sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Av 25 kap. 10 § skollagen framgår att för rätt till bidrag ska huvudmannen ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksamhet. Det är emellertid oklart vad som avses med motsvarande offentlig verksamhet. I vissa kommuner finns inte pedagogisk omsorg med offentlig huvudman. Ett flertal kommuner saknar riktlinjer för pedagogisk omsorg. I avsnitt 12.7 föreslås att beslut om rätt bidrag till pedagogisk omsorg ska ersättas med en rätt till godkännande. Syftet är att förtydliga reglerna och införa ett förfarande likt den ägar- och led- ningsprövning som gäller för skolväsendet. Utredningen föreslår också att uttrycket motsvarande offentlig verksamhet tas bort och ersätts med förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten. Dessa förändringar innebär att det inte kommer att finnas någon rättslig grund att det inte kommer att finnas någon rättslig grund att avkräva att en enskild huvudman ska systematiskt följa upp och utvärdera verksamheten. Av förarbetena till skollagen framgår att det är av stor vikt att det bedrivs ett systematiskt kvalitetsarbete i pedagogisk omsorg – i lag- texten finns dock inte någon direkt skyldighet för enskilda huvud- män att göra denna utvärdering eller över huvud taget samla in sådana uppgifter. För att öka kvaliteten i den pedagogiska omsorgen, synliggöra förbättringsområden i verksamheten, göra lagstiftningen mer konse- kvent, samt möjliggöra en bra övergång mellan den pedagogiska om- sorgen och förskoleklassen bör det i 25 kap. 8 § läggas till ett första stycke som anger en skyldighet för huvudmän inom pedagogisk omsorg att systematiskt och kontinuerligt följa upp och utvärdera verksamheten. Därtill bör det införas ett dokumentationskrav. Vem berörs av de nya reglerna om uppföljning och utvärdering? Det systematiska kvalitetsarbetet i skolväsendet regleras i 4 kap. skol- lagen. Bestämmelserna är uppdelade så att systematiskt kvalitetsarbete ska ske på flera olika nivåer. På nationell nivå sker kvalitetsarbetet genom bestämmelser om tillsyn, statlig kvalitetsgranskning och nationell uppföljning genom regler i 26 kap. skollagen. Systematiskt kvalitetsarbete sker också på huvudmannanivå samt enhetsnivå. För att översätta dessa regler till den pedagogiska omsorgens villkor krävs att man tittar på hur 25 kap. 8 § skollagen är utformad och vem den träffar. Bestämmelsen ställer upp krav på att kommu- nen systematiskt ska följa upp och utvärdera sådan verksamhet som bedrivs inom ramen för pedagogisk omsorg. Utredningens förslag innebär att det nu klart anges att huvud- mannen ska systematiskt och kontinuerligt planera, följa upp, ut- veckla och utvärdera verksamheten. Även om huvudmannen är ett bolag, en förening eller en enskild person så är det den pedagogiska verksamheten som ska planeras, följas upp och utvecklas. Det betyder att det när huvudmannen är ett bolag med anställda så sker det systematiska kvalitetsarbetet genom att följa upp verksamheten hos de olika dagbarnvårdarna samt genom att utveckla och planera den. När huvudmannen är en enskild person, är det den personen som ska ha ansvar för att kvalitetsarbetet blir utfört i verksamheten. Systematiskt kvalitetsarbete har till syfte att verksamheter åter- kommande och med vissa intervall planeras, följs upp och utvecklas. Utredningen anser att det är av stor vikt att kvalitetsarbete sker i pedagogisk omsorg. Att kvalitetsarbetet ska dokumenteras blir till en hjälp för verksamheterna som på så sätt kan få syn på vad hur verksamheten ska utvecklas och föras framåt. Utredningens förslag: Pedagogisk omsorg med huvud- man ska vara icke-konfessionell. I pedagogisk omsorg med enskild huvudman får konfessionella inslag förekomma endast om de inte strider mot de föreskrifter som gäller för verksamheten. Skälen för utredningens förslag Religionsfriheten stadgas genom 2 kap. 1 § första stycket punkten 6 regeringsformen. Den skiljer sig från de övriga positiva