sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — gällande bestämmelser om detta är dessutom begränsade . Det behöver därför utredas hur bestämmelser om urval till fristående skolor kan utformas på ett sätt som bl.a. främjar en jämn fördelning av nyanlända elever. Ett alternativ som bör undersökas är om även huvudmän för fristående skolor ska följa en av kommunen eller av staten bestämd modell för intagning av elever, t.ex. samma principer som kommunen där den fristående skolan är belägen använder vid placering av elever vid sina skolenheter. Skol- kommissionen framhåller i sitt slutbetänkande att eftersom de fri- stående skolorna ofta använder kötid som urvalsgrund, krävs i vissa fall god framförhållning för att en elev ska vara garanterad en plats i en populär friskola. Kötid som urvalskriterium utestänger därmed många elever som kommit sent till eller som har flyttat inom . Även elever med vårdnadshavare som inte varit medvetna om att en skolplacering vid en viss fristående skola hade krävt att barnet ställts i kö efter barnets födelse utestängs. Om för- äldrar från olika socioekonomiska förhållanden har olika tillgång till information om hur skolvalet fungerar och vilka urvalsgrunder som tillämpas, kan segregation uppstå. Mot denna bakgrund föreslår Skol- kommissionen att kötid ska ersättas med lottning som godkänt ur- valskriterium när antalet sökande till en skolenhet överstiger antalet platser. Lottning är till skillnad från kötid neutralt och riskerar inte att förstärka skolsegregationen. I sitt remissvar på slutbetänkande framhåller dock att lottning inte bör utgöra en generell urvalsgrund, detta eftersom modellen inte kan anses vara förenlig med det aktiva skolvalet och vårdnadshavares rätt att välja skola. Förbundet instämmer dock i att dagens kötider till populära fristående skolor, där vårdnadshavare kan vara tvungna att ställa barnet i kö strax efter födseln för att få en plats, utgör ett pro- blem. En möjlig modell för att komma till rätta med problemet är enligt förbundet att anmälan tidigast ska kunna göras den dag barnet fyller . Kötiden skulle då räknas med utgångpunkt från den tid- punkt som anmälan gjorts. Detta för att inte gynna barn som fyller år tidigare . Om fler barn ställs i kö exakt skulle enligt förbundet lottning inom kön kunna utgöra urvalsgrund. Regeringen delar bedömning att dagens be- stämmelser om urval till fristående skolor inte i tillräcklig utsträck- ning främjar en allsidig social sammansättning av elever. I likhet med anser regeringen även att en modell med åldersgräns för när ett barn kan ställas i kö till fristående skolor bör undersökas. Utöver generella bestämmelser om urval måste även beaktas att särskilda urvalsregler för fristående skolor med särskild pedagogisk inriktning kan behövas. Det finns mot denna bakgrund skäl att utreda vilka åtgärder, eventuellt i kombination med inslag av lottning, som kan vidtas för att främja en mer allsidig social sam- mansättning av elever även på fristående skolor. •analysera om och i så fall hur gällande bestämmelser om mot- tagande och urval kan tillämpas på ett sätt som främjar en allsidig social sammansättning av elever vid fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor, •analysera och ta ställning till hur bestämmelserna om mottagande och urval till fristående förskoleklasser, grundskolor och grund- särskolor kan ändras för att i större utsträckning främja en allsidig social sammansättning av elever, •analysera och ta ställning till om kommunen där skolan är belägen eller en skolmyndighet bör ges inflytande över vilka urvalskriterier som huvudmän för fristående förskoleklasser, grundskolor och grundsärskolor ska använda, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Ett förslag till gemensamt antagningssystem för kommunala och fristående skolor bör tas fram Enligt gällande bestämmelser hanterar varje kommun och varje en- skild huvudman frågor om placering respektive mottagande och ur- val av elever till den egna