sou · H8B336 · 2020-06-24 00:00:00 — Vid fördelning av riktade medel behöver staten beakta både regioners och kommuners ansvar som sjukvårdshuvudmän. Ovan förslag bör bl.a. genomföras genom att: •Kunskapsstöd i högre utsträckning än utformas med utgångs- punkt i den kommunala hälso- och sjukvårdens behov och i nära samarbete med representanter för denna. •Staten bidrar till att förstärka de regionala samverkans och stöd- strukturerna (RSS). Detta bör göras genom att medel avsätts för ändamålet inom ramen för överenskommelser om en god och nära vård. •Socialstyrelsen ges i uppdrag att till regeringen rapportera samlat om arbetet i kunskapsstyrningsstrukturerna RSS, Part- nerskapet till stöd för kunskapsstyrning inom och Partnerskapet till stöd för kunskapsstyrning inom hälso- och sjukvård. •Det Nationella vårdkompetensrådet vid tar upp på sin dagordning hur man kan söka tillfredsställande lösningar avseende professionernas praktiska förutsättningar att utföra sitt arbete i enlighet med vetenskap och beprövad erfarenhet i syfte att stödja ett livslångt lärande. •Regeringen låter utreda frågan om en rättslig reglering som inne- bär en obligatorisk skyldighet för kommunerna att ha funktionen medicinskt ansvarig för rehabilitering (). Vidare rekommenderar utredningen att regioner och kommuner fort- sätter att utveckla sitt samarbete och sin samverkan avseende kun- skapsstyrning. Regioner och kommuner bör ta ett ömsesidigt ansvar för etableringen av samarbetet. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård Som nämnts inledningsvis har utredningen valt att i sitt arbete utgå ifrån ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård där hälso- och sjukvårdssystemets olika delar gemensamt verkar för att åstadkomma en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård på alla nivåer. Utredningen ser den nationella uppföljningen och vårdens förbättringsarbete som viktiga delar av ett sådant system. Om syste- met som helhet fungerar väl bidrar det till att förslagen får optimal effekt. Förutsättningar för att arbeta tillsammans mot samma mål För att systemet som helhet ska arbeta mot målen i hälso- och sjuk- vården på ett effektivt sätt är det viktigt att •aktörerna i systemet ser sig som delar av ett gemensamt system och har förståelse för vad målen innebär för ansvar, roller och verksamheter, •det finns strukturer för hur frågor och behov ska prioriteras gemensamt i systemet för att nå målen, •resurser och kompetens användas på ett klokt sätt i systemet. Ledarskapet på alla nivåer är centralt för att få aktörerna att arbeta mot samma mål på ett effektivt sätt med de prioriteringar och arbets- sätt som krävs. Ledarskapet och ledarens roll som kulturbärare är viktig för det man vill uppnå. Skapa strukturer för ett långsiktigt samarbete i ett nationellt sammanhållet system För att skapa långsiktiga förutsättningar för ett nationellt samman- hållet system för kunskapsbaserad vård föreslår utredningen att en 10-årig överenskommelse sluts mellan staten, regionerna och kom- munerna. •några centrala utgångspunkter avseende målbild och prioriterings- och arbetsprocesser, •strukturerad samverkan mellan aktörerna med syftet att skapa en strategi för ömsesidigt nyttjande av data. En myndighetsstyrning som stödjer ett sammanhållet system Utredningen har ett särskilt fokus på staten och ser där ett behov av att myndighetsstyrningen stödjer ett nationellt sammanhållet system. Centralt i en myndighetsstyrning som stödjer ett sammanhållet system är •att utgå från helheten, exempelvis att beakta att både regioner och kommuner är huvudmän för hälso- och sjukvård, •att styrningen är långsiktig och strategisk, •att styrningen är samordnad, samt •att styrningen är balanserad och ger myndigheterna utrymme att verka inom ramen för sina instruktioner. Utredningens samlade övervägande och förslag bidrar till en förstärkning av systemet som helhet Utredningens förslag ska bidra till att möjliggöra den strategiska, kunskapsbaserade och långsiktigt hållbara styrningen av hälso- och sjukvården på nationell nivå som regeringen strävar efter. Genom det helhetsgrepp som utredningen har tagit är ambitionen även att bidra till en utveckling som successivt stärker hälso- och sjukvårds- systemet som helhet och därmed förutsättningarna att nå målen med hälso- och sjukvården. Värdet av att ha strukturer på plats för att kunna följa läget i hälso- och sjukvården, gemensamt prioritera frågor samt använda gemensamma resurser och kompetens på ett ända- målsenligt sätt, blir än mer tydligt då en akut situation sätter struk- turerna på prövning. Att kunna fatta kunskapsbaserade beslut både i akuta lägen och i det kontinuerliga arbetet är centralt för att arbeta mot målen i hälso- och sjukvården. Regeringen beslutade om ett direktiv med titeln förandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård. Den särskilda utredaren, , skulle genom dialog och samverkan