sou · H8B31 · 2020-01-15 00:00:00 — Klagomålen gäller exempelvis omsorg, bemötande och självbestämmande samt personalens kom- petens och bemanning. Uppdraget att undersöka hur personliga assistenters villkor ser ut Otydliga arbetsuppgifter och osäkerhet i arbetsledning samt brister i självbestämmande och personalens kompetens Sammantaget visar inspektioner, tillsyn och studier att det kan råda otydlighet kring vilka arbetsuppgifter personliga assistenter ska utföra och att det kan vara otydligt för personliga assistenter vem som har arbetsledningsansvaret. –undersöka personliga assistenters arbetsförhållanden, inklusive arbetsledningsansvaret, samt redovisa om det finns skillnader mellan privata anordnare, kommuner, brukarkooperativ och assistans- berättigade som själv anställer sina assistenter, –undersöka hur assistansberättigade och arbetsgivare, samt i före- kommande fall anhöriga till assistansberättigade, uppfattar sin roll att arbetsleda den personliga assistenten, –lämna förslag på åtgärder som syftar till att goda arbetsförhållanden för personliga assistenter säkras som den assistansberät- tigades självbestämmanderätt och integritet respekteras. Kompetensen som behövs för att utöva yrket personlig assistans ska styras av det stöd som den assistansberättigade efterfrågar Insatsen personlig assistans ska vara ett personligt stöd som ger individen ökade möjligheter till ett självständigt liv. Det har inne- burit att den kompetens som behövs för att utöva yrket personlig assistans ska styras av det stöd som den assistansberättigade efter- frågar. har dock utfärdat allmänna råd (SOSFS 2014:2) som gäller krav på kunskaper, färdigheter och förmågor inom funk- tionshinderområdet för dem som ska arbeta som personliga assisten- ter. Rekommendationer ges även om fortbildning och handledning. har föreslagit att det ska införas utbild- ningskrav för personliga assistenter på gymnasial nivå (Arbete på samma villkor som andra; 2016). Motiveringen är att assistentyrket förändrats och att det finns en konsensus om att yrket behöver professionaliseras. I ovan nämnda rapport (2007) görs också en bedömning när det gäller utbildnings- krav men myndigheten anser att en viss profilering av yrket bör övervägas snarare än en grundutbildning som är lika för alla. I rappor- ten framgår dels att det anordnas utbildning för blivande personliga assistenter vid folkhögskolor, gymnasieskolor och arbetsmarknads- utbildning, dels omfattningen av introduktions- och fortbildning hos kommuner, privata företag och brukarkooperativ. Rapporten visar att majoriteten av anordnare erbjuder utbildningar, även för personer som ska fungera som arbetsledare. Omfattningen av utbild- ningsinsatser och information om hur det är att arbeta som personlig assistent tycks dock variera mellan anordnare. En viktig förutsättning för att assistansberättigade ska få tillgång till assistenter som kan ge det personliga stöd som är avsikten med LSS är att assistenterna har rätt kompetens. Eftersom antalet per- soner som arbetar som personlig assistent har ökat kraftigt och är ett av de 30 vanligaste yrkena på svensk arbetsmarknad är det viktigt att se över hur yrket utvecklats med avseende på utbildning och kompetens. Personer som har stöd av personlig assistans har varierande slag av funktions- nedsättningar och även stödets utformning kan variera stort. Det kan exempelvis kräva såväl pedagogisk kompetens som kunskaper i hälso- och sjukvårdande insatser, förhållningssätt och bemötande samt kunskaper om olika funktionsnedsättningar och särskilt barns behov när det gäller omvårdnad och omsorg, men även kunskaper för att underlätta barns och ungdomars frigörelseprocess, sociala kontakter, kommunikation och övergång till vuxenlivet. –Utredaren ska därför kartlägga vilka arbetsuppgifter som kan ingå i yrket personlig assistent och hur behoven av kompetens till- godoses , –redovisa hur arbetsuppgifterna