skolenheten. har tidigare utrett frågan om att införa en gemensam antagning för kommunala och fristående skolor (dir. 2015:37). Utredningen bedömde att ett mer centraliserat antag- ningssystem rent principiellt skulle kunna ha fördelar dels för att skapa förutsättningar för en rättssäker och enhetlig antagning, dels för att skapa en effektiv administration (SOU 2016:66). Utredningen konstaterade dock att det också finns en rad principiella och prak- tiska problem med en gemensam kö administrerad av lägeskommu- nen. Ett av problemen som utredningen lyfte fram var att det gäller olika regler för placering/mottagande samt urval av elever till kommunala respektive fristående skolor. I stället föreslogs andra åt- gärder för att stärka elevers rättssäkerhet i samband med antagning till fristående skolor, bl.a. införandet av ett krav på formell ansöknings- handling. förespråkar i sitt slutbetänkande att en utred- ning tillsätts med uppdrag att utarbeta ett gemensamt antagnings- system av elever till skolenheter inom förskoleklass och grundskola med respektive enskild huvudman. Rekommendationen görs mot bakgrund av att eventuella ändringar i urvalsreglerna kan ge nya argument för en gemensam antagning. bedömer även att möjligheten att begränsa antalet tillfällen då skolval medges bör utredas. kan elever byta skola vid ett obegränsat antal tillfällen under läsåret. Det får enligt Skol- kommissionen till följd att stora ekonomiska, lokalmässiga och per- sonella resurser inte används fullt ut. En begränsning av möjligheten att byta skola skulle därför enligt bidra till för- bättrade förutsättningar för att på ett effektivt sätt planera resurs- utnyttjandet. föreslår vidare att ett s.k. aktivt skolval ska införas. Placering av elever i förskoleklass och grundskola med kom- munal huvudman ska enligt förslaget göras utifrån en ansökan från vårdnadshavarna som lämnas in till hemkommunen. När det gäller ansökan till fristående skolor konstaterar att redan lämnat förslag om att obligatorisk ansökan som avser fristående skolor ska införas (SOU 2016:66). Regeringen delar bedömning att ett förslag på gemensamt antagningssystem av elever till skolenheter inom för- skoleklass och grundskola med respektive enskild huvud- man bör tas fram. Detta mot bakgrund av att nya bestämmelser om placering/mottagande och urval till skolor kan innebära skäl att införa en gemensam antagning till kommunala och fristående för- skoleklasser, grundskolor och grundsärskolor. Ett förslag på gemen- samt antagningssystem bör tas fram utifrån en analys av både lokala och regionala lösningar, bl.a. med utgångspunkt i överväganden års skolmyndighetsutredning. Det bör vidare analyseras hur ett sådant system kan organiseras och inkludera införandet av ett s.k. aktivt skolval, med utgångpunkt i och Skolkost- nadsutredningens förslag om ett skriftligt ansökningsförfarande. Det kan vidare finnas skäl att införa vissa begränsningar i möjligheten till skolbyte, t.ex. genom att skolval som huvudregel endast kan göras . •analysera och ta ställning till hur ett gemensamt antagnings- system till kommunala och fristående skolor med förskoleklass, grundskola eller grundsärskola kan införas, •inom ramen för detta, och med beaktande av överväganden års skolmyndighetsutredning, analysera både lokala och re- gionala lösningar och lämna förslag på hur ett sådant gemensamt antagningssystem kan organiseras och inkludera ett s.k. aktivt skolval, •analysera om och i så fall hur en begränsning av möjligheten till skolbyte bör införas, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Uppdraget att se över resursernas betydelse för en jämlik kunskapsskola Det finns stora skillnader i kommuners resurstilldelning Enligt skollagen ska kommuner fördela resurser till utbildning inom skolväsendet efter barnens och elevernas olika förutsättningar och behov (2 kap. 8 a §). Det är upp till varje kommun att avgöra hur mycket medel som ska tilldelas totalt till de egna skolorna och till respektive skolenhet. Kommunen