sou · H8B373d3 · 2020-11-30 00:00:00 — I den uppskattningen ingår endast kostnader för själva rådgiv- nings- och utbildningsinsatserna, inte för ett arealstöd kopplat till rådgivningen om naturvårdande skötsel. En satsning av den stor- leken kan inte rymmas inom ordinarie anslag utan kräver att Skogs- styrelsen tillförs riktade anslagsmedel. När det gäller att ta fram råd och rekommendationer för natur- vårdande skötsel i de frivilliga avsättningarna kan förslaget med för- del kopplas samman med det pågående arbete med att ta fram en strategi för natur- och kulturmiljövårdande skötsel som Skogssty- relsen och genomför. De kostnads- uppskattningar som görs här avser endast ökade insatser och kost- nader för i förhållande till det som redan är planerat. Beräknad tidsåtgång för som sammankallande i arbetet är 1 årsarbetskraft. Beräkningen bygger på att delar genomförandet med . Sammantaget medför utvidgningen av det pågående arbetet att det tillkommer 1,5 årsarbetskrafter (motsvarande ) utöver de tre årsarbetskrafter som redan är inplanerade inom Skogs- styrelsen för det samlade arbetet med skötselstrategin. Detta är tidsåtgången för , utöver det kan kostnad för externa konsulter tillkomma, framför allt för analysarbete. En översyn av befintliga styrmedel/ekonomiska stöd bör syfta till att ta fram förslag till hur dessa kan göras mer attraktiva och mer effektiva samt i större utsträckning inbegripa relevant utvecklings- mark. I denna översyn ingår också kostnadsberäkningar för ekono- miska stöd till de frivilliga avsättningarna för att nå olika nivåer av önskad effekt i skogen. Beräknad tidsåtgång är en halv årsarbetskraft för . Konsekvenser av utredningens förslag En översyn av olika möjligheter till finansiering bör innefatta Lands- bygdsprogrammets miljöersättningar. Viss samverkan med Natur- vårdsverket krävs. Beräknad tidsåtgång är 0,25 årsarbetskraft för (). Uppskattad tidsåtgång är totalt 0,75 årsarbetskraft vilket ger en kostnad på (där en halv årsarbetskraft avser översyn samt förbättringsförslag av befintliga styrmedel och 0,25 års- arbetskraft avser översyn av Landsbygdsprogrammets miljöersätt- ningar samt samverkan med ). Konsekvenser för företag och enskilda Förslaget bedöms ha positiva effekter för företagandet inom sektorn då staten bekostar utbildning som annars hade fått köpas in. För- slaget bedöms gynna små och medelstora företag i större utsträck- ning än stora företag, som generellt redan har kompentens och vidtar interna utbildningsinsatser. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser Att integrera produktionshöjande åtgärder och åtgärder för miljön bedöms överlag ha stor positiv effekt för biologisk mångfald. En aktiv skogsskötsel med vitalare och mer produktiva skogar som mål har en positiv effekt för klimatet då tillväxten i skogen bedöms öka. Inga sociala konsekvenser har identifierats, men om råd- givningen leder till mer välskötta skogar kan rekreationsvärdet öka i dessa. Effekterna blir såklart beroende av den föreslagna kampanjens genomslag. Den samhällsekonomiska konsekvensen av en kampanj är svår att bedöma på förhand. De samhällsekonomiska kostnaderna för kam- panjen kan komma att överstiga vinsten om genomslaget inte blir stort nog. Det bedöms dock finnas en stor potential i att samhälls- Konsekvenser av utredningens förslag ekonomin gynnas av en mer effektiv skogsskötsel som ger vinst både i ökad tillväxt och förbättrade naturvärden. 