sou · H8B363 · 2020-11-12 00:00:00 — Av strategin framgår att all lagstiftning som rör barn ska utformas i överensstämmelse med . Det framhålls att rättsväsendet har en viktig roll att utifrån lagstiftningen säkerställa ett barns rättigheter.52 50CRC/C/GC/12 p. 38, 39, 46 och 47. 51Antagen av genom resolution 66/138 . Protokollet trädde i kraft . har inte ratificerat protokollet. 2009/10:232 s. 10–13. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade Enligt regeringsformen ska det allmänna verka för att barns rätt tas till vara (1 kap. 2 § RF). Av artikel 24 i EU-stadgan framgår att barn fritt ska kunna uttrycka sina åsikter och att dessa åsikter ska beaktas i frågor som rör barnen i förhållande till deras ålder och mognad. I finns det ingen motsvarande bestämmelse. Däremot finns det bestämmelser om t.ex. rätt till en rättvis rättegång (artikel 6 i ). Vi skriver mer om denna rätt när det gäller brottmålsförfaranden i kapitlet om artikel 40. Ett av del- målen i FN:s Agenda 203053 är att främja social, ekonomisk och poli- tisk inkludering, oavsett bl.a. ålder (delmål 10.2). Regeringen har ut- tryckt att ska vara ledande i genomförandet av agendan.54 15.2.2Ett barns personliga angelägenheter Ett barns vårdnadshavare har rätt och skyldighet att bestämma i frå- gor som rör barnets personliga angelägenheter. Därvid ska vårdnads- havaren i takt med barnets stigande ålder och utveckling ta allt större hänsyn till barnets synpunkter och önskemål. (Se 6 kap. 11 § FB.) Denna bestämmelse får dubbel betydelse, dels reglerar den en vård- nadshavares skyldighet att beakta barnets synpunkter och önskemål, dels får den bäring på det allmännas möjligheter att inhämta ett barns synpunkter i vissa ärenden. När det gäller det allmännas möjligheter att kommunicera med ett barn om en särskild angelägenhet har barnet ett slags relativ besluts- kompetens. Om barnet har uppnått den ålder och mognad som krävs för att själv bestämma om sin medverkan, är det barnet som råder över beslutet. Det gäller även om barnets vårdnadshavare motsatt sig kommunikationen. Har barnet inte nått en sådan ålder och mognad krävs som huvudregel medgivande från barnets vårdnadshavare.55 Från denna huvudregel finns det undantag. I vissa fall finns det lagstöd för att höra ett barn mot en vårdnadshavares vilja, oavsett barnets ålder och mognad. Ett sådant exempel finns i 11 kap. 10 § SoL. 53Generalförsamlingens resolution Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, A/RES/70/1. 54Se t.ex. dir. 2016:18 s. 1. 55Se t.ex. prop. 1998/99:133 s. 17 och 2009/10:192 s. 16, Ds 2002:13 s. 97, SOU 2000:77 s. 167 och 168 samt JO 2006/07 s. 212 och JO:s beslut dnr 3153-2016 och 3154-2016, båda den Jämför även avgörande i målet M.A.K. mot (2010) §§ 75–80. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade det gäller polisförhör med en misstänkt framgår det av bestämmel- serna i LUL att den misstänktes vårdnadshavare normalt ska kallas och närvara vid förhöret. Det finns dock en möjlighet att hålla förhör även utan en vårdnadshavares vetskap. Detsamma gäller vid andra förhör med ett barn . (Se 5 och 33 §§ LUL samt 23 kap. 10 § RB.) I vissa fall finns det möjlighet att förordna en god man (11 kap. 2 § FB) eller en särskild företrädare enligt lagen (1999:997) om sär- skild företrädare för barn som i stället för vårdnadshavaren får be- sluta om ett barns medverkan i ett ärende. Läs mer om vårdnadshavare i kapitlen om artiklarna 5 och 18 samt mer om unga misstänkta i kapitlet om artikel 40. Läs mer om bestäm- melser om barns möjlighet att uttrycka sina åsikter med och utan vårdnadshavarens samtycke i slutet av bestänkandet, i delen om hur sådana bestämmelser och bestämmelser om barnets bästa tolkats och tillämpats. 