sou · H8B341 · 2020-06-26 00:00:00 — Det allmänna som avtalspart – Särskilt avseende kommuns kompetens att ingå avtal samt avtalens rättsverkningar. , (2015). ”Den kommunala kompetensen och arbetsmarknadsfrågorna” i , , s. 141–162. Risvig Hamer, (2016). The concept of a ”public contract” within the meaning of the Public Procurement Directive. Upphandlingsrättslig tidskrift, nr 3 2016, s. 179–200. Örnberg, (2014). verksamhet genom privaträttsliga subjekt. Regleringsbrev för avseende () och anslag inom utgiftsområde 13 Arbetsmarknad. Uppdrag att förbereda för och bistå med att analysera vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen. Dnr A2019/00923/A. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Regleringsbrev för avseende Arbetsförmedlingen. Rapporter och utgivna källor (2019). Den osunda konkurrensen. Om offentlig sektors konkurrens med tjänsteföretag. , , Wennemo Lanninger, och , (2017). ”Etableringsreformens effekter på integrationen av nyanlända” i Arbetsmarknad och arbetsliv, årgång 23, nr 1, s. 27–45. Arbetsförmedlingen (2013). En strategi för genomförande av funktionshinderspolitiken 2011–2016. Arbetsförmedlingen (2018). Extratjänster – en översikt. Dnr Af-2018/0001 4520. Arbetsförmedlingen (2019). Dnr Af-2019/00143129. Arbetsförmedlingen (2019). Arbetsförmedlingen analys 2019:7. Arbetsförmedlingen (2019). Prognos för arbetsmarknaden –2021. Arbetsförmedlingen analys 2019:3. Arbetsförmedlingen (2019). Vissa förutsättningar inför reformeringen av Arbetsförmedlingen. Rapportering i enlighet med regeringsuppdrag. Dnr Af-2019/0021 5123. Arbetsförmedlingen (2019). Arbetsförmedlingens årsredovisning 2018. Arbetsförmedlingen (2020). Arbetsförmedlingens årsredovisning 2019. Arbetsförmedlingen (2020). Lägesbeskrivning, Arbetsförmedlingens lokala närvaro . Dnr Af-2020/0000 3708. Delegationen för unga och nyanlända till arbete (2020). Redovisning till regeringen från Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Dnr Komm2020/00168/A 2014:06 , m.fl. (2019). Vad och för vem? En beskrivning utifrån ett unikt datamaterial. IFAU Rapport 2019:5. , (red.) (2011). Vad händer med svensk välfärd? (2020). med bestämmelser om konkurrensbegränsande offentlig säljverksamhet – Kommuners säljverksamhet i fokus. , (2008). Kommunerna och arbetsmarknadspolitiken. IFAU rapport 2008:13. , (2011). Marknaden för arbetsmarknadspolitik: om privata komplement till Arbetsförmedlingen. IFAU Rapport 2011:13. , (2018). Arbetsmarknadspolitik för arbetslösa mottagare av försörjningsstöd. IFAU Rapport 2018:12. , (2019). Kommunerna får inte agera matchningsaktörer. och (2003). Crime, unemployment and labour market programs in turbulent times. IFAU working paper 2003:14. Panican, och , (2017). Vem gör vad, hur och för vem? Rapportserie i socialt arbete, nr 36. (2015). Regional anpassning av arbetsmarknadsutbildning – vilka hänsyn tas till arbetsmarknadens behov? (2020). Effektiviteten i förmedlingsverksamheten – förmedlarnas attityder och arbetssätt har betydelse. (2020). Stöd och matchning – ett valfrihetssystem för arbetssökande. (2019). Försörjningshinder och ändamål med ekonomiskt bistånd 2018. Statskontoret (2011). Kommunalt självstyre och proportionalitet. Statskontoret (2017). Uppföljning och tillsyn när arbetsmarknadspolitiska insatser utförs av andra aktörer än Arbetsförmedlingen. Statskontoret (2018). Utvärdering av Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Statskontoret (2019). Planerad lokalisering av statlig verksamhet. En kartläggning av tio större myndigheter. Kommuner och Landsting, SKL (2009). Självkostnadskalkylering vid konkurrensutsättning och införande av valfrihetssystem. Kommuner och Landsting, SKL (2018). Extratjänster i kommuner