för personliga assistenter kan skilja sig åt beroende på de assistansberättigades varierande per- sonliga förutsättningar, –kartlägga utbildningar till personliga assistenter som genomförs i det offentliga utbildningsväsendet och inom folkbildningen, –kartlägga vilka fortbildningsinsatser och vilken yrkesintroduk- tion de personliga assistenterna får av assistansanordnaren och av assistansberättigade som själva anställt den personliga assistenten, –kartlägga behovet av introduktion och informations- och fort- bildningsinsatser, –om det finns skäl för det, lämna förslag på hur informations- eller kompetensutvecklingsinsatser kan stärka kvaliteten i yrket per- sonlig assistent. Det ingår inte i utredarens uppdrag att föreslå ändringar i arbets- eller arbetsmiljörättslig lagstiftning. Utredaren ska inte heller lämna förslag som rör rätten till personlig assistans enligt LSS eller assi- stansersättning enligt socialförsäkringsbalken. Utredaren ska inte utreda frågan om utbildningskrav för person- liga assistenter. Utredaren ska beakta arbetsmarknadens parters roll och den svenska arbetsmarknadsmodellen. Utredaren ska redovisa förslagens konsekvenser i enlighet med kom- mittéförordningen (1998:1474). De förslag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet men kunna finansieras inom befintliga ramar och för kommunernas del inte leda till kostnadsökningar. Om något av förslagen påverkar den kommunala självstyrelsen, utöver dess konsekvenser, ska också de särskilda avvägningar som lett fram till förslagen särskilt redovisas. Samråd och redovisning av uppdraget Utredaren ska under arbetet samråda med arbetsmarknadens parter, Kommuner och Landsting (SKL) och relevanta myndig- heter. Även funktionshindersorganisationerna ska hållas informe- rade om arbetet. Utredaren ska vidare samråda med (S 2016:03) samt informera sig om beredningen av de förslag som kan komma att lämnas av . Uppdraget ska slutredovisas . I denna bilaga finns tabeller och figurer som visar hur utvecklingen av arbetsolyckor och arbetssjukdomar ser ut för personliga assistenter och vilka orsaker till dessa som är vanliga. Vi jämför orsakerna med hur det ser ut totalt i vård- och omsorgsyrken och totalt i alla yrken. Uppgifterna kommer från statistikdatabas. () har i sin statistikdatabas uppgifter om antal anmälda arbetsolyckor1 och vad som uppges ha orsakat dem (så kallade avvikelser). I databasen finns också uppgifter om anmälda arbetssjukdomar2 och vad som uppges ha orsakat dem (så kallade exponeringsfaktorer). Yrkeskoden personlig assistent finns inte i databasen utan yrket ingår i en grupp med flera yrken. AV har genom att söka på yrkes- texter tagit ut uppgifter om antal anmälningar om arbetsskador och arbetssjukdomar som avser personliga assistenter. Uppgifterna är dock inte heltäckande viket innebär att det finns risk att inte alla anmälningar som avser personliga assistenter kommer med. Därför avråder AV från att vi redovisar relativa risker för arbetsskador för personliga assistenter, det vill säga att vi sätter antalet anmälningar i relation till totala antalet personliga assistenter. 1Olycksfall till följd av plötslig händelse, fysisk eller psykisk skada som inträffat på arbets- platsen eller på annan plats där den skadade vistats i eller för arbetet. 2Arbetsskada som uppkommit genom annan skadlig inverkan än arbetsolycka. Exempelvis genom återkommande ensidiga rörelser eller psykiskt påfrestande förhållanden i arbetet. Källa: statistikdatabas. Källa: statistikdatabas. Källa: statistikdatabas. Källa: statistikdatabas. Källa: statistikdatabas. Källa: statistikdatabas. Tabeller med resultat från enkäten till personliga assistenter Här redovisas resultaten för alla frågor i enkäten till personliga assistenter. I tabellerna finns för varje fråga, skattade andelar i procent per svars- alternativ. Skattningarnas säkerhet redovisas med 95-procentiga