sou · H7B364 · 2020-01-01 00:00:00 — Figur 9, skillnader mellan konfessionella gymnasieskolor och övriga gymnasieskolor oavsett regi, index inom fråge- områden, gymnasieskolans årskurs 2. Jag skulle rekommendera min skola Jag är nöjd med min skola som helhet Grundläggande värden i undervisningen/lärandet Grundläggande värden på skolan Argumentation och kritiskt tänkande Tillit till elevens förmåga Anpassning efter elevens behov Veta vad som krävs Bortsett från frågorna om rekommendation och nöjdhet är det frågorna I min skola är vi elever med och bestämmer vilka ordningsregler vi ska ha samt Jag vet vem på skolan jag kan prata med om någon har varit elak mot en elev som bidrar till de högre värdena för de konfessionella gym- nasieskolorna jämfört med totalen. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 10, Frågor / påstående som avviker mest positivt – gymnasieskolans årskurs 2, konfessionella skolor relativt samtliga övriga skolor oavsett regi Jag skulle rekommendera min I min skola är vi elever med och bestämmer vilka ordningsregler vi Jag vet vem på skolan jag kan prata med om någon har varit elak mot Jag är nöjd med min skola som JÄMFÖRELSE MELLAN KONFESSIONELLA SKOLOR OCH ÖVRIGA FRISTÅENDE SKOLOR Vid jämförelse mellan de konfessionella gymnasieskolorna och övriga fristående gymnasieskolor är bilden den samma. De konfessionella gymnasieskolorna avviker i det närmaste genomgående positivt. Och även här har Ordningsregler det högsta indexvärdet. Ett index, Vet vad som krävs, är lägre för de konfessionella skolorna än övriga fristående skolorna men skillnaden är försum- bar, -0,03 indexenheter. Även här är rekommendation och nöjdhet klart högre än i jämförande skolgrupp. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Figur 11, skillnader mellan konfessionella gymnasieskolor och övriga fristående gymnasieskolor, index inom fråge- områden, gymnasieskolans årskurs 2. -0,10 -0,03 Jag skulle rekommendera min skola Jag är nöjd med min skola som helhet Grundläggande värden på skolan Grundläggande värden i undervisningen/lärandet Argumentation och kritiskt tänkande Tillit till elevens förmåga Anpassning efter elevens behov Veta vad som krävs En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − JÄMFÖRELSE MELLAN KONFESSIONELLA OCH KOMMUNALA GYMNASIESKOLOR Här framkommer samma mönster som i de båda tidigare jämförelserna. Eleverna på de konfess- ionella gymnasieskolorna ger högre betyg på alla index och framförallt avseende Ordningsregler. Och liksom har frågor som gäller rekommendation och nöjdhet med gymnasieskolan högre betyg i de konfessionella gymnasieskolorna än i de kommunala gymnasieskolorna. Figur 12, skillnader mellan konfessionella gymnasieskolor och kommunala gymnasieskolor, index inom frågeområ- den, gymnasieskolans årskurs 2. Jag skulle rekommendera min skola Jag är nöjd med min skola som helhet Grundläggande värden i undervisningen/lärandet Grundläggande värden på skolan Argumentation och kritiskt tänkande Tillit till elevens förmåga Anpassning efter elevens behov Veta vad som krävs 5.5STÖRST POSITIV RESPEKTIVE NEGATIV AVVIKELSE – SAMTLIGA ANALYSERADE SKOLÅR Nedan redovisas sammanfattningsvis de index där konfessionella skolor har högst respektive lägst genomsnittligt betyg jämfört med övriga skoltyper. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − Tabell 11, Index där de konfessionella skolorna avviker mest positivt från övriga skoltyper Tabell 12, Index där de konfessionella skolorna avviker mest negativt jämfört med övriga skoltyper Vet vad som krävs *Inget index under jämförande skolgrupps resultat. En jämförelse mellan skolor med konfessionell inriktning och andra skolor − EN UNDERSÖKNING GENOMFÖRD MED WEBBENKÄT INOM UTREDNINGEN OM KONFESSIONELLA INSLAG I SKOLVÄSENDET Bakgrund, om undersökningen .......................................................... Syftet med undersökningen....................................................................... 