och landsting. Lägesbild och utvecklingsmöjligheter . Kommuner och Landsting, SKL (2018). Kartläggning av Arbetsförmedlingens kontor och bemanning i kommunerna. Kommuner och Landsting, SKL (2018). Kommuner och Landsting, SKL (2019). Kommunala perspektiv på arbetsmarknadspolitikens omläggning. Kommuner och Regioner, SKR (2019) Skrivelse med anledning av det allvarliga läget inom Arbetsförmedlingen. Kommuner och Regioner, SKR (2020). närvaro – omsvängningen återstår att göra. , (2012). En kunskapsöversikt över åtgärder för arbetslösa socialbidragstagare. Ulmestig, (2020). Gränser och variationer – en studie om insatser inom arbetsmarknadspolitik. IFAU Rapport 2020:5. (2016). Ersättningsformer vid konkurrensutsättning av vård och omsorg. (2017). Offentlig avtalssamverkan – om s.k. Hamburgsamarbeten och inköpscentralers möjlighet att bedriva grossistverksamhet. (2017). Samarbetsavtal – om s.k. Hamburgsamarbeten. Vikman, och , (2017). Arbetar kommunerna på samma sätt? Om variation inom arbetsmarknadspolitiken. IFAU Rapport 2017:7. Wehlander, (2020). Är offentligt finansierade tjänster i valfrihetssystem för arbetsförmedling, skola och hemtjänst förenliga med EU-reglerna om statsstöd? Rapport från Arena . Gemensam skrivelse från kommun, kommun och kommun. Gemensam skrivelse från kommun och kommun. Gemensam skrivelse från kommun och kommun. Gemensam skrivelse från kommun, kommun, kommun och kommun. Skrivelse från kommun. Skrivelse från kommun. Skrivelse från kommun. , M. och , P. Vårt reformarbete fortsätter vid sidan av krisåtgärderna. Arbetsförmedlingen (2018). Arbetsförmedlingen stoppar nya extratjänster. Arbetsförmedlingen (2019). Beslutsstoppet för extratjänster och introduktionsjobb hävs. Inriktning för det fortsatta arbetet att reformera Arbetsförmedlingen. (2020). Utvecklat komvux ska stärka kompetensförsörjningen. Förfrågningsunderlag Kundval rusta och matcha. Dnr Af-2019/0043 5409. Förfrågningsunderlag Kundval Stöd och matchning. Dnr Af-2016/23112. Förfrågningsunderlag Validering Bygg. Dnr Af-2016/68141. Meddelande om upphandling. Dynamiskt inköpssystem Solcellsmontör. Af-2019/0047 1590. Utgångspunkter för samverkan om nyanländas etablering. Dnr Af-2018/0061 0769. Verktygslåda – godkända aktiviteter i Stöd och matchning. Utbetalt belopp 2018 (exklusive moms) från Arbetsförmedlingen till kommuner. Dnr Af-2019/0031 3197. ”Svar till , , angående Arbetsförmedlingens kostnader för arbetsmarknadspolitiska åtgärder som utförs av kommunerna.” beslut , Ifrågasatt konkurrensproblem avseende kommuns förslag på att uppföra och hyra ut en nationalarena för bowling i , dnr 62/2012. Meddelande om upphandling. tjanster/yrkessvenska. tjanster/individuellt-pedagogiskt-stod-vid-utbildning. analyser/statistik. /konkurrens/avgoranden/konkurrensbeg ransande-offentlig-saljverksamhet/. /sv/Om-Lantmateriet/Samverkan-med- andra/kommunala-lantmaterimyndigheter/. /hitta-statistik/statistik-efter-amne/offentlig- ekonomi/finanser-for-den-kommunala- sektorn/rakenskapssammandrag-for-kommuner-och-regioner/. Kommuners medverkan i den statliga arbetsmarknadspolitiken En särskild utredare ska analysera vissa frågor kring kommunernas roll i den statliga arbetsmarknadspolitiken när Arbetsförmedlingen reformeras och fristående aktörer ska matcha och rusta arbetssökande för de lediga jobben. Utgångspunkten för reformen är att det ska finnas likvärdiga tjänster hos fristående aktörer i hela landet. Det kan dock uppstå situationer med konstaterat otillräckligt tillhandahållande av arbetsmarknadspolitiska tjänster och det behövs därför en analys och bedömning av rättsläget när det gäller kommunernas möjlighet att kunna tillhandahålla insatser för arbetssökande