opinions- friheterna på det sätt att den är absolut och således inte kan inskränkas genom begränsningsgrunderna i 2 kap. 20–24 §§ regeringsformen. Religionsfriheten innebär att en person ensam eller tillsammans med andra har rätt utöva sin religion. Således omfattar den absoluta reli- gionsfriheten enbart ett smalt område av det som i vid bemärkelse kan sägas innefattas i begreppet religionsfrihet. Genom stadgandet i 2 kap. 19 § regeringsformen har även gjort den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättig- heterna och de grundläggande friheterna () till svensk lag. Det innebär att ingen lag eller annan föreskrift får med- delas i strid med konventionen. Artikel 9 i regle- rar tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet. 1.Var och en har rätt till tankefrihet, samvetsfrihet och religionsfrihet; denna rätt innefattar frihet att byta religion eller tro och frihet att ensam eller i gemenskap med andra, offentligt eller enskilt, utöva sin religion eller tro genom gudstjänst, undervisning, sedvänjor och ritualer. 2.Friheten att utöva sin religion eller tro får endast underkastas sådana inskränkningar som är föreskrivna i lag och som i ett demokratiskt samhälle är nödvändiga med hänsyn till den allmänna säkerheten eller till skydd för allmän ordning, hälsa eller moral eller till skydd för andra personers fri- och rättigheter. Enligt praxis har staterna en vid bedömnings- marginal så kallad of appreciation, när det gäller möjligheterna att inskränka en människas frihet att utöva sin religion. Eftersom 1 kap. 6 och 7 § skollagen inte gäller pedagogisk omsorg saknas i princip rättslig grund att ingripa mot konfessionella inslag i pedagogisk omsorg. Begreppen icke-konfessionell och konfessionell inriktning är heller inte definierade i skollagen. För definitioner se SOU 2019:64 Nya regler för skolor med konfessionell inriktning. Som tidigare framkommit i kapitlet är pedagogisk omsorg inte en del av skolväsendet. Skolväsendets gemensamma regler gäller endast för pedagogisk omsorg om det särskilt anges (1 kap. 2 § skollagen). Det innebär att reglerna om konfessionella inslag i 1 kap. 6 och 7 §§ inte gäller pedagogisk omsorg. Det svenska skolväsendet är uppbyggt utifrån att utbildningen ska vara saklig, allsidig och icke-konfessio- nell. I vilken utsträckning det får förekomma konfessionella inslag avgörs dels av vilken del av verksamheten det handlar om, dels av vem som är huvudman. När det gäller verksamheten i skolväsendet skiljer skollagen på undervisning och utbildning. En sådan uppdel- ning går av uppenbara skäl inte att göra för pedagogisk omsorg. Pedagogisk omsorg är inte en del av skolväsendet och där sker var- ken utbildning eller undervisning. Utbildningen i förskolor, skolor och fritidshem med offentlig huvudman ska vara icke-konfessionell (1 kap. 6 §). Det får således inte förekomma konfessionella inslag så som bön eller välsignelse inom utbildningen för sådana huvudmän. Eftersom hela den offentliga huvudmannens verksamhet i skolväsen- det inte får ha konfessionella inslag går det att översätta regeln till den pedagogiska omsorgens villkor. Pedagogisk omsorg med kom- munal huvudman ska vara icke-konfessionell. Bestämmelsen ska in- föras i en ny paragraf 25 kap. 2 a § första stycket. Inom skolväsendet finns således en gränsdragning mellan under- visning och utbildning. Gränsdragningen har inneburit att det har gått att tillåta en konstruktion där konfessionella inslag hos enskilda huvudmän kan finnas i utbildningen men inte i undervisningen. Be- greppet undervisning innebär emellertid i sig vissa gränsdragnings- problem. Särskilt vad gäller förskolan, där undervisningsbegreppet omfattar ett brett pedagogiskt perspektiv där omsorg, utveckling och lärande bildar en helhet. Det kan därför vara svårt för den ansva- riga tillsynsmyndigheten att kontrollera att skollagens regler följs. När frågan om konfessionella inslag i enskild pedagogisk omsorg ställs blir det tydligt att den uppdelning som