1.2.1Insamlingsmetod och period .................................................................................. 1.2.2Population och register .......................................................................................... 1.2.3Variablerna och Frågorna ...................................................................................... 1.2.4Bearbetningar och tabellframställning.................................................................... 1.2.5Svarsandelar, bortfall och täckning ........................................................................ 1.2.6Representativitet och statistisk säkerhet................................................................ Resultattabeller från undersökningarna................................................... Bakgrund, om undersökningen har genomfört en statistisk undersökning med hjälp av en webbenkät på uppdrag av utredning Konfessionella inslag i skolväsendet. Utredningen ska bland annat utreda om friskolor med konfessionella inslag följer det regelverk som finns. Genom att genomföra en riktad enkätundersökning till de skolor som har registrerat någon typ av konfessionella inslag kan det undersökas. En särskild utredare är tillsatt för att bland annat analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Baserat sen på analysen ska utredningen undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen om konfessionella inslag i utbildningen. tillåts konfessionella inslag i utbildningen men inte i undervisningen hos fristående förskolor, skolor och fritidshem. Det finns drygt 70 friskolor i som har någon typ av konfessionella inslag och som inte är förskolor. Ett register finns hos . Det finns dock vissa brister i aktualitet och täckning. Registret ansågs ändå vara av sådan kvalitet att en undersökning skulle kunna genomföras. Registret var rampopulation för undersökningen som genomfördes som en totalundersökning. En webbenkät skickades ut med 17 frågor. I inledningen fick skolenheterna ange vem som besvarade enkäten samt om det förekommer konfessionella inslag i skolverksamheten. Redovisningen var i form av tabeller och diagram samt en teknisk rapport. Respondenterna informerades om att de inte var anonymiserade. Det fanns ett intresse att identifiera de huvudmän som via enkäten fastställt att de har konfessionella inslag i skolorna för att kunna få till en vidare analys. Resultaten från undersökningen ingår i utredningen och där kommer ingen enskild huvudman att särredovisas. 1.1 Syftet med undersökningen Uppdraget syftade främst till att ge utredning om konfessionella inslag i skolväsendet information om de aktuella skolorna följer de regelverk som finns som berör konfessionella inslag. En enkätundersökning på internet föreslogs som möjlig metod. Genom att samla in data från de aktuella skolorna som sen analyserades via tabeller och diagram ska det vara möjligt att se om skolorna följer regelverket. Undersökningens genomförande från valet av insamlingsmetod till avrapportering beskrivs nedan. En statistisk undersökning innehåller fasta moment som i sin tur innehåller val av metoder och tillvägagångssätt. 1.2.1 INSAMLINGSMETOD OCH PERIOD genomförde en enkätundersökning på internet alltså en webundersökning. Där respondenterna fick e-post med en unik länk direkt till deras enkät med frågor. TEKNISK RAPPORT – 3 Insamlingen genomfördes till och med . Cirka fem veckors insamling bedömdes räcka i initialt. När insamlingen avslutades bedömdes det att inflödet var full tillräckligt, därmed förlängdes den inte och inga nya påminnelser skickades ut. Under insamlingen skickades tre påminnelser ut. Som avsändare av e-postmeddelandet stod den särskilda utredaren så även på påminnelserna. I e-postbrevet beskrevs syftet med undersökningen, vad uppgifterna skulle användas till och att respondenternas svar inte var anonyma. Skolenhetens unika namn kopplades in i brevet för att särskilja e-postbrev som gick till samma huvudman men som var riktad till