på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen. Påverkan på marknadsförutsättningarna och konkurrensneutraliteten för det reformerade systemet samt tydligheten i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun ska också beskrivas. •analysera och bedöma om det är tillåtet inom ramen för nuvarande regelverk för kommuner att på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen vara leverantörer av arbetsmarknadspolitiska insatser i valfrihetssystem enligt lagen (2008:962) om valfrihetssystem och arbetsmarknadspolitiska insatser upphandlade enligt lagen (2016:1145) om offentlig upphandling, •analysera och bedöma om det är tillåtet inom ramen för nuvarande regelverk att kommuner, på annat sätt än genom att delta i ett valfrihetssystem enligt lagen om valfrihetssystem eller upphandlingsförfarande enligt lagen om offentlig upphandling, tillhandahåller arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen vid fall av konstaterat otillräckligt tillhandahållande av arbetsmarknadspolitiska tjänster, •om ovanstående bedöms som otillåtet, eller om rättsläget är oklart, analysera om och i så fall hur det genom förändringar eller förtydliganden av nationell rätt, dock inte de EU-rättsligt grundade konkurrens-, upphandlings- och statsstödsregelverken, kan göras tillåtet och i så fall lämna författningsförslag i detta syfte, och •analysera och bedöma förutsättningarna för och konsekvenserna av att kommunerna är leverantörer respektive tillhandahåller insatser enligt ovan. Uppdraget ska redovisas . Uppdraget bygger på en överenskommelse mellan regeringen, och Liberalerna. Arbetsförmedlingen ska reformeras för att förbättra effektiviteten i den arbetsmarknadspolitiska verksamheten. Ett nytt system baserat på lagen om valfrihetssystem ska utvecklas där fristående aktörer matchar och rustar arbetssökande för de lediga jobben. En utgångspunkt för reformen är att statens nuvarande ansvar för arbetsmarknadspolitiken ska behållas, liksom statens ansvar för att nyanlända invandrare erbjuds insatser som främjar en snabb och effektiv etablering i arbets- och samhällslivet, men att utförandet ska förändras för delar av de arbetsmarknadspolitiska insatserna. Regeringen gav Arbetsförmedlingen i uppdrag att förbereda och analysera vissa förutsättningar inför reformeringen av myndigheten (dnr A2019/00923). Arbetsförmedlingen uppdrag redovisades . I uppdraget till Arbetsförmedlingen ingick att analysera hur kommunernas insatser och verksamheter som syftar till att underlätta individers inträde på arbetsmarknaden kan tas tillvara i det reformerade systemet. Vidare har Arbetsförmedlingen analyserat hur myndigheten kan säkerställa en fungerande samordning och samverkan med kommuner, genom att bygga vidare på befintliga ändamålsenliga strukturer som dessa strukturer anpassas till olika kommuners förutsättningar. Inte minst avseende stödet till personer som deltar i etableringsinsatser och som är föremål för insatser hos både Arbetsförmedlingen och kommunen. Analysen omfattar både stödet till enskilda arbetssökande och samverkan i strategiska frågor. Valfrihetssystem ska vara utgångspunkten för det nya systemet, men i uppdraget har Arbetsförmedlingen även analyserat om det vid särskilda omständigheter kan vara mer ändamålsenligt att upphandla vissa tjänster enligt lagen om offentlig upphandling och hur valfrihet för den enskilda kan utformas även för dessa. Det är viktigt att insatser och verksamheter som syftar till att underlätta individers inträde på arbetsmarknaden tas tillvara i reformeringen av Arbetsförmedlingen. Att analysera kommunernas roll i den statliga arbetsmarknadspolitiken när Arbetsförmedlingen reformeras och fristående aktörer ska matcha och rusta arbetssökande