sker i 1 kap. 7 §§ skol- lagen inte går att göra. Pedagogisk omsorg är varken utbildning eller undervisning. För verksamheten är emellertid redan de föreskrifter vägledande som gäller för skolväsendet i övrigt. Förskolor med en- skild huvudman får exempelvis erbjuda konfessionella inslag i ut- bildningen om det sker separat från undervisningen. Det är därmed möjligt att i en sådan förskola tillåta inslag, så som andakter och bönestunder. Sådana inslag i utbildningen får inte strida mot de all- männa mål och den värdegrund som gäller för utbildningen i övrigt som framgår av skolförfattningar och förskolans läroplan. Eftersom förskolans läroplan i sig ska vara vägledande för den pedagogiska omsorgen finns således ledning att hämta däri. Mot denna bakgrund föreslår utredningen att det ska införas att andra stycke i den nya paragrafen 25 kap. 2 § som stadgar att i pedagogisk omsorg med enskild huvudman får konfessionella inslag förekomma endast om de inte strider mot de föreskrifter som gäller för verksamheten. 11.6.6De nya bestämmelserna ska också gälla pedagogisk omsorg som erbjuds som alternativ till fritidshem Utredningens förslag: Bestämmelserna avseende pedagogisk om- sorg som ges som alternativ till förskola ska också gälla pedago- gisk omsorg som ges som alternativ till fritidshem. Skälen för utredningens förslag Det har under utredningens kartläggning och analys av den pedago- giska omsorgen inte framkommit något som talar för att pedagogisk omsorg som ges som alternativ till fritidshem inte ska omfattas av de nya kvalitetsreglerna. Detsamma gäller för det fall pedagogisk omsorg etablerings- stoppas. Det finns inga skäl för att pedagogisk omsorg som ges som alternativ till fritidshem inte ska omfattas av dessa bestämmelser. 11.7Bidrag till pedagogisk omsorg Utredningens förslag: En kommun ska efter ansökan godkänna en enskild huvudman att bedriva pedagogisk omsorg om 1.huvudmannen har insikt i och förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för verksamheten, 2.huvudmannen och den som har ett väsentligt inflytande över verksamheten bedöms som lämplig. Vid lämplighetsbedöm- ningen ska viljan och förmågan att fullgöra sina skyldigheter mot det allmänna, laglydnad i övrigt och andra omständigheter av be- tydelse beaktas. Ett godkännande ska avse viss verksamhet på ett bestämt verksamhetsställe. Enligt 25 kap. 10 § skollagen ska en kommun efter ansökan lämna bidrag till en enskild huvudman för pedagogisk omsorg som erbjuds i stället för förskola eller fritidshem förutsatt att verksamheten upp- fyller vissa krav. Dessa krav är att den enskilde har förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verk- samhet, verksamheten inte innebär påtagliga negativa följder för kommunens motsvarande verksamhet, verksamheten är öppen för alla barn och att avgifterna inte är oskäligt höga. Kravet på huvudmannen innebär att det ska finnas personal med sådan utbildning eller erfarenhet att barnens behov av omsorg och en god pedagogisk verksamhet kan tillgodoses.89 Barngrupperna ska 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar, s. 28. ha en lämplig sammansättning och storlek, och lokalerna ska vara ändamålsenliga. Därutöver ska verksamheten uppfylla kraven på god kvalitet och säkerhet, varmed avsågs krav på personalens utbildning och erfarenhet.90 Som tidigare nämnts är förskolans läroplan vägledande för verk- samheten.91 En huvudman inom pedagogisk omsorg ska ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för motsvarande offentlig verksam- het. Uttrycket möjliggör en vid tolkning av vad som kan inrymmas i det och ur legalitets- och rättstillämpningssynpunkt kan det vara problematiskt. För att enskilda familjedaghem skulle beviljas bidrag, enligt 2 a kap. 17 § gamla skollagen (1985:1100), skulle verksamhetens kvalitet mot- svara den som fanns i kommunala familjedaghem. Av den anled- ningen infördes i nämnda bestämmelse uttrycket motsvarande offentlig verksamhet. Den pedagogiska omsorgens