17.4.6Rådgivning om klövviltförvaltning och skogsskötselprogram för ökade fodermängder samt uppdrag om att utreda möjligheterna till olika incitament, regelförändringar och -förenklingar Ett hållbart skogsbruk och ökad hållbar tillväxt behöver en viltpop- ulation i balans med fodertillgången. För att nå balans mellan hjort- viltstammarna och fodertillgången i syfte att minska skogsskadorna krävs en kraftfull minskning av populationerna i närtid och en skogsskötsel som ökar foderresurserna. Även antalet trafikolyckor orsakade av hjortvilt är fortsatt mycket stort. har i rapporten med nya möjligheter4 gjort en översiktlig uppskattning av viltskadornas samhällsekono- miska betydelse. inträffar närmare 6 000 älgolyckor på landets vägar. Det innebär en älgolycka . Varje olycka kostar sam- hället i genomsnitt . Mörkertalen är stora då många olyckor aldrig rapporteras. För älg ligger korrektionssiffran på 1,72 gånger det rapporterade olyckstalet vilket ger en bedömd årlig total- kostnad på cirka 4,3–5,. Tillkommer gör kostna- der för viltstängsel och viltövergångar av olika slag. Samhällets samlade kostnader per genomsnittlig älgpåkörning av ett modernt persontåg uppgår enligt preliminära beräkningar till . Den totala årliga samhällskostnaden för vilt- påkörningar på järnväg ligger uppskattningsvis på omkring 1–1,5 mil- jarder kronor. För skogsbruket skadar älgen, genom sitt bete av bland annat unga tallars toppar, värdet på den nedersta delen av stammen som normalt går till sågverksindustrin. En annan, och mindre uppmärksammad, skada är att älgarna äter stora mängder gröna barr och löv som annars skulle bidragit till fotosyntesen och trädens tillväxt, vilket även har negativ inverkan på skogens kolinbindning. Drivkrafter att använda bästa möjliga material med dyra plantor sprungna ur förädlat frö minskas. Förluster i tillväxt till följd av ståndortsmässigt oriktigt val 4Skogsstyrelsen, Skogsskötsel med nya möjligheter, rapport 2019:24. Konsekvenser av utredningens förslag av trädslag är svåra att beräkna. Dessa består av rena tillväxtförluster men även av ökad risk för andra skador. Betesskador orsakar behov av omplanteringar av ungskog. Även skötseln av plant- och ungskog påverkas av förekomsten av betesskador. En betydande del av ung- skogen röjs vid högre medelhöjd än vad som är optimalt från eko- nomisk- och produktionssynpunkt. Det sänker trädens vitalitet och ökar risken för skador. Det är också vanligt att skogsägare lämnar fler stammar per hektar som ”försäkring” mot betesskador. Det inne- bär en extra röjning eller onödigt långsam dimensionsutveckling, något som följer med genom hela omloppstiden och försämrar eko- nomin. Uppskattningarna av dessa kostnader är osäkra, men de kan vara betydande. Äbin (Älgbetesinventeringen) visar att den genomsnittliga ska- denivån i är årligt uppkomna skador på tall. Varannan ung tall har gamla viltbetesskador. Inven- teringen fångar inte upp de tallar som redan dött av viltbete vid in- venteringstillfället. Riksskogstaxeringen visar en genomsnittlig nivå för riket på andel tallstammar med årsfärska älgbe- tesskador i glidande treårsmedelvärde. har i en analys funnit en tillväxtförlust på i tallskogen. Mängden gamla skador har närmast ett linjärt samband med tillväxtreduktioner. En bedöm- ning anger att volymproduktionen nedsätts till följd av viltbetet och uppgår uppskattningsvis till 5–7 miljoner m3sk . En motsvarande sänkning av avverkningsnivån leder då till en förlust i förädlingsledet på mellan 5,5–7,(baserat på förädlingsvärdet per m3sk). I en rapport från skattas det samhällsekonomiska värdet av reducerad skogsproduktion på grund av klövviltbete till . Ett samlat närmevärde för samhällets totala kostnader beroende av en överstor klövviltstam blir därmed cirka 12–. Tillkommer gör produktionsförluster i jordbruket, viltstäng- sel och viltövergångar längs vägar, tvingande negativa anpassningar av skogsskötseln och risk för försenad måluppfyllning för de natio- nella klimatmålen liksom nedklassning av timmerkvaliteter. Kostnaderna minskar i stort sett linjärt med minskade viltstam- mar eftersom både antalet olyckor och skogsskadorna är proportio- nella mot viltstammarnas storlek. Konsekvenser av utredningens förslag Det finns även positiva effekter av en stor klövviltsstam i form av köttvärde och upplevelsevärden, där upplevelsevärden dock inte anses minska linjärt om klövviltstammar reduceras. Det finns aktiva åtgärder som går att genomföra inom befintligt regelverk med relativ enkla medel. Ett samlat krafttag för att få ner klövviltsskadorna inom skogsbruket bör därför genomföras av Skogs- styrelsen tillsammans med skogsbruket och jägarorganisationerna. Regeringen bör därför ge och i upp- drag att ta fram rådgivningsbudskap och genomföra rådgivning om klövviltförvaltning och skogsskötselprogram för hållbar skogssköt- sel, minskade skador på skog och ökade fodermängder i hela landet. Samverkan bör ske med skogsnäringen och jägarorganisationerna och syftet ska vara att uppnå målen med den adaptiva förvaltningen och balans mellan viltstammar och fodermängd. Om rådgivningskampanjen inte genomförs bör utgångspunkten vara att skogsskadorna nationellt inte kommer att minska i samma takt och eventuellt helt utebli. En nationell kampanj har fördelen av att många skogsägare genomför insatser i skogen. Det är särskilt betydelsefullt då man uppmanar att plantera mer tall. Om endast ett fåtal markägare gör insatser för att öka tall i landskapet ökar risken att dessa markägare drabbas av orimligt höga kostnader för viltskador eftersom älgen kommer att leta upp tallbestånden som därefter drabbas av viltskador. För att minska risken att de råd som lämnar snarare leder till att fler markägare drabbas av viltskador behöver många markägare göra samma sak och behöver jägarna ta ett extra ansvar för viltstammarna. Detsamma gäller även andra råd som anpassad röjning för att bevara foder. Om en enskild markägare sparar attraktivt foder i ett skogsbestånd visar forskning att det kan öka risken för betesskador på produktionsträden. Detta gäller om anpassad röjning förekommer som enskilda öar i landskapet. En genomarbetad rådgivningsinsats får effekten att många markägare gör samma sak och det är en viktig beståndsdel för att nå framgång vad gäller minskade viltskador. Effekten riskerar att utebli om kampanjen inte genomförs. Regeringen bör även ge och i uppdrag att utreda möjligheterna till olika incitament samt, bland annat regelförändringar inom ramen för bland annat skogsvårds- lagstiftningen och regelförenklingar inom viltförvaltningen för att minska skadenivåerna. Syftet med utredningen bör vara att föreslå Konsekvenser av utredningens förslag regelförändringar som kan ge en samhällsekonomisk vinst i form av minskade betesskador och färre viltolyckor. För att öka möjligheterna att nå tolerabla viltskador i skogen finns behov av ett samlat grepp om incitament som avser att å ena sidan uppnå avskjutningsmål och åandra sidan främja skogliga skötselåtgärder som bidrar till minskade skador och ökade fodermängder. Såväl jägare som markägare berörs av uppdraget. Markägare har en central roll inte minst när det gäller att öka mängden tall, och att mer generellt öka fodermängden i gran- dominerade landskap. Om utredningsuppdraget inte genomförs kommer relevanta åt- gärder mot skogsskador orsakade av klövvilt dröja ytterligare och kanske utan att få brett genomslag. Åtgärderna bidrar till att öka tillväxt i skogen, förebygga virkesbrist , stärka den biolo- giska mångfalden och öka landskapets variation och därmed mot- ståndskraft mot bland annat skogsskadegörare och bränder. Konsekvenserna av det utredningsuppdrag om incitament och regel- förändringar för att minska skadenivåerna och uppnå en samhälls- ekonomisk vinst är helt beroende på vilka förslag som lämnas. Even- tuella konsekvenser av att uppdraget lämnas begränsas därför här till kostnaderna för utförandet av uppdraget. Effekterna av en rådgivningskampanj förväntas bli att jakten in- riktas mot att minska klövviltsstammarna genom att reducera de arter som förekommer i för högt antal. förväntas mark- ägare fortsätta att öka andelen tall på lämpliga marker. På så sätt tillkommer mer foder i skogen. Sammantaget kommer det leda till minskade viltskador i skogen. Till dessa positiva konsekvenser ska läggas att ytterligare steg tas mot en flerartsförvaltning där jakten på hjortdjur samordnas. För att underlätta flerartsförvaltning kan det finnas behov av att stärka underlag vad gäller förekomst av andra hjortdjur än älg. Ett