med berörda aktörer samt fördjupade analyser, stödja utformningen av ett nationellt sammanhållet system för kunskaps- baserad vård. beslutade regeringen att utredaren i stället främst skulle fokusera på hur staten kan agera mer sammanhållet genom att skapa bättre förutsättningar för en nationell och sammanhållen upp- följning av hälso- och sjukvården. Därigenom, menade regeringen, ökar möjligheten till en mer strategisk, kunskapsbaserad och långsiktigt hållbar styrning av hälso- och sjukvården på nationell nivå. När utredningen nu överlämnar detta betänkande, , upplever vi att våra överväganden och förslag är mer relevanta . Värdet av att ha strukturer på plats för att kunna följa läget i hälso- och sjukvården, gemensamt prioritera frågor samt använda gemensamma resurser och kompetenser på ett ändamålsenligt sätt, blir än mer tydligt då en akut situation som den pågående corona- pandemin sätter strukturerna på prövning. Vi anser att de förslag som vi kommer med kan, med relativt enkla medel, stärka dessa strukturer och kommer att kunna spela en viktig roll på lång sikt, men även i det närliggande arbetet som kommer krävas för att komma ikapp i vården. Att kunna fatta kunskapsbaserade beslut både i akuta lägen och i det kontinuerliga arbetet är centralt för att arbeta mot målen i hälso- och sjukvården. Dagens situation i och världen har aktuali- serat frågan om vad kvalitet, jämlikhet och effektivitet i vården faktiskt innebär – och vad som krävs för att nå dessa mål. Utred- ningen definierar ett nationellt sammanhållet system för kunskaps- baserad vård som att hälso- och sjukvårdssystemets olika delar gemen- samt verkar för att åstadkomma en kunskapsbaserad hälso- och sjukvård på alla nivåer. Vi ser den nationella uppföljningen och statens agerande som en del av detta system, där helheten måste fungera för att man ska kunna öka värdet för patienterna på ett effektivt sätt. Våra bedömningar och förslag är tänkta att kunna tillämpas rela- tivt omgående genom att de bygger på befintliga strukturer och på hur staten, regionerna och kommunerna arbetar . Insatserna ska möjliggöra den strategiska, kunskapsbaserade och långsiktigt håll- bara styrningen av hälso- och sjukvården på nationell nivå som reger- ingen strävar efter. Ambitionen är även att insatserna ska leda till en utveckling som successivt stärker systemet för att nå målen med hälso- och sjukvården. 1.1Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1031) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 7 a § förordningen (2013:1031) med instruk- tion för ska ha följande lydelse. med vissa andra myndigheter med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och avseende hälso- och sjukvård och Myndigheten kungör sina före- Myndigheten kungör sina före- skrifter i Gemensamma författ- skrifter i Gemensamma författ- och sjukvård, socialtjänst, läke- och sjukvård, socialtjänst, läke- medel, folkhälsa m.m. i enlighet medel, folkhälsa m.m. i enlighet med bilaga 1 till författnings- med bilaga 1 till författnings- (1976:725). (1976:725). 1Senaste lydelse 2015:174. Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och sjukvården. Denna förordning träder i kraft . Myndighetens arbete med kun- skapsspridning ska planeras och genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att informationen till allmänheten är samordnad.Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras och genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kunskap är samordnad.Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst.Myndigheten ska i sin roll som samordnande myndighet för det friluftslivsmål för god folkhälsa som regeringen har fastställt samverka med berörda myndigheter vid genomförande och uppföljning av friluftslivs- målen.29 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:1020) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 20 § förordningen (2013:1020) med instruktion för ska ha följande lydelse. Myndighetens arbete med kun- skapsspridning ska planeras och genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att informationen till allmänheten är samordnad. Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras och genomföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kunskap är samordnad. Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Myndigheten ska i sin roll som samordnande myndighet för det friluftslivsmål för god folkhälsa som regeringen har fastställt samverka med berörda myndigheter vid genomförande och uppföljning av friluftslivs- målen. 2Senaste lydelse 2015:173. Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och sjukvården. Denna förordning träder i kraft . 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1431) med instruktion för för hälsa, arbetsliv och välfärd Härigenom föreskrivs att 3 a § förordningen (2007:1431) med instruk- tion för för hälsa, arbetsliv och välfärd ska ha följande lydelse. med vissa andra myndigheter med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och avseende hälso- och sjukvård och Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och sjukvården. Denna förordning träder i kraft . 