olika skolenheter hos huvudmannen. Det är ovanligt att respondenterna inte är anonyma men i den här undersökningen behövde utredningen veta vad enskilda skolenheter har svarat för att få en möjlighet att koppla på mer data från de enskilda skolenheterna. Data som bland annat har inkommit via besök ute på skolorna. Valet av insamlingsmetod styrdes av tillgången till kontaktuppgifter, alltså e-postadresser men också av längden på frågeformuläret. En relativt lång enkät med komplexa frågor kräver en insamlingsmetod som ger respondenten tid till eftertanke. Webundersökning valdes också på grund av ekonomiska förutsättningar. Insamlingsmetoden är kostnadseffektiv om registret är uppdaterat och aktuellt. 1.2.2 POPULATION OCH REGISTER Rampopulationen i utredningens undersökning var skolenheter som fanns registrerade som skolenheter med konfessionella inslag. Det fanns 72 skolenheter i registret fördelat på 64 huvudmän. Målpopulationen var lika med rampopulationen i den här undersökningen Det var en webundersökning som genomfördes på grund av insamlingsmetodens kostnadseffektivitet och det bidrog till att det blev en totalundersökning. Registret sammanställdes av efter kontakter med utredningen. Alla e-postadresser till skolenheterna fungerade. Fem av utskicken studsade på grund av spamfilter hos mottagarna. Dessa utskick gjordes om från Excel istället. Då gick utskicket fram. Samtliga respondenter som från början inte kunde nås eftersom e-posten studsade svarade på enkäten. Ett flertal huvudmän hade ett antal skolenheter i sin verksamhet. Genom att koppla in skolenhetens namn i e-postbrevets text samt genom att informera om att en huvudman kunde få flera enkäter gick det att genomföra flera utskick till en och samma huvudman. Som mest var det en huvudman som fick fem enkäter, en för respektive skolenhet. Skolenheternas fördelning över län i landet beskrivs i tabell 1 nedan. Fördelningen av skolenheter med konfessionella inslag återspeglar i stort den över befolkningen i länen. Skolenheter med konfessionella inslag finns representerade i 16 av landets 21 län. FÖRDELNING AV SKOLENHETER MED KONFESSIONELLA INSLAG PER LÄN 1.2.3 VARIABLERNA OCH FRÅGORNA Grunden för val av variabler och frågor togs fram av utredningen. Enkäten var i stort indelad i två delar, en inledande med frågor om skolan och en efterföljande med frågor om skolans verksamhet. Frågorna bearbetades i flera versioner av enkäten tills en slutgiltig godkändes. I delen som handlade om skolan frågades det efter namn och befattning på den som besvarade enkäten samt frågor om skolformer, om det förekommer konfessionella inslag inom skolans verksamhet. efterföljande delen ställdes det frågor om konfessionell-/, -inriktning, -inslag, undervisning och om möjlighet att avstå konfessionella inslag i utbildningen. Ett flertal frågor med fritextsvar ingick i enkäten, bland annat en sista fråga där respondenten kunde framföra kommentarer till utredningen. I bilagan finns frågorna som ingick i enkäten. 1.2.4 BEARBETNINGAR OCH TABELLFRAMSTÄLLNING Alla bearbetningar av tabeller och diagram genomfördes i Excel. Alla beräkningar genom- fördes i SAS. I bilaga 1 finns alla tabeller från undersökningen. Där finns alla frågor redovisade med antalsuppgifter samt svarsandelar per svarsalternativ. Någon viktning har inte genomförts och inga felmarginaler har beräknats. Antalet icke svarande redovisas inte i tabellerna eftersom det partiella bortfallet blev relativt litet och det är ett relativt litet datamaterial att analysera. Av de 50 som svarade på den inledande frågan var det 39 kvar som svarade på den sista. Det partiella bortfallet beror på att skolenheten bland annat har angett att de inte har någon konfessionell inriktning och därmed inte ska svara på de efterföljande frågorna om inriktningen. 