arbete med att minska antalet hjortdjur i kombination med att öka fodermängderna via mera tall och lövträd ger en sorts multiplikator- effekt där en snabb och stor minskning av viltskadorna är möjlig. Mer tallungskog innebär inte bara ökade fodermängder i ungskog utan även mer foder i markskiktet eftersom blåbärsris och Konsekvenser av utredningens förslag annan vegetation har bättre förutsättningar i tallskogar som växer i södra halva jämfört mot de mörkare granskogarna. Foder- mängderna ökar därmed med stor kraft och på ett långsiktigt sätt om mer tall används i föryngringen. De åtgärder som kan vidtas utöver detta är mer av en marginell art även om de inte ska ringaktas. En mer ingripande skötsel för att i första hand gynna foder kan innebära en målkonflikt gentemot skoglig produktion. Röjning och gallring har potential att skapa glesare bestånd med lägre skoglig produktion som de medger ökade fodermängder för det vilda. Denna målkonflikt måste beaktas. Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner och har gjort en bedömning av vad den föreslagna kampanjen kan kosta. Kampanjen är beräknad att pågå varav en förberedelsetid framtagande av material och internutbildning . Förberedelsetiden innefattar för- ankring med jägarnas och markägarnas organisationer. Kampanjen beräknas kosta fördelat . Kampanjen innehåller utbildningsinsatser, aktiviteter på älgförvalt- ningsnivå samt älgskötselområdesnivå samt framtagande av stödmate- rial/broschyr. I Äbin finns aktuell statistik som kan användas som utgångs- punkt för diskussion om viltskador i skogen. För ett bättre underlag skulle Äbin behöva utföras i hela landet. I kostnaden för en rådgiv- ning bör det därför ingår en kostnadspost för Äbin på . En sådant ekonomiskt tillskott möjliggör att Äbin kan utföras i hela landet under rådgivningsinsatsen i stället för halva landet som nuvarande finansiering medger. I beräkningen ingår följande kostnader: –Utbildning av distriktspersonal på år 1, viltansvariga på distrikt (0,). –Utbildning för skogliga tjänstemän och entreprenörer på lokal nivå, år 1–3 (i arbetstid för personal). Konsekvenser av utredningens förslag –Resursförstärkning av regionala viltstamordnare samt nationell skötselspecialist med inriktning på viltanpassad skogsskötsel, år 1–3 (2,i arbetstid för personal). –Möten med älgförvaltningsområden samt älgskötselområden i hela landet, år 1–3 (i arbetstid för Skogssty- relsens personal samt övriga kostnader). –Framtagande av stödmaterial (informationsmaterial/film websida) om skogsskötsel och klövviltsförvaltning, inklusive samverkan med forskare samt förankring med övriga avnämare (6,75 miljoner kro- nor). Framtagande inkluderar för Naturvårds- verkets medverkan. –Utökning av Äbin till att omfatta hela landet () En satsning av den storleken kan inte rymmas inom ordinarie anslag utan kräver att och tillförs extra resurser. och har även gjort en uppskatt- ning av vad det utredningsuppdrag som föreslås kommer att kosta. Ett regeringsuppdrag kräver i regel att tre till fyra personer, var av en är projektledare, arbetar heltid med upp- draget. Kostnaden styrs därför till del av vilken av myndigheterna som står för en projektledare. Den totala kostnaden beräknas till . I beräkningen ingår följande kostnader: –1,5 årsarbetskraft, –1,5 årsarbetskraft, –0,5 årsarbetskraft för projektledare. Förändringar av regelverk är en tidskrävandeprocess där samråd med berörda parter är viktigt. Samråden genomförs del löpande som refe- rensgruppsmöten men också som särskilt remissomgång. Processen bedöms behöva för att genomföras. Konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser för företag och enskilda Konsekvenserna för skogsbruksföretag bedöms överlag vara mycket positiva av de båda förslagen eftersom viltskador kan innebära stora kostnader i verksamheten. Den ökade tillväxt i skogen som förslagen kan medföra bidrar även till tillväxt inom hela bioekonom som är beroende av skoglig råvara. Den svenska skogsnäringens samlade