sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — 9. på marknaden släpper ut en kosmetisk produkt som inte upp- fyller kraven om märkning enligt artikel 19.1 eller 19.2 i förord- ning (EG) nr 1223/2009, eller på marknaden tillhandahåller en kosmetisk produkt som inte upp- fyller kraven om märkning enligt artikel 19.1 a, e eller g i samma förordning, 10. bryter mot skyldigheten att lämna information enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 648/2004, 11. bryter mot en bestäm- melse om information eller do- kumentation enligt artikel 32, 34 eller 36 i förordning (EG) nr 1907/2006, 12. i fråga om ett växtskydds- medel som är godkänt i ett annat land i Europeiska unionen men som inte är godkänt i bryter mot artikel 52 i förord- ning (EG) nr 1107/2009 genom att föra in medlet till , släppa ut det på marknaden eller använda det utan att medlet om- fattas av ett sådant parallellhan- delstillstånd som krävs enligt ar- tikeln, dokumentation eller anmälan en- ligt artikel 6, 12 eller 13 i Euro- paparlamentets och rådets för- ordning (EG) nr 1946/2003 av om gränsöver- skridande förflyttning av gene- tiskt modifierade organismer, 10. på marknaden släpper ut en kosmetisk produkt som inte uppfyller kraven om märkning enligt artikel 19.1 eller 19.2 i för- ordning (EG) nr 1223/2009, eller på marknaden tillhandahåller en kosmetisk produkt som inte upp- fyller kraven om märkning enligt artikel 19.1 a, e eller g i samma förordning, 11. bryter mot skyldigheten att lämna information enligt artikel 9 i förordning (EG) nr 648/2004, 12. bryter mot en bestäm- melse om information eller do- kumentation enligt artikel 32, 34 eller 36 i förordning (EG) nr 1907/2006, 13. i fråga om ett växtskydds- medel som är godkänt i ett annat land i Europeiska unionen men som inte är godkänt i bryter mot artikel 52 i förord- ning (EG) nr 1107/2009 genom att föra in medlet till , släppa ut det på marknaden eller använda det utan att medlet om- fattas av ett sådant parallellhan- delstillstånd som krävs enligt ar- tikeln, 13. i fråga om en biocidpro- dukt som är godkänd i ett annat land i Europeiska unionen men som inte är godkänd i tillhandahåller produkten eller använder den utan att produkten omfattas av ett sådant parallell- handelstillstånd som avses i artikel 53 i förordning (EU) nr 528/2012, 14. bryter mot bestämmelsen i 15 kap. 24 § första stycket eller en föreskrift som regeringen har meddelat med stöd av 15 kap. 39 § genom att yrkesmässigt eller annars i stor omfattning transpor- tera avfall, eller 15. bryter mot en föreskrift som regeringen har meddelat med stöd av 15 kap. 30 § genom att för transport lämna annat avfall än hushållsavfall till den som inte har det tillstånd som krävs för en så- dan transport. Ansvar ska inte dömas ut en- ligt denna paragraf, om ansvar för gärningen kan dömas ut en- ligt 1 §. 14. i fråga om en biocidpro- dukt som är godkänd i ett annat land i Europeiska unionen men som inte är godkänd i tillhandahåller produkten eller använder den utan att produkten omfattas av ett sådant parallell- handelstillstånd som avses i artikel 53 i förordning (EU) nr 528/2012, 15. bryter mot bestämmelsen i 15 kap. 24 § första stycket eller en föreskrift som regeringen har meddelat med stöd av 15 kap. 39 § genom att yrkesmässigt eller annars i stor omfattning transpor- tera avfall, eller 16. bryter mot en föreskrift som regeringen har meddelat med stöd av 15 kap. 30 § genom att för transport lämna annat avfall än hushållsavfall till den som inte har det tillstånd som krävs för en så- dan transport. Ansvar ska inte dömas ut en- ligt denna paragraf, om ansvar för gärningen kan dömas ut en- ligt 1 §. Denna lag träder i kraft . 1.2Förslag till förordning om användning av avloppsslam och vissa ytterligare avloppsfraktioner samt återvinning av fosfor Nedan presenteras förslag till förordning i enlighet med utredningens två alternativa förslag till undantag från spridningsförbudet i kap. 9. De olika alternativen åskådliggörs genom parallella författningsspalter. Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller bestämmelser om förbud mot an- vändning av avloppsslam och vissa ytterligare avloppsfraktioner samt undantag från förbudet. Förordningen innehåller också be- stämmelser om krav på återvinning av fosfor ur avloppsslam. 1.med stöd av 9 kap. 5 § i fråga om 4–7 §§, 2.med stöd av 15 kap. 39 a § i fråga om 8 §§, och 3.i övrigt med stöd av 8 kap. 7 § regeringsformen. 2 § I denna förordning avses med användning: spridning av slam över marken eller annan använd- ning av slam på eller i marken, avloppsslam: slam från avloppsreningsanläggningar, slamavskil- jare eller liknande anläggningar som behandlar avloppsvatten från hushåll eller tätorter, eller från andra anläggningar som behandlar av- loppsvatten med liknande sammansättning, huvudman: detsamma som i 1 § lagen (2006:412) om allmänna vattentjänster, dvs. den som äger en allmän va-anläggning, mark: alla typer av marker, t.ex. jordbruksmark, skogsmark, grönytor och mark där deponi- och gruvverksamhet bedrivs eller har bedrivits, personekvivalent: motsvarar den mängd nedbrytbart organiskt material som har en biokemisk syreförbrukning på löst syre (BOD7), produktiv jordbruksmark: mark som används för odling av alla former av livsmedels-, foder-, industri- eller energigrödor, oavsett om det är för kommersiellt bruk eller inte, producerat avloppsslam: avloppsslam som är behandlat och har förberetts för sin slutliga vidare hantering, återföring av fosfor: föra tillbaka fosfor till mark för nyttiggö- rande i kretslopp, återvinna: detsamma som i 15 kap. 6 § , dvs. att vidta en åtgärd som innebär att avfall kommer till nytta som ersättning för något annat material eller förbereder det för en sådan nytta eller en åtgärd som innebär att avfall förbereds för återanvändning. 3 § Denna förordning ska inte tillämpas om annat är föreskrivet i beslut som har meddelats med stöd av epizootilagen (1999:657), zoonoslagen (1999:658) eller lagen (2006:806) om provtagning på djur, m.m. Förbud mot användning av avloppsslam och vissa ytterligare avloppsfraktioner 4 § Avloppsslam får inte spridas över mark eller på annat sätt an- vändas på eller i mark. Detsamma gäller andra avloppsfraktioner som uppstår vid rening av avloppsvatten samt uppsamlat klosettvatten, urin och fekalier. 5 § Bestämmelserna i 4 § gäller inte om dispens för eget omhän- dertagande av hushållsavfall har meddelats enligt 15 kap. miljö- balken. Vid användning på produktiv jordbruksmark för kommersiellt bruk och vid saluföring eller överlåtelse för sådan användning gäller de föreskrifter som meddelat med stöd av 7 §. 6 § i det län där avloppsslam, eller övriga avlopps- fraktioner i 4 § andra stycket, föreslås användas får i enskilda fall be- sluta om undantag från 4 § om det finns synnerliga skäl. Vid användning på produktiv jordbruksmark för kommersiellt bruk och vid saluföring eller överlåtelse för sådan användning gäller de föreskrifter som meddelat med stöd av 7 §. 6 a § Bestämmelserna i 4 § gäller inte vid användning på produktiv jordbruksmark om slammet upp- fyller de kvalitetskrav som Natur- vårdsverket meddelat med stöd av Vid saluföring, överlåtelse och användning ska de ytterligare föreskrivit om med stöd av 7 §. fram till dess att 4–6 §§ ska tillämpas får Natur- vårdsverket, efter att ha gett Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten, Läke- medelsverket, Statens veterinär- medicinska anstalt, Folkhälso- myndigheten, och tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter om 1.hygieniserande behandling och andra kvalitetskrav, 2.hantering i form av använd- ningsbegränsningar, innehållsde- klaration, provtagning och analys, samt får, efter att ha gett Kemikalieinspektionen, Havs- och vattenmyndigheten, , Statens veteri- närmedicinska anstalt, Folk- hälsomyndigheten, Livsmedels- verket och till- fälle att yttra sig, meddela före- skrifter om 1.hygieniserande behandling och andra kvalitetskrav, 2.hantering i form av använd- ningsbegränsningar, innehållsde- klaration, provtagning och ana- lys, samt 3.information, anteckningar och rapportering vid användning av avlopps- slam, och övriga avloppsfrak- tioner i 4 § andra stycket, på mark samt vid saluföring och överlåtelse för sådan använd- ning. när 4–6 §§ ska tillämpas får , efter att gett de ovan angiva myn- digheterna tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter enligt första stycket 1–3 som gäller användning på produktiv jordbruksmark för kommersiellt bruk samt salufö- ring och överlåtelse för sådan an- vändning. 3.information, anteckningar och rapportering vid användning av avlopps- slam, och övriga avloppsfrak- tioner i 4 § andra stycket, på pro- duktiv jordbruksmark samt vid saluföring och överlåtelse för så- dan användning. fram till dess att 4–6 a §§ ska tillämpas får Natur- vårdsverket, efter att gett de ovan angiva myndigheterna tillfälle att yttra sig, meddela föreskrifter en- ligt första stycket 1–3 som gäller användning på mark samt salufö- ring och överlåtelse för sådan an- vändning. Krav på återvinning av fosfor 8 § En huvudman för allmänna avloppsreningsanläggningar ska återvinna fosfor ur avloppsslam från anläggningar med tillståndsgi- ven anslutning av avloppsvatten med en föroreningsmängd som motsvarar mer än 20 000 personekvivalenter. av den fosfor som finns i det producerade av- loppsslammet från alla sådana anläggningar i kommunen ska återvinnas i en form som möjliggör återföring till produktiv jordbruksmark. får i enskilda fall besluta om undantag från kravet på återvinning om det finns särskilda skäl. 9 § Bestämmelser om tillsyn finns i 26 kap. och i miljö- tillsynsförordningen (2011:13). 10 § Bestämmelser om avgifter finns i 27 kap. och i förordningen (1998:940) om avgifter för prövning och tillsyn enligt . 11 § Bestämmelser om straff finns i 29 kap. . 12 § Bestämmelser om överklagande finns i 19 kap. 1 § . Denna förordning träder i kraft . Bestämmelserna i 4–6 och Bestämmelserna i 4–6 a och 8 §§ tillämpas första gången 12 år 8 §§ tillämpas första gången 12 år efter dess ikraftträdande i fråga efter dess ikraftträdande i fråga om anläggningar med tillstånds- om anläggningar med tillstånds- given anslutning av avlopps- given anslutning av avlopps- vatten från mer än 50 000 per- vatten från mer än 50 000 per- dess ikraftträdande i fråga om dess ikraftträdande i fråga om 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:944) om förbud m.m. i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av kemiska produkter Härigenom föreskrivs att 20 § förordningen (1998:944) om förbud m.m.i vissa fall i samband med hantering, införsel och utförsel av ke- miska produkter ska upphöra att gälla vid utgången av . ändamål får saluhållas och över- låtas endast om metallhalten inte överstiger vad som framgår av följande: mg/kg torrsubstans Om det finns särskilda skäl, får , med iakt- tagande av av godkända åtaganden enligt avta- let om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, i det enskilda fallet medge dispens från vad som sägs i första och andra stycket. 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (1998:899) om miljöfarlig verksamhet och hälsoskydd Härigenom föreskrivs att 47 § förordningen (1998:899) om miljö- farlig verksamhet och hälsoskydd ska ha följande lydelse. får meddela närmare föreskrifter om vilka för- siktighetsmått som ska gälla vid 1.träskyddsbehandling genom doppning, 2.träskyddsbehandling genom tryck- eller vakuumimpregnering, 3.oorganisk ytbehandling genom fosfatering, 4.utsläpp av industriellt avloppsvatten, 5.rening av avloppsvatten från tätbebyggelse, 6.utsläpp till luft från anläggningar för förbränning av kommu- nalt avfall som har beviljats tillstånd enligt miljöskyddslagen (1969:387) eller , 7användning av avloppsslam i jordbruk, 8. lagring, tömning, demon- 7. lagring, tömning, demon- tering och annat omhänderta- tering och annat omhänderta- gande av skrotbilar, och gande av skrotbilar, och 9. lagring, förbehandling, åter- 8. lagring, förbehandling, åter- och bortskaffande av av- och bortskaffande av av- fall som utgörs av elektriska och fall som utgörs av elektriska och Denna förordning träder i kraft . Utredningens direktiv anger att spridning av avloppsslam nu bör fasas ut och ersättas av tekniker för giftfri fosforåtervinning ur slam- met.1 Förekomsten av skadliga kemikalier, mikroplaster och pato- gener i slammet väcker farhågor om att slamspridning skulle kunna påverka hälsa och miljö negativt. Förslag ska därför läggas om hur ett krav för fosforåtervinning och ett förbud, med eventuella undan- tag, mot att sprida avloppsslam ska utformas. Förslagen får inte hindra den utvinning av biogas som sker vid reningsverken genom rötning av slam. Utredningen ska även redo- visa den tekniska utveckling som skett för behandling av avlopps- slam med hållbar och giftfri fosforutvinning. Redovisningen ska om- fatta såväl den nationella som internationella utvecklingen, men med särskilt fokus på EU. Utredningen ska även redovisa andra aspekter på teknikvalet som kan ha betydelse ur ett hållbarhetsperspektiv. Utredningen ska vidare analysera om det finns behov av etable- rings- eller investeringsstöd för att kunna tillämpa de tekniska lös- ningar som krävs. Med hjälp av det frivilliga certifieringssystemet Revaq har va- huvudmän i olika delar av landet förbättrat kvaliteten på merparten av det avloppsslam som sprids som gödning på . Revaq har därvid varit drivande för ett konstruktivt förebyggande uppströmsarbete i berörda kommuner. Ett förbud mot slamsprid- ning minskar inte betydelsen av att även fortsättningsvis upprätt- hålla ett aktivt uppströmsarbete. Utredningen ska därför föreslå hur ett sådant förebyggande arbete för att minska oönskade utsläpp vid källan kan säkras med minskad slamspridning. Ett särskilt tilläggsdirektiv förlängde utredningstiden från sep- tember 2019 fram till 10 januari 2020.2 Det gav utredningen möjlig- heter att fördjupa viktiga frågeställningar och stämma av med ett an- tal parallella utredningar inom miljöområdet. En rad tidigare utredningsinsatser kring avloppsslam har genomförts (avsnitt 3.4). Insatserna har rört hanteringen av slam såväl ur ett riskperspektiv, som då det gäller möjligheterna att nyttiggöra mull och värdefulla växtnäringsämnen i slammet, främst fosfor och kväve. Det regelverk som etablerades har därvid allt mer kommit att upplevas som otidsenligt, och då främst i två avseenden. Det har dels gällt slammet som bärare av en rad skad- liga ämnen och patogener, där äldre utformning av gränsvärden och bristen på tydliga hygieniseringskrav skapat behov av översyn och skärpt reglering. Det har vidare gällt önskemål om en ökad krets- loppsanpassning med nyttjande av de växtnäringsresurser som av- loppssystemen rymmer. En intensiv debatt har förts kring den framtida slamhanter- ingen, framför allt kring spridningen på . Uppfattningarna om slammets risker men även dess positiva egenskaper har präglat debatten. Då det gäller synen på fortsatt slamspridning inom jord- bruket har uppfattningarna varit hårt polariserade. Trots dessa diskussioner och uttalade behov om att riktlinjer och hanterings- regler behöver förändras, har regelverket legat fast . Va-branschen har för sin del svarat mot detta genom utveckling av ett eget certifieringssystem, Revaq, med skärpta krav och bättre kvalitetssäkring med övervakning och spårbarhet av det slam som sprids på jordbruksmark. Den nu aktuella utredningen om Giftfri och cirkulär återföring av fosfor från avloppsslam ses mot ovanstående bakgrund som ett an- geläget steg på väg mot ett förändrat regelverk för avloppsslam. Jäm- fört med tidigare utredningar har direktiven satts snävare, med be- gränsat utrymme för analys och tydligare inriktning på att föreslå utformning av ett nytt regelverk. En redovisning av alternativa möj- ligheter att tekniskt hantera avloppsslammet ingår också i arbetet. Utredningen har trots detta sett behov av vissa fördjupningar för att kunna lösa sin uppgift. En översiktlig riskanalys har genomförts för att tydligare befästa den motivbild som behöver klargöras som grund för en ny lagstiftning. Det har främst inneburit att skapa en uppdaterad översikt kring de kunskaper och den forskning som finns tillgänglig kring effekterna av slamspridning, och då särskilt förekomsten av eventuella evidens på hälso- och miljöeffekter. Uppdraget omfattar även utformning av ett förslag till kravställ- ning för den fosforåtervinning som ska ske från avloppsslam. Sådana krav kan av naturliga skäl inte omfatta själva återföringen av fosfor till kretsloppet, även om detta är den uttalade avsikten enligt direk- tiven. Återföring kan inte regleras, utan styrs av marknadens meka- nismer, bland annat genom den efterfrågan på olika typer av fosfor- gödningsprodukter som finns inom jordbruket. Utredningen har därför även ägnat visst arbete åt att belysa olika fosforprodukter som följd av teknisk återvinning och de möjligheter till återföring som detta kan innebära. Vid sidan av vissa frågor kring förebyggande arbete och stöd, avgrän- sas utredningens uppdrag till avloppsslam, dess spridning och olika metoder för att återvinna fosfor ur slammet. Direktiven anger att avloppsslam är det avfall som uppstår när avloppsvattnet renas innan vattnet släpps ut.3 Utredningen har i sitt arbete närmast förhållit sig till hur EU:s slamdirektiv4 definierar begreppet avloppsslam, som 2018:67, s. 1. 4Rådets direktiv /278/EEG av om skyddet för miljön, särskilt marken, när avloppsslam används i jordbruket (EGT L 181, , s. 6, Celex 31986L0278). genomförts i svensk rätt genom kungörelse (SNFS 1994:2) om skyddet för miljön, särskilt marken, när av- loppsslam används i jordbruket. Där definieras avloppsslam som slam från avloppsreningsverk, flerkammarbrunnar eller liknande an- ordningar som behandlar avloppsvatten från hushåll eller tätorter, eller från andra reningsverk som behandlar avloppsvatten med lik- nande sammansättning. Utredningen diskuterar i kapitel 3 de till- kommande aspekter som kan läggas på definitionen, utifrån ytterli- gare EU-direktiv och hur dessa genomförts i svensk rätt. Avgränsningen till avloppsslam innebär att utredningen inte ana- lyserat förutsättningarna för att mer övergripande återvinna fosfor och andra växtnäringsämnen och mullämnen ur olika avlopps- och avfalls- fraktioner. De tekniska metoder och processteg som redovisas som möjliga att tillämpa tar därför också sin utgångspunkt i det färdigpro- ducerade slammet, inte i avloppsreningsanläggningen i sin helhet. Återvinningen av fosfor ur slammet omfattar som tidigare redovisats inte själva återföringen till kretsloppet. Syftet med att återvinna fos- for och andra växtnäringsämnen är dock att en återföring ska ske till livsmedelsproduktionen. Återvinning av fosfor kan ske i form av materialåtervinning eller som markspridning av slam. Det senare in- nebär i sig också återföring. För ett uthålligt kretslopp av fosfor är det avgörande att spridning av återvunnen fosfor kan motiveras ge- nom att det ersätter gödsling med utvunnen ny råvara. Utredningens förslagsutformning utgår från uppdraget, som det definieras i direktiven. Förbud och krav, i detta fall förbud mot slam- spridning och krav på fosforåtervinning, ska vidare grundas på väl utformad och saklig grund. Förslagen ska även vara förenliga med . Därtill förutsätts att en samhällsekonomisk konsekvens- analys visar att förslag om ett nytt regelverk medför nyttor för sam- hället och olika aktörer som överstiger de kostnader och andra nack- delar som också kan uppstå. Utredningen har under arbetet fört breda diskussioner med myndig- heter, va-huvudmän, branschföreträdare, forskare och andra aktörer kring frågeställningar som rört slamhantering och utvinning av fos- for och andra näringsämnen ur avloppsslam. Utredningens direktiv- bundna frågor ingår i ett större komplex av aktuella frågeställningar, där resurshushållning och en övergång till ökat kretsloppstänkande präglar diskussioner inom avloppsreningsbranschen och dess intres- senter. Frågorna har även koppling till klimatarbetet, en strävan mot Giftfri miljö och ytterligare miljömål. Utredningens arbete har uti- från sina mer avgränsade uppgifter bedrivits med öppenhet mot de synsätt som redovisats och de möjligheter som kan komma att prägla framtiden. De förslag som utvecklats under utredningsarbetet har därmed också behövt sättas in i ett bredare sammanhang med kopp- lingar till övergripande systemutformning för omhändertagande av hushållens avlopp och avfall, regelgivning inom angränsande områ- den samt nyttjandet av växtnäring och andra resurser ur ett samhälls- perspektiv. Detta har inte underlättat möjligheterna att utforma enkla och avgränsade förslag till ny reglering för hur avloppsslammet bäst ska hanteras. Det har inte heller varit oproblematiskt att ut- forma en reglering för hur fosfor bäst ska återvinnas och kunna återföras i kretsloppet. Det förutsätts ske utan att förslagen vid ett genomförande blir alltför teknikstyrande eller negativt påver- kar förutsättningarna att utforma bredare återföringsmål. Det är mot denna bakgrund inte uteslutet att utredningens samlade förslag i sina delar kan visa sig komplicera de avgränsade frågorna om slamspridning och fosforåtervinning, för att i stället bidra till diskus- sionen om mer långsiktiga lösningar för mer övergripande samhälls- utmaningar. Klart är i vart fall att utredningens förslag inte ensamma bör genomföras utan att parallella och kompletterande åtgärder vidtas. Dessa ytterligare åtgärder rör utveckling av samhällsmål för en bredare återföring av växtnäringsämnen, regelverk för näraliggande avlopps- fraktioner och biogödselprodukter och utveckling av strukturer för stöd av samhällets långsiktiga arbete med avloppsrening och resurs- hushållning. Utredningens arbete har koncentrerats mot svenska förhållanden och utvecklingslinjer. Direktiven har även pekat på den utveckling som sker internationellt och främst inom för frågor som rör återvinning av fosfor ur avloppsslam. Vid utformning av ett svenskt förbud mot slamspridning ska erfarenheter dras av hur andra länder, framför allt inom EU, reglerar detta. Utredningen har genom en rad besök och lokala seminarieaktiviteter tagit del av de skilda förutsättningar och arbetssätt som känneteck- nar andra länder, främst inom och EU. Utredningen har även företagit studieresor inom samt till och Tysk- land. Medverkan har vidare skett i den nordiska konferensen med fokus på avloppsrening och slamfrågor. Vid besöken har utredningen tagit del av regelutformning och metodutveckling samt besökt aktiva demonstrationsanläggningar för fosforåtervinning ur slam. Diskussioner har förts med företrädare för myndigheter och ministerier, branschaktörer samt verksamma inom forskning och utveckling samt den europeiska fosforplattformen. En rad nordiska och europeiska experter samt företrädare för forskning, myndigheter och ministerier samlades i vid utredningens och tvådagars Workshop on circular and non-toxic reuse of phosphorus from sewage sludge. Del- tog gjorde även ledningen för den tyska fosforplattformen. Diskus- sionerna gav god inblick i den utveckling som sker i inom området för slamhantering och fosforåtervinning. Arrangemanget organiserades av med stöd av kommissionen inom ramen för stöd till expertutbyte inom , TAIEX. En av regeringen utsedd expertgrupp har knutits till arbetet med del- tagare från berörda departement och myndigheter. I gruppen har även ingått experter från Svenskt Vatten, Kommuner och Regioner, , , Återvinnings- industrierna och Avfall . Utredningens experter har på ett värde- fullt sätt bidragit till att säkra redovisade faktaunderlag och diskutera framtida lösningar. Samverkan har skett med , , kring ett uppdrag om tekniska metoder och processer för fosfor- återvinning ur avloppsslam.