kon- fidensintervall. Resultaten särredovisas på kön och sektor för assi- stenternas arbetsgivare uppdelat på kommun, privat, kooperativ och egna arbetsgivare som här benämns enskilda. Fråga 1 Arbetar du som personlig assistent ? Nej, men har gjort det Fråga 2 Hur trivs du med arbetet som personlig assistent? Varken bra eller dåligt Fråga 3 Skulle du rekommendera arbetet som personlig assistent till andra? Fråga 4 Hur länge har du sammanlagt arbetat som personlig assistent? Minst men mindre än 10 år Minst men mindre än 5 år Mindre än 1 år Fråga 5 Arbetar du hos fler än en assistansanvändare? Fråga 6 Är du närstående till assistansanvändaren? Fråga 7 Bor du tillsammans med assistansanvändaren? Ja, hela eller delar av tiden Fråga 8 Är assistansanvändaren under ? Fråga 9 Hur tydligt är det vem som är arbetsledare för dig? Fråga 10 Vet du vem du ska kontakta hos din arbetsgivare om du har frågor om ditt arbete? Fråga 11 Anordnar din arbetsgivare regelbundet möten där du får träffa andra personliga assistenter? Fråga 12a Vad ingår in dina arbetsuppgifter? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Vardagsrutiner för nära per Aktiv tillsyn för att skydda Handräckning (t.ex. för sonliga behov (t.ex. hygien, att nå eller ställa fram påklädning eller matning)? Fråga 12b FORTS. Vad ingår in dina arbetsuppgifter? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Egenvård (t.ex. medici nering, sondmatning eller omläggning av sår) Fråga 13 Var utför du dina arbetsuppgifter? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera I skola, arbete, daglig I samband med fritids Fråga 14 Har du känt dig osäker på om någon arbetsuppgift du ställts inför ingår i arbetet som personlig assistent? Ja, en gång Fråga 15 Vilka arbetsuppgifter har det handlat om när du känt dig osäker? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera jag bedömer att jag Fråga 16 Hur nöjd eller missnöjd är du med stödet du fått av din arbetsgivare när du känt dig osäker över dina arbetsuppgifter? Har inte sökt stöd Fråga 17.1 Har du upplevt konflikter om dina arbetsuppgifter med assistansanvändaren? Ja, en gång Fråga 17.2 Har du upplevt konflikter om dina arbetsuppgifter med närstående till assistansanvändaren? Ja, en gång Fråga 17.3 Har du upplevt konflikter om dina arbetsuppgifter med andra personliga assistenter (ej nästående)? Ja, en gång Fråga 17.4 Har du upplevt konflikter om dina arbetsuppgifter med arbetsgivaren? Ja, en gång Fråga 18 Hur trygg känner du dig i yrkesrollen som personlig assistent? Varken trygg eller otrygg Fråga 19 Fick du någon introduktion till ditt senaste assistansuppdrag? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Ja, av assistenanvändaren Ja, gick bredvid en annan Ja, via kurs (lärarledd eller på webben) Fråga 20 Har du deltagit i kompetensutveckling för ditt arbete som personlig assistent ? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Ja, via kurs (lärarledd Ja, via handledning Ja, på personalmöte Ja, på annat sätt eller på webben) i t.ex. metoder eller Fråga 21 Vilken kunskap skulle du behöva öka för ditt arbete som personlig assistent? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Fråga 22.1 Hur ofta behöver du göra tunga lyft under ett arbetspass, med ergonomiska hjälpmedel? Varken ofta eller sällan Fråga 22.2 Hur ofta behöver du göra tunga lyft under ett arbetspass, utan ergonomiska hjälpmedel? Varken ofta eller sällan Fråga 23 Vet du vem som har ansvar för arbetsmiljöarbetet på din arbetsplats? Fråga 24 Har du arbetat som personlig assistent trots att du av hälsoskäl inte borde ha arbetat? Ja, en gång Fråga 25 Hur ofta händer det att du är tvungen att rycka in med kort varsel när någon annan personlig assistent är frånvarande? Fråga 26 Är du orolig för att bli av med arbetet som personlig assistent med kort varsel? Ja, mycket orolig Ja, lite orolig Fråga 27 Kan du släppa tankarna på ditt arbete som personlig assistent när du är ledig? Fråga 28.1 I din roll som personlig assistent, har du upplevt att du utsatts för våld? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Ja, av assistans Ja, av närstående till Ja, av annan personlig Ja, av annan person assistent (ej närstående) Fråga 28.2 I din roll som personlig assistent, har du upplevt att du utsatts för hot? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Ja, av assistans Ja, av närstående till Ja, av annan personlig Ja, av annan person assistent (ej närstående) Fråga 28.3 I din roll som personlig assistent, har du upplevt att du utsatts för mobbning? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Ja, av assistans Ja, av närstående till Ja, av annan personlig Ja, av annan person assistent (ej närstående) Fråga 28.4 I din roll som personlig assistent, har du upplevt att du utsatts för sexuella trakasserier? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Ja, av assistans Ja, av närstående till Ja, av annan personlig Ja, av annan person assistent (ej närstående) Fråga 29 Har du låtit bli att påpeka brister i arbetsmiljön? Ja, en gång Fråga 30 Varför påpekade du inte bristerna? Andelarna summerar inte till 100, då flera svarsalternativ var möjliga att markera Vet inte vart jag stenter (ej när Fråga 31 Hur många timmar arbetar du som personlig assistent i genomsnitt under en vanlig månad? Fråga 32 Är du nöjd med hur många timmar du arbetar som personlig assistent? Nej, jag skulle vilja Nej, jag skulle vilja arbeta fler Nej, jag skulle vilja arbeta timmar än (men inte heltid) Fråga 33 Arbetar eller studerar du vid sidan om arbetet som personlig assistent? Ja, jag studerar Ja, jag har ett annat arbete Fråga 34 Hur ofta händer det att du arbetar mer än ett arbetspass under en arbetsdag, så kallade delade turer? Fråga 35 Hur ofta händer det att ditt arbetspass är längre än ? En beskrivning av genomförande och metoder Undersökning bland personliga assistenter om hur de upplever sitt yrke. vid () genomförde april – en enkätundersökning på uppdrag av Utredningen om översyn av yrket personlig assistent (2018:72). Uppdraget har genomförts i enlighet med ISO 20252:2012 Marknads-, opinions- och samhällsundersökningar vilket innebär att grundläggande kvalitetskrav uppfyllts. SCB har tagit fram resultattabeller, och Utredningen kommer att analysera materialet. Resultatet från undersökningen är en del inom ramen för utredningen. Populationen utgjordes av personer i som arbetar som personlig assistent. Urvalet bestod av 3 000 personer (inkl. övertäckning) och det var totalt 1 077 (inkl. övertäckning1) personer som besvarade frågeblanketten. När övertäckningen tagits bort, dvs. de som t.ex. flyttat utomlands eller svarat att de inte arbetat som personlig assistent på första frågan, uppgick urvalet till 2 890 och antal svarande till 972 personer. Det motsvarar en svarsandel på . Resultatet i form av tabeller levererades vecka 32 enligt överens- kommelse. Undersökningsledare på var och och var metodstatistiker. Utredningens kontaktpersoner gentemot SCB var och . Populationen, det vill säga de objekt som man vill kunna dra slutsatser om, utgjordes av personer som arbetar som personlig assistent. För att kunna dra ett urval från populationen skapades en urvalsram som avgränsade, identifierade och möjliggjorde koppling till objekten i popula- tionen. Urvalsramen i undersökningen skapades med hjälp av data från registret över totalbefolkningen (RTB), SCB:s registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS), samt Företagsdatabasen. Populationen stratifierades på sektor (Offentlig, privat, enskilda hushåll och icke vinsdrivande organisationer HIO), ålder och kön. Totalt bildades 24 strata. Från populationen drogs ett stratifierat obundet slumpmässigt urval (OSU) om 3 0000 personer (se tabell 1 nedan). Ett stratifierat obundet slumpmässigt urval innebär att alla objekt inom ett stratum har samma sannolikhet