15.2.3Ett barns ekonomiska angelägenheter Den som är är omyndig och får som huvudregel inte själv råda över sin egendom eller åta sig förbindelser (9 kap. 1 § FB). Det är barnets föräldrar och vårdnadshavare som normalt är barnets för- myndare. I vissa fall kan en särskilt förordnad förmyndare eller en god man utses. (Se 10 och 11 kap. FB samt 2 § lagen, 2005:429, om god man för ensamkommande barn.) I viktiga frågor ska förmynda- ren, om det lämpligen kan ske, höra den omyndige, om han eller hon har fyllt . Motsvarande gäller för en god man. (Se 12 kap. 7 § FB och 12 § lagen om god man för ensamkommande barn.) I förarbe- tena till bestämmelsen framhålls att förmyndaren bör höra även ett barn som är , om barnet har nått tillräcklig mognad och det är fråga om åtgärder som är av vikt för barnet personligen.56 Se även 16 kap. 9 § FB, som rör situationen att överförmyndaren ska lämna samtycke till en större förvaltningsåtgärd. En ansökan om förordnande eller entledigande av en förmyndare får göras av bl.a. barnets vårdnadshavare, barnets närmsta släktingar, överförmyndaren och barnet själv, om han eller hon fyllt . I ett sådant ärende, oavsett vem som påkallat det, ska rätten ge en under- 1993/94:251 s. 215. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade årig som fyllt tillfälle att yttra sig, om det kan ske (10 kap. 18 § FB). Läs mer om förmyndare i kapitlen om artiklarna 5 och 32. Den som är har inte rösträtt vid val av ledamöter och ersättare i kommunfullmäktige, regionfullmäktige, riksdag eller Europa- parlamentet (3 kap. 4 § RF, 1 kap. 7 och 8 §§ kommunallagen, 2017:725, samt 1 kap. 4 § vallagen, 2005:837). Rösträtt är dock inte ett krav för att t.ex. väcka medborgarförslag i kommun- eller regionfullmäktige (jämför 8 kap. 1 § kommunallagen). Även barn som är folkbokförda i kommunen eller regionen kan således ges sådan rätt.57 Ett medbor- garförslag leder till ett ärende som fullmäktige (eller styrelsen eller annan nämnd, efter delegation från fullmäktige) ska besluta i. Det ska om möjligt beredas på ett sådant sätt att beslut kan fattas från att frågan väcktes. (Se 5 kap. 22, 23 och 35 §§ kommunal- lagen.) Det finns en skyldighet för kommunala och regionala nämn- der att verka för att samråd sker med dem som brukar deras tjänster (8 kap. 3 § kommunallagen). 15.2.5Bestämmelser om att barns synpunkter ska inhämtas och beaktas På olika ställen i den svenska lagstiftningen finns det bestämmelser om att ett barns inställning ska klarläggas eller att ett barns åsikter ska inhämtas i ett ärende eller inför ett beslut. Många av bestämmel- serna beskriver vi mot slutet av betänkandet, i delen om hur bestäm- melser om barnets bästa och rätt att uttrycka sin åsikt och få den beaktad tolkats och tillämpats. Där finns också förarbetsuttalanden och praxis redovisade. Vi ska emellertid ge några exempel även i detta avsnitt.58 Vissa av bestämmelserna är inte redovisade i sin helhet, utan endast i den del som rör barnets möjlighet att uttrycka sina åsikter och få dem beaktade. 2016/17:171 s. 390 jämförd med prop. 2001/02:80 s. 54. 58För SFS-nummer, se delen om hur bestämmelser om barnets bästa tolkas och tillämpas. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade Bland de inledande paragraferna i flera lagar finns det portalstadgan- den om att barns synpunkter i vissa fall ska inhämtas. Nedan följer några exempel på sådana bestämmelser med olika utformning. 1 kap. 11 § utlänningslagen När frågor om tillstånd enligt denna lag ska bedömas och ett barn berörs av ett beslut i ärendet ska, om det inte är olämpligt, barnet höras. Den hänsyn ska tas till det barnet har sagt som barnets ålder och mognad motiverar. har uttryckt oro över att ett barn enligt utlän- ningslagen bara ska höras om det inte är olämpligt. Kommittén har uppmanat att ta bort olämplighetsundantaget och att säker- ställa att ett barn alltid får komma till tals vid beslut som påverkar barnet.59 Även har ansett att olämplighetsundan- taget ska tas bort.60 föreslog att bestäm- melsen i utlänningslagen skulle ersättas av två nya paragrafer om att barnet ska ges information och möjlighet att framföra sina synpunk- ter.61 Regeringen valde emellertid att inte gå vidare med förslaget.62 