1.2.5 SVARSANDELAR, BORTFALL OCH TÄCKNING I alla undersökningar finns under- respektive övertäckning alltså skolenheter eller huvudmän som inte har kommit med fast de borde eller som har kommit med som inte borde det. TEKNISK RAPPORT – 5 Undertäckningen var antagligen ganska liten i den här undersökningen. Registret var upprättat innan undersökningen skulle genomföras. Antagligen kan det vara så att registret inte har den aktualitet som det borde. Därmed kan det finnas skolenheter som inte kommit med som borde det. Övertäckning kan också förekomma eftersom det finns några skolenheter som svarar att de inte har någon konfessionell inriktning fastän registret indikerar det. Det kan beror på att respondenten missförstår begreppet, vilket något svar ger stöd för, eller att det är någon skolenhet som har haft konfessionell inriktning men som inte har det. Totalt svarade 50 skolenheter på hela eller delar av enkäten. Därmed blir svarsandelen eftersom det ingick 72 skolenheter i undersökningen. Eftersom över- respektive undertäckningen var okänd, eller i alla falla outredd, innebär det att svarsandelen inte påverkas av den. 1.2.6 REPRESENTATIVITET OCH STATISTISK SÄKERHET För att vara säker när slutsatser ska dras ska de svarande vara representativa i förhållande till hela populationens sammansättning. Om till exempel populationen har män och kvinnor ska sen de som svarar bestå av samma proportioner. Representativiteten ska analyseras, ofta är det en bortfallsanalys som genomförs. Ofta är det en egenskap eller variabel som kan antas vara den som resultatet beror på. Klassiska redovisningsvariabler är till exempel kön och ålder. I den här undersökningen antas det vara juridisk ägandeform, skolform och skolinriktning. Nedan i diagram 1, 2 samt 3 finns en fördelning över de variablerna i populationen samt bland de svarande. ANDELEN SKOLENHETER PER JURIDISK ÄGANDEFORM JÄMFÖRT MED ANDEL SVARANDE PER ÄGANDEFORM Övriga stiftelser och fonder, inkl Aktiebolag utom bank- och ANDELEN SKOLENHETER PER SKOLFORM JÄMFÖRT MED ANDEL SVARANDE PER SKOLFORM ANDELEN SKOLENHETER PER SKOLINRIKTNING JÄMFÖRT MED ANDEL Antalet svarande ska vara proportionellt mot antalet skolenheter i populationen fördelat per ägandeform, skolform och skolinriktning. Det är mycket små skillnader i fördelningarna mellan populationen och de svarande i fördelningarna. Det tyder på bra representativitet bland de svarande. Det är dock få svarande för vissa alternativ. Det gäller framförallt skolformen gymnasieskola samt skolinriktningen allmän. När det gäller skolformen gymnasieskola är det alla som har svarat av de fem som ingick i populationen. När det gäller skolinriktningen, allmän har även där alla svarat men det är bara en skolenhet. När representativiteten ser bra ut finns det inget behov av viktning utifrån de variabler som studerats. I den här undersökningen har inte svaren viktats. När det gäller den statistiska tillförlitligheten i undersökningen bedöms den vara god. Däremot ska generella slutsatser dras med försiktighet. Det är få svarande i vissa grupper men det är också få i vissa av redovisningsgrupperna i populationen. Det finns en risk att den enskilda skolenheten kan känna sig särredovisad. Enskilda skolenheter bör inte känna igen sig i ett sammanfattande resultat. Vid resultatnedbrytningar ökar risken för att enskilda skolenheter särredovisas och att de skulle kunna känna igen sig i en rapporttext. Detta kan undvikas om redovisningar bara sker på högre aggregerad nivå. Inga felmarginaler är beräknade. Vid jämförelser mellan olika svarsalternativ och redovisnings- grupper bör det beaktas. Om skillnaderna är mycket små kan det vara slumpen som ger skillnaden men eftersom det är en totalundersökning och representativiteten samt svars- benägenheten var god bedöms felmarginalerna vara mycket små på en total nivå. Regeringen har tillsatt Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet (U 2018:02). Utredningen ska analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Med utgångspunkt i denna analys ska vi bland annat undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen om konfessionella