att komma med i urvalet. Stratifiering gjordes på sekor, ålder och kön. 1Mer information om övertäckning finns senare i denna rapport. Utgångspunkten för urvalet var att samma definitioner som i den officiella statistiken ska gälla. Ramen bestod av totalt 50 101 individer, innan justering för övertäckning, och sammanställdes genom att ta ut personer som uppfyller följande kriterier: •Personen är sysselsatt och förvärvsarbetande. •Personlig assistent (enligt SSYK2012 som är en kategorisering av yrken) som 1:a yrke, alternativt ha personliga assistent som 2:a yrke om de har en inkomst från detta som överskrider tre prisbasbelopp för insamlingsåret, . •Insamlade uppgifter är inte äldre än 2017. •Inga individer vars yrkeskod är imputerad. Som sysselsatt menas personer vars inkomst är tillräckligt stor. Förvärvsarbetande person definieras inom SCB:s registerbaserade arbetsmarknadsstatistik (RAMS). De äldsta uppgifterna i yrkesregistret är insamlade . För att minska risken för övertäckning så är ramen begränsad till endast innehålla uppgifter som är insamlade eller . För att ha möjlighet att redovisa skattningar för varje enskild sektor efter kön så genomfördes en justerad proportionerlig allokering. Den är justerad för att kunna redovisa för sektorerna HIO och enskilda hushåll på en högre precisionsnivå. Även män blev dragna i större uträckning för att öka precisionen för denna grupp. Ett par företag kodades om från privat sektor till HIO på grund av att de är kooperativa organisationer. Dessa var JAG och STIL, och det bestämdes av Utredningen. Antalet som arbetar som personliga assistenter i kan skilja sig åt beroende på vilken källa man tittar närmare på. och har sinsemellan olika antal, och i den officiella statistiken hos SCB är siffran ca 70 000. Skillnaderna beror främst på hur aktuella uppgifterna är och omfattningen av sysselsättningen. Det kan även finnas skillnader kopplat till vilken ålder personerna har i de olika registren. Inom statistiken finsn något som heter täckningsfel. Det kan vara under- eller övertäckning, vilket innebär att urvalsram och population inte helt stämmer överens. Undertäckning innebär att vissa objekt som ingår i populationen saknas i urvalsramen. Övertäckning innebär att objekt som inte ingår i populationen ändå finns i urvalsramen. Ett sätt att minska täckningsfelen är att ha bra och uppdaterade register. Registret över totalbefolkningen, som använts som en del för urvalsdragning, har hög kvalitet. Totalt har 5 individer identifierats som övertäckning från detta register. Det handlar då om personer som flyttat eller meddelat att de inte tillhör populationen. När det gäller yrkesregistret så finns det vissa brister. Framförallt handlar det om eftersläpning, dvs. att uppgifterna inte är dagsaktuella, utan har samlats in . Själva yrkeskodningen, där ett yrke ska kategoriseras, är inte en helt självklar procedur, vilket kan göra att personer kodas fel. Det kan dels bero på att de uppgifter som lämnats in till SCB är felaktiga, men även kopplas till en mänsklig faktor. Det kan vara skälet till att man i urvalet fått med de personer som säger att de inte arbetat som personlig assistent. För att kunna få en uppfattning kring detta, fanns det i enkäten även en så kallad screeningfråga, där man frågar respondenten om man tillhör populationen. I enkäten var detta fråga 1, där de som svarat att de inte arbetat som personlig assistent . De som angett detta som svar, har hanterats som övertäckning. Beskrivning av urval efter stratum. Beskrivning av urval efter stratum. Mer information om begreppet sysselsatt, kodning av yrken(SSYK) och hur RAMS och yrkesregistret är uppbyggt finns här: - amne/arbetsmarknad/sysselsattning-forvarvsarbete-och- arbetstider/registerbaserad-arbetsmarknadsstatistik- rams/produktrelaterat/Fordjupad-information/forvarvsarbetande-- ett-sysselsattningsbegrepp/ - amne/arbetsmarknad/sysselsattning-forvarvsarbete-och- arbetstider/registerbaserad-arbetsmarknadsstatistik- rams/#_Dokumentation - amne/arbetsmarknad/sysselsattning-forvarvsarbete-och- arbetstider/yrkesregistret-med-yrkesstatistik/ Underlag till frågeblanketten med frågor, svarsalternativ och hopp- instruktioner för frågor togs fram av Utredningen med stöd av SCB. Blanketten bestod av 35 numrerade frågor där några hade delfrågor. Totalt ställdes 42 frågor, se bilaga 1. Grundläggande för bra kvalitet i en undersökning är kvaliteten på de data som samlas in. För att säkerställa att frågorna fungerar så bra som möjligt och enligt intentionerna genomgått därför alla blanketter ett mättekniskt test. Rapporten från testet finns som bilaga 2. Utöver de variabler som samlades in via frågeblanketten hämtades ett antal variabler från register. De variablerna var kön, ålder, utbildning, förvärvsinkomst, typ av arbetsgivare, födelseland i grupper och region. De register som användes för detta var Registret över totalbefolkningen, och Företagsdatabasen. Referensperiod för enkätfrågor, se bifogad frågeblankett. Med referens- period menas vilken tidpunkt svaren avser, till exempel , , . Ett fel som kan uppstå vid mätning är att lämnade uppgifter skiljer sig från faktiska uppgifter. Felet kallas mätfel och kan uppkomma då uppgifts- lämnaren inte minns de faktiska uppgifterna, missförstår frågan eller medvetet svarar felaktigt. Datainsamlingen genomfördes via webb- och pappersblanketter, med totalt fyra utskick. Det första utskicket var ett informationsbrev som innehöll information om undersökningen samt inloggningsuppgifter till webblanketten. Det skickades ut . En pappersblankett (och inloggningsuppgifter) skickades . Det tredje utskicket som endast var en påminnelse, skickades . Det fjärde och sista utskicket gjordes , och innehöll även en ny pappersblankett. De blanketter som kommit in via post registrerades med hjälp av skanning. Kontroller har genomförts bland annat för att säkerställa så att endast värden förekommer i materialet. SCB kan inte garantera att den utvalda personen själv besvarat fråge- blanketten. Någon kontroll av att rätt person har besvarat frågeblanketten har inte gjorts. Vid den och maskinella bearbetningen av datamaterialet kan bearbetningsfel uppstå. Exempel på bearbetningsfel är registreringsfel och kodningsfel. Dessa fel kan förhindras och upptäckas i de kontroller som genomförs vid dataregistreringen. I den här undersökningen bedöms registreringsfelet vara litet eftersom frågeblanketten endast hade fasta svarsalternativ. Övertäckning är något man behöver ta hänsyn till när resultat tas fram, och det gäller även när svarsfrekvenser räknas fram. Om det visar sig att en person som ingått i urvalet faktiskt inte tillhör populationen, ska denne inte heller ingå i beräkningarna. Beskrivning av inflöde, bortfall och övertäckning. Antal och andel. Totalt, svar inkl. öt Totalt, ej svar inkl. öt Urval inkl öt. Övertäckning (öt) varav svar på enkätfråga 1 Totalt, svar exkl. öt Totalt , svar HIO exkl. öt Totalt, svar Hushåll exkl. öt Totalt, svar Offentlig exkl. öt Totalt, svar Privat exkl. öt Bortfallet består dels av objektsbortfall, som innebär att frågeblanketten inte är besvarad alls, och dels av partiellt bortfall som innebär att vissa frågor i blanketten inte är besvarade. Om bortfallet skiljer sig från de svarande, med avseende på undersöknings-variablerna, så kan skattningarna som grundar sig på enbart de svarande vara skeva. Detta kallas bortfallsfel. För att reducera bortfallsskevheten har vikterna justerats. Objektsbortfall kan bland annat bero på att uppgiftslämnaren inte är villig att delta i undersökningen, att uppgiftslämnaren inte går att nå eller att uppgiftslämnaren är förhindrad att medverka. Objektsbortfallet i denna undersökning redovisas i tabell 2 ovan. Med ”Ej avhörda” menas att ingen uppgift om varför frågeblanketten inte är besvarad har lämnats.