Förutom 1 kap. 11 § utlänningslagen finns det bestämmelser om muntlig handläggning vid förvaltningsmyndigheterna i 13 kap. ut- länningslagen. Av bestämmelserna framgår bl.a. att ska avgöra ett asylärende med muntlig handläggning och förhand- ling.63 Vid den muntliga handläggningen ska de omständigheter som behöver klarläggas noga utredas. Utlänningen ska få tillfälle att redo- göra för sin ståndpunkt och att uttala sig om de omständigheter som åberopas i ärendet. Vid muntlig förhandling ska utlänningen höras. Myndigheten som håller förhandlingen får bestämma att även andra personer ska höras. (Se 13 kap. 1–4 §§ utlänningslagen.) Bestämmel- serna om muntlig handläggning gäller även barn.64 59CRC/C/SWE/CO/5 p. 19 och 20. 60Barnombudsmannen årsrapport Dom tror att dom vet bättre – barnet som rättighets- bärare (2020) s. 51. 61SOU 2016:19 s. 74 och 75. 2017/18:186 s. 58. 63Om utlänningen förklaras vara flykting enligt 4 kap. 3 § första stycket utlänningslagen får avgöra ärendet utan muntlig handläggning. 2016/17:17 s. 48. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade 1 kap. 10 § andra stycket skollagen Barnets inställning ska så långt det är möjligt klarläggas i alla frågor som rör honom eller henne och tillmätas betydelse i förhållande till bar- nets ålder och mognad. Denna bestämmelse i skollagen kompletteras med andra bestämmel- ser om elevinflytande i 4 kap. 9 § skollagen (2010:800) och om elev- skyddsombud i 6 kap. 17 och 18 §§ arbetsmiljölagen (1977:1160). Av bestämmelsen i skollagen framgår att barn och elever ska ges in- flytande över utbildningen. De ska fortlöpande stimuleras att ta aktiv del i arbetet med att vidareutveckla utbildningen och hållas informe- rade i frågor som rör dem. Informationen och formerna för barnens och elevernas inflytande ska anpassas efter deras ålder och mognad. Eleverna ska alltid ha möjlighet att ta initiativ till frågor som ska be- handlas inom ramen för deras inflytande över utbildningen. Elevernas och deras sammanslutningars arbete med inflytandefrågor ska även i övrigt stödjas och underlättas. 8 § andra stycket LSS När en insats rör ett barn ska barnet få relevant information och ges möjlighet att framföra sina åsikter. Barnets åsikter ska tillmätas bety- delse i förhållande till barnets ålder och mognad. har föreslagit att bestämmelsen ska delas upp i två paragrafer. Den som rör ett barns åsikter ska enligt för- slaget inledas med: ”Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsik- ter i frågor som rör barnet”.65 har gett förslag på en ny LSS, med en likadan bestämmelse som den Barnrättighetsutred- ningen föreslagit.66 Förslagen är under beredning inom . 65SOU 2016:19 s. 72 och 73. 66SOU 2018:88 s. 76, förslaget till 5 kap. 4 §. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade 4 kap. 3 § patientlagen När patienten är ett barn ska barnets inställning till den aktuella vården eller behandlingen så långt som möjligt klarläggas. Barnets inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. En nästan identisk bestämmelse finns i 3 a § tandvårdslagen. JO har uttalat att ett barn som är endast i undantagsfall anses ha upp- nått den mognad som krävs för att själv ta beslut om att delta i en behandling av mer ingripande betydelse, t.ex. en behandling inom BUP.67 Socialtjänstlagens bestämmelse om att ett barn ska få framföra sina åsikter liknar till utseendet en portalparagraf men är placerad i kapit- let med handläggningsbestämmelser. 11 kap. 10 § SoL När en åtgärd rör ett barn ska barnet få relevant information. Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Om barnet inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Barnets åsikter och inställ- ning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Ett barn som har fyllt har rätt att föra sin egen talan i mål och ärenden enligt denna lag. Ett barn som är yngre får höras i domstol, om barnet inte kan antas ta skada av det. Vid en sådan utredning som avses i 2 § om behov av ingripande till ett barns skydd eller stöd får barnet höras utan vårdnadshavarens sam- tycke och utan att vårdnadshavaren är närvarande. Detsamma gäller vid en utredning på socialnämndens initiativ om överflyttning av vård- naden enligt 6 kap. 7 eller 8 § . En liknande, men inte identisk, bestämmelse finns i LVU. Även den är placerad bland handläggningsbestämmelserna. 67JO:s beslut med dnr 3153-2016 och dnr 3154-2016. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade Framtidens socialtjänst har lämnat förslag på en ny socialtjänst- lag, med en bestämmelse som lyder: Ett barn ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör barnet. Barnets åsikter ska till- mätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad.68 36 § första och andra styckena LVU Den unge ska få relevant information. Den unge ska ges möjlighet att framföra sina åsikter i frågor som rör honom eller henne. Om den unge inte framför sina åsikter, ska hans eller hennes inställning så långt det är möjligt klarläggas på annat sätt. Den unges åsikter och inställning ska tillmätas betydelse i förhållande till hans eller hennes ålder och mognad. Om den unge har fyllt , har han eller hon rätt att själv föra sin talan i mål och ärenden enligt denna lag. Den som är yngre får höras i domstol, om han eller hon inte kan antas ta skada av det. har bedömt att en 12-årings konse- kventa och tydliga vilja att hon inte ville ha något umgänge med modern skulle tillmätas avgörande betydelse i en fråga om umgängesförbud, oberoende av orsakerna till hennes ställningstagande.69 I är inhämtandet av ett barns synpunkter reglerat på ett annat sätt. Där formuleras det inte som att barnet ska ges möj- lighet att framföra sina åsikter, utan endast att barnets inställning ska klarläggas. 4 kap. 15 § första stycket, andra meningen FB (om adoption) Utredaren ska alltid försöka klarlägga barnets och föräldrarnas in- ställning. 6 kap. 19 § tredje, fjärde och sjätte stycket FB (om vårdnad m.m.) Om det behövs utredning … får rätten uppdra åt socialnämnden eller något annat organ att utse någon att verkställa den. 68SOU 2020:47 s. 75. 69RÅ 2005 ref. 66. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade Om det inte är olämpligt, ska den som verkställer utredningen för- söka klarlägga barnets inställning och redovisa den för rätten samt lämna förslag till beslut. Barnet får höras inför rätten, om särskilda skäl talar för det och det är uppenbart att barnet inte kan ta skada av att höras. I finns det också bestämmelser om hur barnets vilja ska påverka ett beslut om verkställighet av en dom eller ett beslut om vårdnad, boende eller umgänge (21 kap. 1 och 5 §§ FB). har ansett att en 13-årings bestämda vilja skulle vara avgörande för vilken förälder som skulle ha vårdnaden om bar- net.70 har i ett annat avgörande uttryckt att det inte går att bortse från en 11-årings önskemål om hos vilken förälder han skulle bo. Även om hans vilja inte kunde tillmätas helt avgörande betydelse var den av vikt vid en helhetsbedömning, enligt hovrätten.71 I ett mål om verkställighet har samma hovrätt tagit avgörande hän- syn till en 13-årings uttryckta vilja att inte umgås med sin far. Där- emot ansåg hovrätten inte att systern, som var , hade uppnått sådan ålder och mognad att hon kunde bilda sig en egen uppfattning i umgängesfrågan. Hovrätten, som ansåg att det var i barnets bästa intresse att umgås med sin far, beslutade om verkställighet mot bar- nets vilja.72 har ansett att rekvisitet ”om det inte är olämp- ligt” ska tas bort från 6 kap. 19 § FB.73 vårdnadsutredning har föreslagit vissa andra ändringar av bestämmelsen men ansett att olämplighetsundantaget ska vara kvar.74 Utredningens förslag bereds inom . När det gäller brottmål är ett barns rätt att uttrycka sina åsikter reglerat på ett annat sätt. T.ex. står det i 21 kap. 1 § RB att den miss- tänkte har rätt att själv föra sin talan. Läs mer om straffprocessen i kapitlet om artikel 40 när det gäller en misstänkt och i kapitlet om artikel 34 när det gäller ett barn som är målsägande. 70Rättsfallet NJA 1995 s. 398. 72Svea hovrätts avgörande i mål ÖÄ 4048-12. 73Barnombudsmannen årsrapport Dom tror att dom vet bättre – barnet som rättighets- bärare (2020) s. 51. 74SOU 2017:6 s. 74, 75, 316 och 317. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade I processlagarna finns det diverse handläggningsregler, om hur ett ärende ska beredas eller en rättegång går till. Genom dessa bestäm- melser ges en part (själv, om barnet är processbehörigt, annars genom ställföreträdare) möjlighet att yttra sig på olika sätt. När den enskilde inleder ett ärende vid en myndighet eller domstol finns det möjlig- heter att yttra sig i ansökan/överklagandet. Som huvudregel ska en myndighet eller domstol ge en part tillfälle att yttra sig över allt material i målet eller ärendet innan ett beslut eller en dom ska meddelas. I domstolar ska normalt sammanträde hållas, om den enskilde begär det. Även en myndighet ska normalt ge en part tillfälle att yttra sig muntligt, om parten så vill. I förvaltningsrättsliga och indispositiva mål och ärenden har myndigheten eller rätten ett utredningsansvar och ska se till att målet eller ärendet blir utrett i den omfattning som krävs. (Se bl.a. 42, 43 och 46 kap. RB, förvaltningsprocesslagen, 1971:241, lagen, 1996:242, om domstolsärenden, förvaltningslagen, 2017:900, och artikel 6 i .) Förslag till fler bestämmelser om barnets rätt att komma till tals m.m. har i sin årsrapport föreslagit att det ska införas bestämmelser om barnets bästa och barnets rätt att komma till tals i förvaltningslagen och förvaltningsprocesslagen. Myndigheten har också ansett att man ska utreda möjligheterna att införa sådana bestämmelser i . Enligt Barnombuds- mannen bör man ge ett barn ställning som part i mål och ärenden om vårdnad, boende och umgänge. I sin rapport redovisar Barnombuds- mannen slutsatser som myndigheten dragit efter sina samtal med ett flertal barn. Ett återkommande tema i samtalen är brister i rätten att komma till tals. T.ex. har barn som anmält kränkningar berättat att de inte alltid känner sig delaktiga i skolans processer och barn som varit föremål för åtgärder har inte känt sig delaktiga i utredningar.75 förslag på nya bestämmelser i förvaltnings- lagen och förvaltningsprocesslagen bygger på förslag från Barnrättig- 75Barnombudsmannens årsrapport Dom tror att dom vet bättre – barnet som rättighets- bärare (2020) s. 6, 48 och 49. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade hetsutredningen.76 Regeringen har uttryckt att den inte har för avsikt att gå vidare med förslagen.77 vårdnadsutredning har föreslagit att det i 6 kap. FB in- förs en bestämmelse om att ett barn har rätt att uttrycka sina åsikter eller sin inställning vid samtal med företrädare för socialnämnden utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnadshavaren är när- varande.78 Förslaget bereds inom . Läs vidare i slutet av betänkandet i delen om hur bestämmelser om barnets bästa och rätt att uttrycka sin åsikt och få den beaktad tolkas och tillämpas. Där kan man också läsa om Barnrättighetsut- redningens iakttagelser om hur ett barns rätt att komma till tals till- lämpats inom vissa områden. Artikel 12 är en av grundprinciper och behandlar ett barns delaktighet i frågor som rör honom eller henne. Enligt artikeln ska en stat tillförsäkra ett barn som är i stånd att bilda egna åsikter rätten att fritt uttrycka dem i frågor som rör barnet, varvid åsikterna ska tillmätas betydelse i förhållande till barnets ålder och mognad. Artikeln uttrycker inget krav på att ett barn ska ges processbe- hörighet.79 I stället fokuserar artikeln på att ett barn ska få möjlighet att fritt lägga fram sina synpunkter och få dem beaktade. Som fram- går av artikelns andra punkt kan synpunkterna framföras t.ex. genom barnets ställföreträdare. Artikel 12 är en av de mest omdiskuterade men också en av de mest missuppfattade artiklarna i barnkonventionen.80 Vi har under vår kartläggning också förstått att artikeln ibland upplevs som svår- tolkad och svårimplementerad. Det ska också framhållas att artikeln kan tolkas på olika sätt. 76SOU 2016:19 s. 70 och 71. 2017/18:186 s. 58. 78SOU 2017:6 s. 76, förslaget till 20 a §. 79Det kan inte heller ha varit konventionsstaternas avsikt att artikeln skulle innebära ett krav på processbehörighet, eftersom de flesta staterna varken när konventionen skapades hade, därefter haft eller numera har en sådan ordning. (Jämför även lagrådets resonemang i yttrandet Vissa kirurgiska ingrepp i könsorganen och ändring av det kön som framgår av folkbokföringen ). 80Se bl.a. (2019) s. 402. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade Artikel 12 består av två punkter. Den första punkten handlar om att en stat ska tillförsäkra ett barn att få uttrycka sig fritt i alla frågor som rör barnet. Den andra punkten handlar om hur detta ska gå till i vissa situationer. En stats skyldighet enligt första punkten, att se till att ett barn fritt kan uttrycka sina åsikter, gäller alla frågor som rör barnet. Skyldig- heten är inte begränsad till de förfaranden som nämns i andra punkten.81 Den andra punkten utgör ett förtydligande för vad skyldigheten enligt artikel 12.1 innebär när en fråga är föremål för ett domstols- förfarande eller administrativt förfarande. I dessa fall ska det barn som berörs av frågan och förfarandet beredas möjlighet att höras. Barnet kan höras direkt, genom en ställföreträdare eller genom ett lämpligt organ. Sättet som ett barn hörs på ska vara förenligt med nationella procedurregler och måste innebära att barnet även i prak- tiken fritt kan uttrycka sina åsikter. Beroende på omständigheterna kan även andra åtgärder behöva vidtas för att barn som berörs av frågan fritt ska kunna uttrycka sina åsikter och få dem beaktade. Artikel 12.2 utgör inte ett förtydligande av hur ett barn ska kunna uttrycka sina åsikter i alla situationer som omfattas av artikel 12.1. innebär artikel 12.2 inte någon begränsning av när ett barn ska höras direkt, genom en ställföreträdare eller genom ett lämpligt organ. Även i andra fall kan det mest lämpliga vara att barnet hörs på detta sätt. Nedan går vi först igenom hur svensk lagstiftning och praxis för- håller sig till den generella skyldigheten som stadgas i artikel 12.1. Därefter går vi in på vad som gäller vid domstolsförfaranden och admi- nistrativa förfaranden som rör ett barn. 81Detta framgår tydligare av originalspråkversionerna av konventionen (se t.ex. in particular i den engelska versionen). Även av förarbetena framgår att en vidsträckt omfattning var avsedd, se HR/PUB/07/1 artikel 12, C 4, särskilt p. 78 och 79. Artikel 12 – uttrycka åsikter och få dem beaktade 15.3.2Rätt för ett barn att uttrycka sig i frågor som rör barnet och få sina åsikter beaktade (artikel 12.1) En grundläggande fråga för tillämpningen av artikel 12 (i sin helhet) är vilka frågor (matters) som rör (affecting)ett barn. Artikel 12 hänvisar till ett specifikt barn och frågor som rör det barnet. Det utesluter emellertid inte att flera specifika barn berörs av samma beslut, t.ex. en skolklass eller barn i ett bostadsområde. Hur pass mycket och nära ett barn behöver beröras av frågan för att artikel 12 ska vara tillämplig besvaras inte av konventionen, utan blir till viss del upp till respektive stat att bedöma. har påpekat att ”som rör barnet” lades till i artikel 12 för att tydliggöra att man inte avsåg ett allmänt politiskt mandat. Kommittén menar dock att en vid tolkning av begreppet i praktiken visat sig bidra till att barn inkluderas i sociala processer i samhället.82 Utöver de åtgärder som det allmänna bör vidta inför varje enskilt beslut är det viktigt att staten vidtar främjande åtgärder för ett öppet samhälle med åsikts- och yttrandefrihet, så att ett barn inte upplever sig förhindrat att lämna synpunkter, t.ex. av rädsla för repressalier från enskilda eller företrädare för det allmänna (jämför även arti- kel 13).