inslag i utbildningen. Som ett led i vårt arbete ska vi kartlägga hur fristående förskolor, fritidshem och skolor med en konfessionell inriktning följer regelverket. har vi bland annat besökt ett antal skolor med konfessionell inriktning och vi avser att göra ytterligare några sådana besök . För att komplettera bilden ytterligare har vi nu valt att i samarbete med göra en enkätundersökning som riktar sig till de fristående skolor/skolenheter som har någon form av konfessionella inslag. Undersökningens riktar sig till: skolenhet X Enkäten bör besvaras av rektor eller någon annan med god överblick över verksamheten. För er som ansvarar för flera skolenheter vill vi att ni besvarar en enkät per skolenhet. Det är vår förhoppning att ni, i egenskap av representanter för sådana skolor, vill vara med och öka kunskapen om era skolor och bidra till att utredningens kartläggning ger en god bild av den verksamhet ni bedriver. Uppgifterna kommer endast att användas av och Utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet i syfte att kartlägga hur konfessionella inslag förekommer i skolväsendet. Utredningen avser inte att publicera uppgifter som identifierar enskilda skolor. I enkäten anges uppgifter om namn på den som svarar, huvudman/skolans namn och e- postadress. Genom att svara på undersökningen godkänner ni att vi hanterar dessa uppgifter. Mikrodata raderas från enkäten besvarades. Besvara enkäten före genom att följa denna länk: Länk till enkät Era svar är av stort värde för oss och vi ser fram emot att ta del av era svar! Om du inte kan använda länken ovan gå till och logga in med: Användarnamn: [username] Välkommen till den här undersökningen som har till syfte att ge ett fördjupat kunskapsunderlag till utredningen om konfessionella inslag i skolväsendet (U 2018:02). Ni har fått ett brev från utredaren där syftet med undersökningen beskrivs närmare. Namn och befattning på den som svarar: Hur många elever fanns det på skolenheten* vid terminsstarten ? Vilka skolformer finns på skolenheten*? *inkopplat namn på skolenheten i den elektroniska enkäten Förekommer det någon form av konfessionella inslag inom skolans verksamhet? Vilken konfessionell inriktning har skolan? TEKNISK RAPPORT – 11 Vilka konfessionella inslag förekommer? Morgonsamling/andakt eller annan samling/andakt Gemensam eller enskild läsning av konfessionella texter Särskilda inslag vid måltider Inslag vid terminsavslutningar och andra högtider Hur ofta förekommer konfessionella inslag i verksamheten? Kan barnet/eleven avstå från konfessionella inslag i utbildningen? Hur har barnet/eleven möjlighet att avstå från konfessionella inslag i utbildningen? Skriftlig information till vårdnadshavare vid skolstart Avstämning terminsvis med vårdnadshavare Muntlig information till vårdnadshavare vid skolstart Skriftlig information i klassrum/lokaler i övrigt Muntlig information i samband med konfessionella inslag till barn/elever Om barnet/eleven avstår från ett konfessionellt inslag, anordnas någon alternativ sysselsättning för barnet/eleven? Gör ni några särskilda överväganden när det gäller undervisningen i religionskunskap utifrån er konfessionella inriktning? T.ex. i fråga om hur och i vilken omfattning ni undervisar om andra religioner Varför gör ni inte några särskilda överväganden när det gäller undervisningen i religionskunskap utifrån er konfessionella inriktning? TEKNISK RAPPORT – 13 Vilken typ av överväganden gör ni när det gäller undervisningen i religionskunskap? Vid sidan av den obligatoriska undervisningen, erbjuder skolan extra undervisning i något ämne som innebär en fördjupning i den konfessionella inriktning eller de konfessionella inslag som skolan har? Med detta avses även extra studier i t.ex. historia eller språk som hänger samman med den konfessionella inriktningen/de konfessionella inslagen. I vilken omfattning erbjuder skolan extra undervisning i något ämne som innebär en fördjupning i den konfessionella inriktning