konkurrenskraft internationellt bedöms öka om en stor kostnad i form av klövviltskador kan minska över hela landet. Kostnader för betesskador måste dock ställas i relation till de intäk- ter och den sysselsättning som viltbruket skapar med bas i jaktturism och försäljning av viltkött, inklusive hotell- och restaurangtjänster, catering, resor och andra kringtjänster. Även många skogsägare be- driver aktivt viltbruk på affärsmässiga grunder och har betydande in- komster från dessa verksamheter. För dessa företagaren kommer lön- samheten gå ner något om förslagen leder till minskad tillgång till jaktvilt. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser Minskade viltskador bedöms generellt ha positiva effekter för de arter som är beroende av tall- och lövskogar. För biologisk mångfald bedöms därför effekterna överlag vara goda. Minskat antal klövvilt kan dock i viss mån ha negativa effekter för den svenska rovdjurs- stammen då tillgången till bytesdjur minskar. De svenska rovdjurs- stammarna begränsas dock i första hand genom jakt. För klimaten bedöms de föreslagna åtgärderna ha positiva effek- ter eftersom de främjar skoglig tillväxt som innebär både kolsänka och möjliggör substitution. Det finns negativa sociala konsekvenser då jägarkåren och de som vill se vilda djur kan få minskade upplevelsevärden då tillgången till klövvilt minskar. De upplevelsevärden som klövviltsstammen med- för bedöms dock inte minska linjärt med en reduktion av stammen. Stammen är dock så hög att en minskning till balanserade nivåer fortfarande innebär att det finns goda möjligheter till jakt och att se vilda hjortdjur. Konsekvenser av utredningens förslag Ett samlat närmevärde för samhällets totala kostnader beroende av en överstor klövviltstam har ovan uppskattats till mer än 12–14 mil- jarder kronor . Ur ett samhällsekonomiskt perspektiv bör där- för åtgärder som kan sänka stammarna av klövvilt ge stora positiva samhällsekonomiska effekter. De samhällsekonomiska värdena av klövviltsstammen bedöms minska i betydligt mindre omfattning än vad kostnaderna, som en alltför stor stam medför sjunker. Omfattande skogsskador bland annat till följd av ett förändrat kli- mat kan komma att äventyra förutsättningarna för den svenska bio- ekonomin. Risken för skador ökar genom ett förändrat klimat, som både kan medföra att nya skadegörare får fäste och innebära ökade problem till följd av allt fler extrema väderhändelser. Att bruka och sköta skogen för hög vitalitet, resiliens och ståndortsanpassning är viktiga åtgärder för att minska risker för skador. Att ha beredskap för och bekämpa skadegörare är andra viktiga åtgärder i framtidens skogsbruk. Genom att inrätta ett skogsskadecenter ges möjlighet att hantera frågorna fokuserat och samlat. Ett sådant center bör ges i uppgift att ta fram handlingsalternativ vid skadeutbrott samt ha en aktiv skade- övervakning. Att etablera samarbeten med skogsbruket i grannländer för övervakning av nya skadegörare och kompetensuppbyggnad är en annan uppgift för ett sådant center. Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner I budgetpropositionen har regeringen föreslagit att SLU ska tilldelas permanent för inrättande av ett skogs- skadecentrum inklusive bland annat riskvärdering för skogsskade- görare. Förslaget bedöms inte medföra några ytterlige statsfinansi- ella kostnader. Konsekvenser av utredningens förslag Konsekvenser för företag och enskilda Genom att forskning och utveckling för bland annat bekämpande av skadegörare finansieras av staten kan företag dra nytta av kunskapen utan att behöva stå för kostnaden för att ta fram den. Det bedöms som en positiv effekt för alla företag som kan komma att påverkas av skogsskador. Särskilt små och medelstora företag bedöms få en positiv effekt då dessa företag sällan själva har resurser att bedriva forskning och utveckling. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser Skogsskador hotar tillväxten i skogen. Om ett skogsskadecenter kan bidra till att minska skogsskadorna kommer det kunna leda till en bibehållen eller ökad tillväxt . Ökad skoglig hållbar till- växt bedöms vara positivt för klimatet genom att skogen binder koldioxid och skoglig råvara kan användas till att lagra kol i lång- livade produkter och möjliggöra substitution av fossila produkter. Skogsskador kan få betydande samhällsekonomiska konsekvenser. Den förhållandevis marginella samhällsekonomiska kostnad som ett skogsskadecenter innebär bedöms vara en långsiktig god samhälls- ekonomisk investering. 17.4.8Uppdrag till och Tillväxtanalys att ta fram aktuell nationell och regional statistik finns ingen officiell definition av vad som utgör en cirkulär bio- ekonomi. För att kunna utvärdera och göra uppföljningar bör det vara tydligt hur denna del av ekonomin definieras, vilka näringar som omfattas och hur deras andel av den totala ekonomin beräknas. Till- växtanalys och SCB har gjort beräkningar av den svenska bioekono- min , se kapitel 7.5. Statistiken är dock behäftad med stora osäkerheter och utgörs av bedömningar av bioekonomins andel av olika näringar. Konsekvenser av utredningens förslag För att kunna mäta och följa upp effekterna av ett strategiskt nationellt arbete för en växande bioekonomi behövs överenskomna definitioner och korrekt statistik. SCB och Tillväxtanalys bör därför få i uppdrag av regeringen att ta fram tillförlitligt underlag och stati- stik om bland annat förädlingsvärde och sysselsättning för den svenska bioekonomin. Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner Att ta fram definitioner och korrekt statistik för bioekonomin be- döms inrymmas i SCB:s ordinarie anslag. Konsekvenser för företag och enskilda Att synliggöra bioekonomins utveckling möjliggör prognoser för framtiden vilken bedöms påverka investeringsviljan. Företag inom bioekonomisektorn bedöms därför kunna gynnas av en bättre stati- stikuppgift. Konsekvenser för miljö och klimat samt sociala konsekvenser Inga konsekvenser har identifierats. En förbättrad statistikuppgift kan bidra till att utvärdera insatser och rikta in åtgärder mot det som visar sig ge effekt. Det finns därför en förmodad samhällsekonomisk vinst i att ta fram en statistikuppgift som på ett lämpligt sätt återspeglar de stora insatser som redan avi- serats och som föreslås genom denna utredning. Konsekvenser av utredningens förslag 17.4.9Inrättande av ett vetenskapligt råd för biologisk mångfald För utredningen har det blivit uppenbart att det inte råder samsyn mellan myndigheter och delar av skogsnäringen om tillståndet för den biologiska mångfalden i skogen och vilka åtgärder som är effek- tiva för den biologiska mångfaldens bevarande. För att skapa legiti- mitet åt den politik som förs inom detta område kan ett vetenskap- ligt råd för biologisk mångfald i skogen bidra. Ett sådant oberoende, vetenskapligt råd kan bidra till att utvärdera rådande politik och föreslagna styrmedel, men även bidra till den kunskap som behövs för att föreslå nya åtgärder och analysera framtida behov. Utredningen har därför föreslagit att regeringen ska tillsätta ett vetenskapligt råd för biologisk mångfald i skogen, som bland annat kan stödja i bedömning om tillståndet för biologisk mångfald och vilka skogliga naturtyper och naturvärden som bör prioriteras för formellt skydd och andra naturvårdsåtgärder. Rådet bör bestå av leda- möter som har en hög vetenskaplig kompetens inom ämnesområdet skoglig naturvårdsbiologi. Finansiella konsvenser för staten, kommuner och regioner Förslaget om att tillsätta ett vetenskapligt råd berör de statsfinan- siella resurserna genom en kostnad. För att rådet ska vara funktio- nellt är det viktigt att regeringen också säkerställer nödvändig finan- siering särskilt med avseende på forskarnas deltagande (arbetstid). Vill man säkra ett seriöst och allsidigt deltagande i rådet är det nödvändigt att forskarna ersätts till fullo för nedlagt arbete. För att bedöma kostnaderna för tillsättande av ett sådant råd har utredningen jämfört med det .