kvalitetskrav fick således på samma sätt stämma överens med kraven på motsvarande offentlig verksamhet (prop. 2008/09:115, s. 28). Av samma proposi- tion framgår att de styrdokument som var vägledande för verksam- heten i de kommunala familjedaghemmen, dvs. förskolans läroplan, läroplanen för det obligatoriska skolväsendet, förskoleklassen och fritidshemmet samt allmänna råd för familjedaghem – skulle ligga till grund för kvalitetsbedömningen vid kommunens prövning av godkännande av enskild pedagogisk omsorg. Detta förhållande förefaller gälla även i nuvarande lagstiftning. Det kan i sammanhanget framhållas att Skolinspektionen i sin tillsyn och i sina kvalitetsgranskningar av kommunens tillsyn enbart utgår från stat- liga styrdokument. Utredningens kartläggning visar att inte alla kommuner erbjuder pedagogisk omsorg i egen regi. I praktiken innebär det att det blir otydligt för den enskilde huvudmannen vilka föreskrifter som ska följas. Ordet förutsättningar kan i vart fall inte avses gälla förskolans läroplan, eftersom den endast ska vara vägledande för verksamheten. 90Innebörden av dessa krav behandlades i prop. 1993/94:11 (s. 40–42 och 45) samt prop. 1997/98:93 s. 16 och bet. 1997/98:UbU16 s. 8. 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar, s. 28. Vad tillägget om avsnittet om normer och värden, som ska vara lika relevanta för den pedagogiska omsorgen som för förskolan, har för betydelse är oklart.92 Vid ett beslut om en huvudman ska få rätt till bidrag enligt 25 kap. 10 § skollagen ställs i lagen inte några krav på huvudmannens personliga förhållanden eller lämplighet. Jämför vad som föreskrivs om enskilda huvudmän för förskolan i 2 kap. 5–5 d §§ skollagen. De krav som kan komma att ställas på den enskilde huvudmannen är således inte direkt angivna i lag, utan får utläsas av olika förarbeten. Av dessa förarbetsuttalanden framgår att ett villkor för godkän- nande av enskild pedagogisk omsorg är att verksamheten uppfyller god kvalitet och säkerhet (prop. 2008/09:115, s. 30). I det kravet finns också ytterligare krav som handlar om personlig lämplighet hos den enskilde som förestår verksamheten samt att det i lämplighetspröv- ningen bör ingå en så kallad vandelsprövning av personerna bakom ansökan (prop. 1996/97:124 s. 146 f). Den som förestår verksam- heten, det vill säga utövar den dagliga ledningen, bör ha en lämplig utbildning. Till detta krävs också tidigare erfarenhet av liknande verksamhet, liksom vitsordad personlig lämplighet. I lämplighets- prövningen bör också ingå en så kallad vandelprövning av perso- nerna bakom det enskilda rättssubjektets ansökan om tillstånd. Godkännande och rätt till bidrag I samband med att reglerna om bidrag till fristående verksamheter lättades upp, avskaffades tillståndskravet för att få driva fristående förskolor och fritidshem. Lagändringarna medförde en rätt till god- kännande för fristående aktörer och en skyldighet för kommunerna att godkänna enskilda huvudmän. Det skulle inte finnas något krav på att söka kommunens godkännande, men godkännandet var en förutsättning för att erhålla bidrag. Som regeringens utgångspunkt framhölls emellertid att endast den som får offentliga medel kan driva en verksamhet vars kvalitet garanteras genom myndigheternas 92Prop, 2008/09:115115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar, s. 27 f. godkännande och tillsyn.93 Detta förhållningssätt är högst rimligt, ett beslut som ger rätt till bidrag bör tas eller föregås av ett godkän- nande. I propositionen 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verk- samheter finns ytterligare uttalanden för den pedagogiska omsorgen som kan ge ledning hur regeln om rätt till bidrag ska tolkas. Bidraget skulle bestämmas på samma sätt som för övrig förskoleverksamhet. Vidare förs ett resonemang om beräkning av bidraget. Av intresse är följande. I den mån den pedagogiska omsorgen motsvarar vad som tidigare be- tecknades som familjedaghem och kommunen har egna familjedaghem finns t.ex. en klar resurstilldelning att jämföra med. Emellertid har inte alla kommuner sådan verksamhet. Det är kanske inte heller som den verksamheten kan likställas med kommunala familjedaghem. I de fallen ska besluten om bidragens storlek istället kunna grunda sig på vad som kan anses skäligt. Hänsyn bör kunna tas till den enskilda verksamhetens särskilda förutsättningar i form av t.ex. personalens kompetens, verk- samhetens omfattning och pedagogikens utformning.94 Det förefaller såldes som om det kan finnas verksamheter vilka inte kan nå upp till lagstiftarens krav på kvalitet, och att en sådan verk- samhet därmed inte kunde bli berättigad fullt bidrag. Även följande är intressant. I frågan om kvalitet på verksamheten kan det konstateras att det genom den ändring som skedde i skollagen (1985:1100) som trädde i kraft , ställs samma krav på kvalitet och säkerhet som villkor för godkännande av enskild pedagogisk omsorg som för enskilda förskolor och fritidshem. Verksamheten ska alltså i princip uppfylla de krav som ställs på motsvarande offentliga verksamhet.96 Efter det att dessa motivuttalanden gjorts har den så kallade för- skoleverksamheten genomgått stora förändringar. När en kommun behöver tolkningshjälp av förarbetena om hur ett beslut om rätt till bidrag för pedagogisk omsorg ska fattas ges ingen ledning i pro- positionen till den nuvarande skollagen. Det är i stället dessa två ovan återgivna förarbetena som får konsulteras. Det gör beslutfatt- andet svårt och skapar också en rättsosäkerhet för den enskilde. 93Jämför 2 a kap. 17 § fjärde stycket skollagen (1985:1100). 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verksamheter, s. 24. 2008/09:115 Barnomsorgspeng och allmän förskola även för treåringar. 2009/10:157 Bidragsvillkor för fristående verksamheter, s. 24 f. Praxis från underrätt har visat att motiveringarna till kommunernas avslagsbeslut varierar. Utredningen har under sitt arbete också träffat enskilda huvud- män som efterfrågar ett förtydligande av vad kommunernas beslut om rätt till bidrag ska grunda sig på. Även kommunerna har efter- frågat en förändring av reglerna om rätt till bidrag, så att dessa när- mar sig bestämmelsen i 2 kap. 5 § skollagen. För att ge barn likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass bör således bestämmelserna som rör pedagogisk omsorg ändras så att de faktorer som svarar mot kvalitet blir tydligare. Utredningen anser vidare att lämnandet av bidrag till en verksamhet inom väl- färdssektorn åtminstone ska föregås av ett godkännande. En sådan ordning innebär att skollagen blir mer sammanhållen, då regler som behandlar samma typ av förfarande får liknande innehåll. Det blir därtill mer rättssäkert för den enskilde, eftersom det blir tydligt vad som krävs för att få bidrag. 25 kap. 10 § skollagen bör därför ändras så att förfarandet motsvarar det som finns i 2 kap. 5 a–d §§ skollagen (2010:800). 11.7.1Vad bör ett godkännande av en huvudman innehålla för moment? Enligt utredningens uppfattning bör det, i syfte att ge barn likvärdiga förutsättningar inför start i förskoleklass, införas nya krav i 25 kap. 10 § skollagen. Rätten till bidrag tas bort och ersätts med en rätt till godkännande om vissa krav är uppfyllda. Godkännande ska endast ges den som genom erfarenhet eller på annat sätt har förvärvat insikt i föreskrifter som krävs för att bedriva pedagogisk omsorg och i övrigt visar sig lämplig att bedriva sådan verksamhet. Den som innehar godkännandet ska även ha förutsättningar att följa de före- skrifter som gäller för verksamheten. Vidare ska godkännandet avse en viss verksamhet på ett bestämt verksamhetsställe. ningen framgår att många kommuner önskar en ägar– och lednings- prövning likt den som redan finns i 2 kap. 5–5 d §§ skollagen. Syftet med den införda ägar- och ledningsprövningen i 2 kap. skollagen var att säkerställa att enskilda huvudmän har till- räckliga förutsättningar att bedriva verksamhet med god kvalitet och stärka