för de lediga jobben ingick dock inte i uppdraget till Arbetsförmedlingen. Kommuner som leverantörer åt Arbetsförmedlingen Det finns en osäkerhet kring om och i vilken mån det är förenligt med upphandlingsregelverket samt kommunalrättens och konkurrensrättens regler och principer att kommuner på frivillig basis agerar leverantörer av arbetsmarknadspolitiska insatser åt Arbetsförmedlingen. bedömde i sitt slutbetänkande (SOU 2019:3) att det inte finns någon upphandlingsrättslig begränsning för en kommun att ikläda sig rollen som leverantör, men bedömde även att kommunernas nuvarande befogenheter att leverera tjänster på uppdrag av Arbetsförmedlingen får avgöras av rättstillämpningen. ansåg vidare att det borde övervägas noga om kommunernas möjligheter att utföra uppgifter på uppdrag av Arbetsförmedlingen ska utvidgas med hänsyn till en sund konkurrens mellan privata och offentliga aktörer. •analysera och bedöma om det är tillåtet inom ramen för nuvarande regelverk för kommuner att på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen vara leverantörer av arbetsmarknadspolitiska insatser i valfrihetssystem enligt lagen om valfrihetssystem eller arbetsmarknadspolitiska insatser som har upphandlats enligt lagen om offentlig upphandling, •om detta bedöms som otillåtet, eller om rättsläget är oklart, analysera om och i så fall hur det genom förändringar eller förtydliganden av nationell rätt, dock inte de EU-rättsligt grundade kon- kurrens-, upphandlings- och statsstödsregelverken, kan göras tillåtet för kommunerna att vara leverantörer av sådana tjänster och lämna författningsförslag i detta syfte, •analysera och bedöma förutsättningarna för och konsekvenserna av att kommunerna är leverantörer enligt ovan. Kommuners roll i de fall fristående aktörer inte finns etablerade i ett område Utgångspunkten för reformen är att det ska finnas likvärdiga tjänster hos fristående aktörer i hela landet. Det kan dock inte helt uteslutas att det kan uppstå situationer där inga fristående aktörer är tillräckligt aktiva i ett område eller att antalet aktörer är för lågt för att en kvalitetshöjande konkurrens ska kunna upprätthållas. Mot den bakgrunden bör det analyseras om kommuner, , vid fall av konstaterat otillräckligt tillhandahållande av arbetsmarknadspolitiska tjänster, ska kunna tillhandahålla insatser för arbetssökande på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen utan att det föregås av en ansökan till ett valfrihetssystem eller en upphandling. •analysera och bedöma om det är tillåtet inom ramen för nuvarande regelverk att kommuner, på annat sätt än genom att delta i ett valfrihetssystem enligt lagen om valfrihetssystem eller upphandlingsförfarande enligt lagen om offentlig upphandling, tillhandahåller arbetsmarknadspolitiska insatser motsvarande dem som erbjuds inom valfrihetssystemet på uppdrag av och med ersättning från Arbetsförmedlingen vid fall av konstaterat otillräckligt tillhandahållande av arbetsmarknadspolitiska tjänster, •om detta bedöms som otillåtet, eller om rättsläget är oklart, analysera om och i så fall hur det genom förändringar eller förtydliganden av nationell rätt, dock inte de EU-rättsligt grundade konkur- rens-, upphandlings- och statsstödsregelverken, kan göras tillåtet och i så fall lämna författningsförslag i detta syfte, •analysera och bedöma förutsättningarna för och konsekvenserna av att kommunerna tillhandahåller insatser enligt ovan. Det är inte en del av utredarens uppdrag att definiera vad som ska anses utgöra ett konstaterat otillräckligt tillhandahållande av arbetsmarknadspolitiska tjänster eller vem som ska konstatera att det finns ett sådant. En utgångspunkt för utredningen är att arbetsmarknadspolitiken är