eller de konfessionella inslag som skolan har? Förekommer det andra religionsuppfattningar än den konfessionella inriktningen som skolan har bland elever/personal? Vet inte/ingen uppfattning Är det något annat som ni vill framföra till utredningen? Aktiebolag utom bank- och Övriga stiftelser och fonder, inkl Medel av Hur många elever fanns det på skolenheten vid Medel av Hur många elever fanns det på skolenheten vid Maximum av Hur många elever fanns det på Minimum av Hur många elever fanns det på skolenheten vid terminsstarten höstterminen skolenheten vid terminsstarten höstterminen Medel av Hur många elever fanns det på skolenheten vid Vilken konfessionell inriktning har skolan? TEKNISK RAPPORT – 15 Vilka skolformer finns på skolenheten? Förekommer det någon form av konfessionella inslag inom skolans Vilken konfessionell inriktning har skolan? Vilka konfessionella inslag förekommer? Morgonsamling/andakt eller annan Gemensam eller enskild läsning av Särskilda inslag vid måltider Inslag vid terminsavslutningar och andra Hur ofta förekommer konfessionella inslag i Kan barnet/eleven avstå från konfessionella inslag i utbildningen? Hur har barnet/eleven möjlighet att avstå från konfessionella inslag i utbildningen? Skriftlig information till vårdnadshavare vid Avstämning terminsvis med vårdnadshavare Muntlig information till vårdnadshavare vid Skriftlig information i klassrum/lokaler i Muntlig information i samband med konfessionella inslag till barn/elever 16 TEKNISK RAPPORT – Om barnet/eleven avstår från ett konfessionellt inslag, anordnas någon alternativ sysselsättning för barnet/eleven? Gör ni några särskilda överväganden när det gäller undervisningen i religionskunskap utifrån er konfessionella inriktning? Vid sidan av den obligatoriska undervisningen, erbjuder skolan extra undervisning i något ämne som innebär en fördjupning i den konfessionella inriktning eller de konfessionella inslag som skolan religionsuppfattningar än den konfessionella inriktningen som skolan har bland elever/personal? Vet inte/ingen uppfattning TEKNISK RAPPORT – 17 EN UNDERSÖKNING GENOMFÖRD MED WEBBENKÄT INOM UTREDNINGEN OM KONFESSIONELLA INSLAG I SKOLVÄSENDET Bakgrund, om undersökningen .......................................................... Syftet med undersökningen ....................................................................... 1.2.1Insamlingsmetod och period .................................................................................. 1.2.2Population och register .......................................................................................... 1.2.3Variablerna och Frågorna ...................................................................................... 1.2.4Bearbetningar och tabellframställning.................................................................... 1.2.5Svarsandelar, bortfall och täckning........................................................................ 1.2.6Representativitet och statistisk säkerhet................................................................ Svarande kommuner i landet ................................................................... Resultattabeller från undersökningarna ................................................... Bakgrund, om undersökningen har genomfört en statistisk undersökning med hjälp av en webbenkät på uppdrag av utredning Konfessionella inslag i skolväsendet. Utredningen ska bland annat utreda om friskolor, förskolor och fritidshem med konfessionella inslag följer det regelverk som finns. Genom att genomföra en riktad enkätundersökning till kommuner kan regelefterlevnad undersökas hos fristående förskolor och fritidshem som har någon typ av konfessionella inslag. En särskild utredare är tillsatt för att bland annat analysera regelverket för konfessionella inslag i skolväsendet. Baserat sen på analysen ska utredningen undersöka om det finns behov av att ändra bestämmelserna i skollagen om konfessionella inslag i utbildningen.