fördelar även medel till huvudmän för fristående skolor som tillhandahåller utbildning för elever som är bosatta i kommunen. Denna resurstilldelning görs utifrån samma grunder som kommunen tillämpar vid fördelning av resurser till de egna skolorna genom ett s.k. grundbelopp för varje elev. Därutöver ska i vissa fall ett tilläggsbelopp lämnas, t.ex. för elever med ett om- fattande behov av särskilt stöd. Hur mycket resurser som kommu- nen tilldelar de egna skolorna påverkar därmed även tilldelningen till de fristående skolorna. Hur de fristående huvudmännen använder resurserna bestämmer de själva. Enligt Statens skolverks officiella statistik var den totala kostnaden för förskoleklass och grundskola knappt 114 miljarder kro- nor. Merparten av dessa kostnader finansieras med kommunal- skatten. Därutöver tillkommer generella och riktade statsbidrag till kommuner och andra skolhuvudmän. Det finns stora skillnader i hur mycket resurser som olika kommuner lägger på skolan. Enligt statistik var kostnaden per elev i i genomsnitt . Kost- naderna för olika kommuner varierade från som lägst till som högst per elev. Kostnaden för undervisningen varierade från som lägst till som högst per elev. Kostnaden för elevhälsan varierade från 1 610 till 4 300 kro- nor per elev. förslag om ökat nationellt ansvar för finansieringen av skolan bedömer i sitt slutbetänkande att skillnaderna mellan kommuner i avsatta medel till skolor förvisso till stor del beror på skilda demografiska och geografiska förhållanden, men att det även finns skillnader som följer av olika ambitionsnivåer. Vid en jämförelse mellan kommuner framgår vidare enligt kommissionen att kostnaderna för undervisning och elevhälsa saknar korrelation med elevernas socioekonomiska bakgrund. Det finns vidare stora variationer mellan kommuner i hur stor del av resurserna som för- delades efter skolenheters skiftande förutsättningar. Skolkommis- sionen bedömer att det generellt sett fördelas medel till skolan med för liten hänsyn tagen till socioekonomiskt betingade skillnader i elevunderlaget, som i sin tur genererar skillnader i behov av kom- pensatoriska åtgärder. Det finns inte heller några garantier för att huvudmännen totalt sett avsätter tillräckliga resurser. Kommissionen framhåller att det finns belägg för att ekonomiska resurser har betydelse för elevers resultat. Ekonomiska resurser leder dock inte till bättre resultat med automatik, de måste riktas till rätt personer och användas på rätt sätt. De resursfaktorer som på- verkar elevernas pedagogiska resultat och lärmiljö är framför allt klasstorlek, lärartäthet, lärarkompetens, den tid som lärare undervisar och den mängd lärarledd undervisningstid som elever får i skolan. Vidare har ekonomiska resurser olika betydelse för olika grupper av elever, och effekten är större för elever med en svagare socioekono- misk bakgrund eller som har invandrat efter skolstart. gör bedömningen att en likvärdig skola fordrar en resursfördelning som i större utsträckning än tar hänsyn till elevers olika förutsättningar och behov. Vidare görs bedömningen att det är nödvändigt med ett ökat nationellt ansvar för finansiering av undervisning och elevhälsa. bedömer att det är angeläget att fortsatt analysera orsakerna till skillnader mellan kom- munerna avseende resurser för undervisning och elevhälsa. Det är enligt kommissionen viktigt att ta reda på i vilken utsträckning dessa skillnader beror på skilda förutsättningar, skilda ambitioner respektive skillnader i effektivitet i skoluppdragets utförande. På motsvarande sätt bör enligt kommissionen eventuella kostnadsskillnader hos en- skilda huvudmän avseende undervisning och elevhälsa analyseras. gör även bedömningen att staten bör ha en beredskap för att ta över det finansiella ansvaret för skolan och före- slår att förutsättningarna för ett s.k. sektorsbidrag eller andra former av nationell finansiering av skolan ska utredas. Ett sektorsbidrag innebär att staten fördelar medel till hela eller stora delar av kommu- nernas skolverksamhet. Sådant bidrag kan exempelvis betalas ut till undervisning och elevhälsa eller till hela skolverksamheten. En för- del med ett sektorsbidrag är enligt att staten kan styra över hela resurstilldelningen, vilket möjliggör en stärkt likvär- dighet i resurstilldelningen. ser emellertid även en rad svårigheter med införandet av ett sektorsbidrag. En nackdel kan vara att det är svårt att från central nivå helt fånga de lokala skill- nader som genererar skilda resursbehov. En annan nackdel som iden- tifierats är att modellen innebär ett stort ingrepp i den kommunala självstyrelsen. Ytterligare en svårighet ligger i genomförandet som kan kräva en skatteväxling mellan kommunsektorn och staten. Det är enligt rimligt att resa frågan huruvida ett sektors- bidrag över huvud taget är möjligt att förena med ett fortsatt kom- munalt huvudmannaskap för skolan. Utöver behovet att se över finansieringen av förskoleklassen och kan även nämnas att i sitt slutbetän- kande bedömer att det är nödvändigt med ett starkare nationellt an- svar även för gymnasieskolans finansiering samt dimensionering av utbildningen. föreslår därför i sitt slutbetänkande att det tillsätts en utredning för att ta fram en ny regionalt baserad modell för finansieringen och styrningen av gymnasieskolan. Reger- ingen beslutade att uppdra åt en särskild utredare att föreslå hur gymnasial utbildning genom en regionalt baserad modell på ett bättre sätt kan planeras och dimensioneras (dir. 2018:17). Ut- redningen, som har tagit sig namnet utredningen om planering och dimensionering av gymnasial utbildning, ska också föreslå hur finan- sieringen av utbildning som ingår i en sådan regional planeringsmodell ska ske. Ytterligare analys behövs av hur resurstilldelningen kan stärka likvärdigheten i skolan Regeringen delar bedömning att det är ange- läget att fördjupa analysen av skillnaderna i avsatta resurser för skolan hos olika huvudmän. Viktiga aspekter att belysa är orsaken till skillnaderna och deras effekt på resultaten. En sådan djupgående analys gör det möjligt att avgöra vilka åtgärder som skulle vara mest ändamålsenliga för att långsiktigt förbättra resultaten i skolan. Åt- gärderna som föreslås kan, beroende av vad analysen visar, vara av mindre eller mer ingripande karaktär. Det är angeläget att, förutom åtgärder som tar direkt sikte på skillnader i avsatta resurser och hur en minskning av skillnaden kan förbättra kunskapsresultaten, även överväga andra kompletterande åtgärder när det gäller resurstilldel- ningen så att den bättre bidrar till ökade resultat och ökad likvärdig- het. Det är här viktigt att framhålla att det ska göras noggranna överväganden kring för- och nackdelar med olika förslag. Vid över- väganden kring förskoleklassen och bör även övriga obligatoriska skolformer inbegripas, dvs. grundsärskolan, sameskolan och specialskolan. •kartlägga och analysera de bakomliggande orsakerna till skillnaderna i avsatta resurser för undervisning och elevhälsa inom förskole- klass och grundskola mellan kommunerna och mellan de enskilda huvudmännen, •analysera hur dagens finansiering tar hänsyn till elevers behov och skolors förutsättningar att bedriva en likvärdig utbildning, •analysera vilka effekter skillnaderna i avsatta resurser har på kun- skapsresultaten, •om analysen visar att skillnaderna i avsatta resurser behöver minskas för att förbättra kunskapsresultaten, ta fram förslag för att minska dessa skillnader genom resurstilldelning och vid behov också lämna förslag på kompletterande insatser, och •lämna nödvändiga författningsförslag. I uppdraget ingår inte att lämna förslag på skatteområdet. Utredaren ska redogöra för de ekonomiska och praktiska konse- kvenserna av förslagen. Häri ingår bl.a. att beskriva eventuella kon- sekvenser som förslagen kan få för gymnasieskolan. Utöver vad som följer av 14–15 a §§ kommittéförordningen (1998:1474) ska utreda- ren redovisa konsekvenserna av förslagen utifrån FN:s konvention om barnets rättigheter (), FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt principen om icke-diskriminering. Utredaren ska även i sitt arbete i övrigt beakta ett barnrätts- och funktionshinderperspektiv. Utredaren ska vidare, i enlighet med 14 kap. 3 § regeringsformen, beakta proportio- nalitetsprincipen i samband med överväganden om inskränkningar av den kommunala självstyrelsen och redogöra för sina bedömningar i detta avseende. Utredningen ska också särskilt analysera hur kom- munala och enskilda huvudmäns skilda förutsättningar påverkar och påverkas av de förslag utredningen lämnar. Samråd och redovisning av uppdraget Utredningen ska inhämta synpunkter från , , , Specialpedago- giska skolmyndigheten, , Statskontoret, Dele- gationen mot segregation, , Kommuner och Landsting, , Idéburna skolors riksförbund, elev- och föräldraorganisationer, aktörer med regionalt utvecklingsansvar samt andra berörda myndigheter och organisationer. Utredaren ska samråda med Utredningen om planering och dimensio- nering av gymnasial utbildning (dir. 2018:17) samt Kostnadsutjäm- ningsutredningen (dir. 2016:91). Vidare ska utredningen i sitt arbete beakta överväganden års skolmyndighetsutredning i be- tänkandet Statliga skolmyndigheter – för elever och barn i en bättre skola (SOU 2018:41). Uppdraget ska redovisas . Tilläggsdirektiv till Utredningen om en mer likvärdig skola (U 2018:05) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om ökad likvärdighet genom minskad skolsegregation och förbättrad resurs- tilldelning (dir. 2018:71). Uppdraget skulle enligt direktiven redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Genomförda möten och konsultationer Utredningen, utredaren eller sekretariatet har under arbetets gång inhämtat synpunkter från och diskuterat utredningens frågor med ett stort antal personer. Utredningen vill tacka alla de som tagit sig tid till möten, samtal och annan kommunikation med utredningen kring dess utrednings- frågor. Att omnämnas nedan betyder inte att personen i fråga tagit ställning för eller emot utredningens förslag, endast att ifrågavarande person haft kontakt med utredningen. , professor, , Abrak Saati, filosofie doktor, statsvetenskap Advanced Teachers Program, Stiftelsen och minnesfond , oppositionsråd (s), Region , f.d. gymnasie- och kunskapslyftsminister Alireza Behtoui, professor, sociologi, , , UK , f.d. statssekr, , professor, kognitionsvetenskap, , utredare , skolchef, kommun , akademisk ledare lärarutbildningarna, , v. ordf. Lärarutbildningskonventet , professor, statsvetenskap, , utbildningschef, för lärande och samhälle, , utvecklingsledare, Region , kvalitets- och utvecklingschef, grundskoleförvaltningen, , generaldirektör, , oppositionskommunalråd (m), , rektor, , , professor, , , kanslichef, , programansvarig, På Lika Villkor, , state superintendent, , , , utbildningsdirektör, kommun , f.d. generaldirektör, , rektor, komvux kommun , samverkansstrateg, för svenska som andra språk, , universitetslektor, pedagogiskt arbete, , utvecklingsdirektör, , skolchef, , , nämndsordförande (m), kommun , Biblioteksstjänst (BTJ) , riksdagsledamot (mp), utbildningsutskottet, utbildningspolitisk talesperson, , chef för kvalitet och myndighet, grundskole- förvaltning , professor, , förvaltningsdirektör, , docent psykologi och professor i pedagogiskt arbete, Bi Puranen, docent, , , rektor, , , rektor, strateg, , Nätverket för en likvärdig skola , professor, statsvetenskap, , Nätverket för en likvärdig skola , FD, socialt arbete, , professor emeritus, education, , , direktör, , samt Svenska Science Centers (SSC) , utvärderingsexpert, kommun , chef, professional education, , särskild utredare, satsning på medie- och kommunikationskunnighet och det demokratiska samtalet (KU 2018:04) , professor, , , , professor, development education, UNISA, . , näringspolitisk expert, , journalist, , statsvetenskap. , rektor, , , tf. VD, Internationella Engelska skolan , generalsekreterare, , rektor, , chef förändringsledning, BTJ , professor i nationalekonomi, , rektor, , , kommunalråd (m), , , Head of academics, Internationella Engelska skolan , f.d. VD m.m. , FD, post doc, och , senior consultant and future strategist, Kairos Future , riksdagsledamot (v), talesperson, utbildningsutskottet , Kreativa Företagares Intresseorganisationer , generalsekreterare, , elevkårer , kommunalråd (s), , rektor , professor, pedagogik, , rektor, , , docent, pedagogik, , journalist, författare, , forskningsansvarig, , riksdagsledamot (m), utbildningutskottet , skolchef, kommun , f.d. rektor , Forum för levande historia m.m. ESO-seminarium om skolans likvärdighet, febr. , skoljurist , chef analysavdelningen, , professor, språkdidaktik, , lärare , projektledare, Kungl. Fahrudin Zejnic, utbildningschef, , Finska ambassaden, seminarium om likvärdig skola och lärarutbildning, nov. , , in Education, , , rektor, kommun , riksdagsledamot(c), utbildningsutskottet , VD, Kunskapsskolan , utbildningschef, kommunal- förbund , finansdirektör , styrelsen, okt. Föreningen (), styrelsen, aug. 2019 , docent, sociologi, , professor, education policy studies, , professor emeriti , oppositionskommunalråd (s), Guadalope , professor, pedagogik, , riksdagsledamot(kd), utbildningsutskottet , rektor, , , riksdagsledamot (s), ordf. i utbildningsutskottet , professor, praktisk filosofi, verkställande direktör, , lärare, folkhögskola, utredare och läromedel (U2019:04), f.d. utbildningsminister , projektledare, idéburen välfärd, , skolchef , ordförande i , professor, verkställande ledamot, , professor, pedagogik, chair of education, , Internationella Engelska Skolan , direktör, , Happy Hilmarsdottir, grundskolechef, , professor of public policy () , US , ekonomichef, grundskoleförvaltning , , ekonomi, verksamhetsstyrning , rektor grundskola , docent i pedagogik och professor i utbildningsledarskap, , , ekonomianalytiker, Heyla Riazat, rektor , docent, nationalekonomi, utredare , utredare, , FoU-samordnare med inriktning mot skolans organisation och ledarskap, , verksamhetschef, for , professor , , professor i pedagogik, , föreståndare, , verkställande ledamot, och , executive leadership advisor, Gaia Leardership , professor, samt , , verksamhetschef, , , samordnare näringsliv och utbildning, Region , seniorprofessor, , konsult, , doktorand , samordnare, SKR, f.d. sekreterare, , enhetschef, , f.d. riksdagsledamot (kd), utbildningsutskottet , ledare, Google for Education, , professor, , , Nätverket för en likvärdig skola , , expert i utredningen , planeringsledare statistik och analys, Grundskole- förvaltningen, , verkställande direktör, , grundskolechef , ordförande, f.d. ledamot, , kommunchef, , , (Fi 2018:07), sekretariatet , Pedagogische Hochschule, , v. VD, Internationella Engelska Skolan , (Utbildningsvetenskap) samt utredare (U 2018:03) , processledare, Delegationen mot segregation, Delmos , professor in ideas in education, , docent i pedagogik, , , kommunalråd (s), , f.d. ledamot , Nationellt centrum för svenska som andra språk (), kommunalråd (s), , v. ordf. SKR:s utbildningsberedning , ämnesråd, utredare Skolmyndighetsutredning , professor, företagsekonomi, , v. preses KVA, f.d. ledamot , läkare, f.d. GD , f.d. ordf. Statens medicinsk- etiska råd Klass 8b och 9b på Järvaskolan Kommundagar, (deltagande i två seminarier), feb. 2019 (Fi 2017:02) (Fi 2016:12) , riksdagsledamot (m), talesperson, utbildnings- utskottet , FD, vetenskaplig ledare, utbildningsförvaltningen, kommun , utredare, regler för skolor med konfessionell inriktning, SOU 2019:64 , professor emeriti, nationalekonomi, , samt IFN , universitetslektor, filosofi, Linköpingsuniversitet , länsråd, , kommunalråd (s), , utredare om planering och dimensionering av komvux och gymnasieskola (U2018:01) , VD, Aprendere skolor , docent, nationalekonomi, f.d. ordf. Tillitsdelegationen , grundskoledirektör, , ordförande elevkårer , rektor , skolchef , f.d. ledamot , utredare, , lärare, FL, Kriminalvården, doktorand, , Professor , , ,