ett statligt ansvar och att ansvarsfördelningen mellan stat och kommun inte ska ändras. Kommunernas eventuella deltagande som utförare av arbetsmarknadspolitiska insatser på uppdrag av Arbetsförmedlingen ska vara frivilligt, och därmed aktualiseras inte den kommunala finansieringsprincipen. Eventuella författningsförslag ska ta sin utgångspunkt i behov av förändringar eller tydliggöranden av de kommunala befogenheterna eller annan nationell lagstiftning. Det ingår inte i utredarens uppdrag att föreslå ändringar av de EU-rättsligt grundade konkurrens-, upphandlings- och statsstödsregelverken. Dock ingår det att utredaren ska analysera och bedöma hur dessa regelverk påverkar förutsättningarna för kommunernas medverkan. Utredaren ska analysera och bedöma konsekvenser av de förslag och tydliggöranden som lämnas i betänkandet i enlighet med kommitté- förordningen (1998:1474) med särskilt fokus på samhällsekonomiska konsekvenser. Konsekvensbeskrivningarna ska dessutom avse hur förslag och tydliggöranden påverkar marknadsförutsättningarna och konkurerrensneutraliteten för det reformerade systemet och tydligheten i ansvarsfördelningen mellan stat och kommun. Om något förslag eller tydliggörande påverkar den kommunala självstyrelsen, ska de särskilda avvägningar som gjorts i enlighet med 14 kap. 3 § regeringsformen redovisas. Kontakter och redovisning av uppdraget Utredaren ska hålla sig informerad om arbetet med att reformera Arbetsförmedlingen som parallellt bedrivs inom och vid Arbetsförmedlingen. Utredaren ska samråda med , och Delegationen för unga och nyanlända till arbete. Utredaren ska genom en referensgrupp involvera företrädare för Kommuner och Landsting (SKL), kommuner och landsting, branschförbund, företagarorganisationer samt enskilda företag i arbetet och fortlöpande ge dem möjlighet att framföra synpunkter. Referensgruppen ska vara sammansatt så att det finns representation av storstadskommuner och storstadsnära kommuner, större städer och kommuner nära större städer och mindre städer och landsbygdskommuner. Bland de företag som ingår i referensgruppen ska det finnas representation från små och medelstora företag. Uppdraget ska redovisas . Utredningen om kommuners medverkan i den statliga arbetsmarknadspolitiken (A 2019:04) Förlängd tid för uppdraget Regeringen beslutade kommittédirektiv om vissa frågor kring kommunernas roll i den statliga arbetsmarknadspolitiken när Arbetsförmedlingen reformeras och fristående aktörer ska matcha och rusta arbetssökande för de lediga jobben. Enligt utredningens direktiv (2019:86) skulle uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redovisas . Enligt kommittédirektiven ska utredningen involvera företrädare för Kommuner och Regioner (SKR), kommuner och regioner, branschförbund, företagarorganisationer samt enskilda företag i arbetet och fortlöpande ge dem möjlighet att framföra synpunkter. Utredningen har i referensgrupper involverat följande aktörer: •Landsorganisationen i (LO) •Sveriges akademikers centralorganisation () •Sveriges Kommuner och Regioner (SKR) •Tjänstemännens centralorganisation (TCO) •Livek, ekonomisk förening 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motorfordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. – en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård –ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsättningarna. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshetsförsäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsättningarna. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motorfordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för bättrad resurstilldelning. –en modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg.