endast ett mindre antal urvalsträffar som kommer att bli före- mål för fördjupad granskning och det kommer inte att vara aktuellt att begära uppgifter från kreditinstitut i samtliga ärenden om för- djupad granskning. Uppgiftslämnandet ska ske elektroniskt och redan befintliga system borde kunna utnyttjas. Vi bedömer därför sammantaget att det för kreditinstitut blir en liten påverkan med anledning av förslagen. 14.12.4 Förutsättningarna för små företag Förslagen innebär inga ytterligare krav på uppgiftslämnande eller andra administrativa förändringar för företag. Förslagen bedöms därför inte heller ha några direkta konsekvenser för små företags förutsättningar. Vi har övervägt om förslagen på något sätt kan drabba småföre- tag. Våra förslag innebär dock inte några förändringar i sak när det gäller rätten till stöd eller vilka krav som ställs på en verksamhet. Vi bedömer därför att det saknas direkta konsekvenser för de små- företag som följer de regler som finns. Förslagen syftar bl.a. till att upptäcka företag som missbrukar välfärdssystemen. Därför kommer förslagen att gynna de små företag som följer reglerna genom att de inte i samma utsträckning behöver konkurrera med företag som inte är seriösa. 14.12.5 Övriga konsekvenser för företag Totalt var de beslutande myndigheternas kostnader för bankavgifter . Myndigheterna uppskattar att förslaget om ett transaktionskontosystem innebär att av dessa avgifter ska föras över till Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Prismodellen i ramavtalen bygger på rörliga avgifter per transaktion. Den påverkan på intäkterna för ramavtalsbankerna som uppstår hänger i första hand samman med minskade avier och färre returer. Det är inte möjligt att avgöra hur stor denna effekt kommer att bli. Vi uppskattar dock att kostnaderna för bankavgifter kopplade till de utbetalningar som omfattas av systemet med trans- aktionskonto kommer att minska . Det skulle innebära 6,4 miljoner i minskade intäkter för ramavtals- bankerna. 14.13Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet Förslagen bedöms inte påverka sysselsättning och offentlig service i hela landet då rätten till ersättning fortsatt kommer hanteras inom respektive myndighet. Den konsekvens som uppstår är i första hand fler arbetstillfällen där Myndigheten för utbetalningskontroll placeras. 14.14Konsekvenser för risk och sårbarhet i krig och kris Förslaget om ett system med transaktionskonto innebär att funk- tioner för flera myndigheters utbetalningar samlas vid en myndighet. Myndigheten för utbetalningskontroll ska ha i uppdrag att hantera utbetalningar från välfärden och behöver bygga särskild kompetens inom området. Det finns på så sätt goda förutsättningar för att minska sårbarheten och höja säkerheten i hanteringen av en stor del av statens utbetalningar. Myndigheten för utbetalningskontroll kan investera i kompetens och lösningar, inte bara för att effektivt han- tera utbetalningar, utan också för att kunna göra det i händelse av kris eller krig. 14.15Konsekvenser i förhållande till åtaganden gentemot EU Förslagen bedöms inte ha några konsekvenser i förhållande till vad som följer av medlemskap i . 14.16 Konsekvenser för miljön Vi kan inte se några negativa konsekvenser för miljön. Däremot innebär förslaget färre aviutbetalningar vilket är positivt för miljön. 14.17 Konsekvenser av alternativa lösningar Utredningen presenterade en statusrapport: Färre fel- aktiga utbetalningar från de statliga välfärdssystemen med ökad samordning av betalningar och kontroller. Rapporten redogör för flera alternativa lösningar. Nedan utvecklas analysen av dessa alter- lösningar. 14.17.1 Alternativ till systemet med transaktionskonto Ett alternativ till systemet med transaktionskonto är att Myndig- heten för utbetalningskontroll i stället skulle samla in information om utbetalningar från de beslutande myndigheterna. Vi har prövat om detta alternativ skulle vara en lämplig ordning. Sammantaget menar vi att de positiva konsekvenserna med transaktionskonto- systemet talar för att det är det bästa alternativet. Utan transaktionskontosystemet skulle Myndigheten för ut- betalningskontroll behöva få in utbetalningsinformation från respektive myndighet, men även information om vilka utbetalningar som inte kunnat genomföras. Informationen kommer i viss mån att hålla lägre kvalitet. En fördel med förslaget om transaktionskonto är att enskilda använder ett och samma bankkonto för alla utbetal- ningar från välfärdssystemen. Utan transaktionskonto skulle det fortsatt kunna ske utbetalningar till olika bankkonton för en och samma individ, vilket i viss mån skulle kunna försvåra analysarbetet. Förslaget med transaktionskonto innebär dessutom en viss effek- tivisering för staten som helhet genom ett gemensamt kontoregister och färre avier. Denna effektivisering skulle utebli med det alter- förslaget. Å andra sidan skulle det innebära lägre investeringar om transaktionskontosystemet inte inrättas. Systemet med transaktionskonto medför också förenklingar för enskilda. Förslaget innebär att enskilda bara behöver lämna uppgifter om bankkonto en gång för alla utbetalningar och att de kan få en samlad bild av alla utbetalningar. Förslaget innebär också att färre kommer att få utbetalningar på avi. Det blir alltså färre som behöver betala aviavgifter för att få sina utbetalningar. Dessa förenklingar och besparingar för enskilda skulle utebli med ett förslag som innebär att uppgifter om utbetalningar samlas in från de beslutande myndig- heterna. 14.17.2 Alternativ till en ny myndighet Att starta en ny myndighet är inte något självändamål. Utredningen har därför noga övervägt om det finns en annan lämplig placering för den nya organisationens verksamhet. De uppdrag vi föreslår att Myndigheten för utbetalningskontroll får skulle kunna vara tillkommande uppgifter för en befintlig myn- dighet. Detta kan åstadkommas antingen genom att en myndighet får ett förändrat uppdrag i sin ordinarie verksamhet eller att en befintlig myndighet i sin instruktion får i uppdrag att bli värdmyn- dighet för en separat organisatorisk enhet. I arbetet med att försöka finna en placering hos en befintlig myndighet har vi inhämtat syn- punkter från såväl expertgruppen som från andra aktörer, men vi har inte lyckats identifiera någon lämplig befintlig myndighet. Ytterligare ett alternativ skulle kunna vara att öka möjligheterna för de befintliga myndigheterna att dela och sprida information. Här redo- gör vi för de konsekvenser vi ser med de alternativ som vi har prövat. Kan funktionen inordnas i en befintlig myndighet? Ingen myndighet har i uppdrag att på ett samordnat och syste- matiskt sätt arbeta med kontroller av statliga utbetalningar från väl- färdssystemen som helhet. I avsnitt 9.1 lyfter vi ett antal fördelar och nackdelar med att uppdraget läggs på en egen myndighet i jämförelse med att en befintlig myndighet får uppdraget. En negativ konsekvens av en placering hos en befintlig myndighet är att verksamheten skulle riskera att användas som ”gummiband”. Prioriteringen av kontrollverksamheten har varierat . En viktig poäng med en egen myndighet som har som huvudsaklig uppgift att bedriva kontrollarbete är att motverka sådan variation och skapa långsiktig stabilitet i arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar. En placering hos en befintlig myndighet innebär att det finns en risk för att det sammanhållna kontrollarbetet kan hamna i skymundan. Vi har prövat om det finns någon myndighet som har ett så pass närliggande uppdrag att det finns betydande vinster med att placera funktionen där. I sådana fall skulle det finnas vissa synergieffekter som kan uppnås. har det övergripande ansvaret för arbetet mot felaktiga utbetalningar. Det är dock inte självklart vilket departement som ska ansvara för frågan med en placering på en befintlig myndighet. och Pensionsmyndig- heten lyder under , CSN under Utbildnings- departementet, Arbetsförmedlingen under Arbetsmarknadsdeparte- mentet, under samt Skatte- verket, ESV och () under Finansdeparte- mentet. Även om det är regeringen samlat som styr myndigheterna finns det potentiellt en rad praktiska och möjligen även principiella aspekter kring styrningen av myndigheten om den föreslagna funk- tionen inte kan placeras under samma departement som myndig- heten den placeras hos. Nedan redogör vi för de konsekvenser vi ser av en placering hos en befintlig myndighet. De myndigheter vi har övervägt särskilt är SSC, , och . Utredningen har övervägt om SSC skulle vara en lämplig placering för funktionen. Myndigheten tillhandahåller administrativt stöd till andra myndigheter. Myndigheten bedriver även verksam- heten vid servicekontor.