allmänhetens tilltro till sektorn. Tydligare ägar- och lednings- prövningsregler tillsammans med utredningens föreslagna föränd- ringar av kvalitetskraven kommer sannolikt innebära att verksam- heternas kvalitet höjs. På så vis kan bland annat barnens likvärdiga förutsättningar inför förskoleklass främjas. Lämplighetsbedömningen bör bli mer ingående. Lämplighets- bedömningen bör inte enbart avse den som söker godkännandet utan även den eller de personer som kan tänkas ha väsentligt inflytande över verksamheten. Dessa frågor förtydligas nedan. Genom ägar- och ledningsprövningsreglerna tillkom ett krav på insikt. Kravet innebar att känna till innehållet i den lagstiftning som reglerar den specifika verksamheten, även omfattar kunskap om bland annat de arbetsrättsliga och arbetsmiljömässiga regler som gäller för verksamheten. Vidare krävs också att företrädare kan visa att de har kunskap om de ekonomiska regelverk som styr den associations- form som verksamheten har.97 Den pedagogiska omsorgen utgör en mycket heterogen grupp. Av statistiken framgår att många huvudmän är ensamarbetande kvinnor. Det finns emellertid också större bolag som har som affärs- idé att bedriva pedagogisk omsorg. För att inte omöjliggöra verksam- heter krävs således att insikten också kopplas till företagets förut- sättningar, det vill säga associationsformen och antal ägare. Insikt om de regerverk som styr den faktiska verksamheten, dvs. skollagen, läroplan samt föreskrifter som allmänna råd, är ett krav som ska gälla alla som vill driva pedagogisk omsorg i enskild regi. Arbetsrättsliga och arbetsmiljömässiga frågor torde istället hän- föra sig till den som har arbetsgivaransvar. Kunskap om ekonomiska regelverk träffar alla, men inom ramen för den associationsform som huvudmannen faktiskt har. Pedagogisk omsorg som bedrivs som 2017/18:158 Ökade tillståndskrav och särskilda regler för upphandling inom välfärden. aktiebolag måste naturligtvis kunna följa aktiebolagslagens (2005:551) regler, den som driver pedagogisk omsorg som enskild firma, bör naturligtvis veta hur det ska göras. Huvudmän för enskild pedagogisk omsorg ska således ha insikt i de styrdokument som gäller för att verksamheten ska kunna leva upp till lagstiftarens krav enligt 25 kap. skollagen. Huvudmän ska därtill ha förutsättningar att följa de föreskrifter som gäller för bedrivandet av verksamheten. Förutsättningar – motsvarande offentlig verksamhet ändras till vad som gäller för verksamheten Enligt 2 kap. 5 § andra stycket punkten 1 skollagen ska en enskild huvudman inom förskolan ha förvärvat insikt i de föreskrifter som gäller för verksamheten. För huvudmän inom pedagogisk omsorg gäller i stället att de ska ha förutsättningar att följa föreskrifterna som gäller för motsvarande offentlig verksamhet. Jämförelseobjektet som de enskilda huvudmännen ska förhålla sig till, dvs. motsvarande offentlig verksamhet, är otydligt. Motsvarande offentlig verksamhet är inte närmare definierat. Men det kan antas vara kommunala rikt- linjer som avses. Som utredningens kartläggning visat saknas kom- munala riktlinjer i vissa kommuner. Förskolans huvudmän har ett tydligt regelverk att följa. Någon närmare ledning, förutom vad som följer av 25 kap. 6 och 7 §§ skol- lagen, om vad som ska ingå huvudmannens förutsättningar finns inte för pedagogisk omsorg. För att verksamheten i pedagogisk omsorg ska bli så likvärdig som möjligt för alla barn och vara av hög kvalitet är det av vikt att all pedagogisk omsorg har samma jämförelseobjekt. Utredningens förslag är såldes att motsvarande offentlig verksamhet ändras till vad som gäller för verksamheten. Prövningen av om en sökande har tillräcklig erfarenhet och insikt och i övrigt är lämplig, ska göras utifrån en samlad bedömning av de uppgifter som framkommer i ansökningsförfarandet.98 Det bör fram- hållas att bevisbördan för att kraven är uppfyllda ligger på den som 98SOU 2015:7 Krav på privata aktörer inom välfärden, s. 229. ansöker om godkännande.