3Senaste lydelse 2015:190. 1.4Förslag till förordning om ändring i förordningen (2013:176) med instruktion för Inspektionen för vård och omsorg Härigenom föreskrivs att 4 § förordningen (2013:176) med instruk- tion för Inspektionen för vård och omsorg ska ha följande lydelse. med andra berörda myndigheter med andra berörda myndigheter i syfte att uppnå ett effektivt i syfte att uppnå ett effektivt i arbetet med tillsyn, styrning i arbetet med tillsyn, styrning med kunskap och regelgivning. med kunskap och regelgivning. finns i förordningen (2015:155) finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och avseende hälso- och sjukvård och föreskrifter i Gemensamma för- föreskrifter i Gemensamma för- och sjukvård, socialtjänst, läke- och sjukvård, socialtjänst, läke- medel, folkhälsa m.m. i enlighet medel, folkhälsa m.m. i enlighet med bilaga 1 till med bilaga 1 till (1976:725). (1976:725). Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och sjukvården. 4Senaste lydelse 2015:172. Denna förordning träder i kraft . ska sam- verka med relevanta aktörer inom sitt verksamhetsområde för att uppnå målen med verksamheten.Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras och utföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kun- skap avseende hälso- och sjuk- vård är samordnad.Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst.Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och sjukvården. 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2020:57) med instruktion för Härigenom föreskrivs att32 § förordningen (2020:57) med instruk- tion för ska ha följande lydelse. ska sam- verka med relevanta aktörer inom sitt verksamhetsområde för att uppnå målen med verksamheten. Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras och utföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kun- skap avseende hälso- och sjuk- vård är samordnad. Bestämmelser om samverkan med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och socialtjänst. Denna förordning träder i kraft . 1.6Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:1385) med instruktion för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Härigenom föreskrivs att 3 § i förordningen (2010:1385) med instruk- tion för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys ska ha följande lydelse. Myndigheten har även till upp- Myndigheten har även till upp- 1. kontinuerligt utvärdera sådan 1. kontinuerligt utvärdera sådan information om vården och om- information om vården och om- sorgen som lämnas till den en- sorgen som lämnas till den en- skilde, i fråga om informationens skilde, i fråga om informationens innehåll, kvalitet, innehåll, kvalitet, ändamålsen- lighet och tillgänglighet, lighet och tillgänglighet, 2. på regeringens uppdrag bistå 2. på regeringens uppdrag bistå med utvärderingar och uppfölj- med utvärderingar och uppfölj- ningar av beslutade eller genom- ningar av beslutade eller genom- förda statliga reformer och andra förda statliga reformer och andra statliga initiativ, samt 3. inom sitt verksamhetsom- råde kontinuerligt utveckla upp- följning och utvärdering av stat- liga reformer och andra statliga och genomföra internationella jäm- Denna förordning träder i kraft . 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2010:1385) med instruktion för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2010:1385) med instruktion för Myndigheten för vård- och omsorgsanalys att det ska införas en ny paragraf, 4 a §, och en ny rubrik närmast före 4 a §, av följande lydelse. Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och sjukvården. Denna förordning träder i kraft . 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:284) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2015:284) med instruktion för att 6 a § ska ha följande lydelse. lägesrapporter om individ- och lägesrapporter om individ- och familjeomsorg, vård och omsorg familjeomsorg, vård och omsorg om äldre, insatser och stöd till om äldre, insatser och stöd till ning samt om tillståndet och ut- vecklingen inom hälso- och sjuk- vård och tandvård. Denna förordning träder i kraft . 5Senaste lydelse 2018:1381. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:284) med instruktion för Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2015:284) med instruktion för att det ska införas en ny paragraf 4 a §, av följande lydelse. ska samordna utvecklingen av den nationella uppföljningen och analysen av hälso- och sjukvården. Arbetet ska ske i samverkan med andra berörda myndigheter. Denna förordning träder i kraft . 1.10Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1233) med instruktion för social utvärdering Härigenom föreskrivs att 2 a § förordningen (2007:1233) med instruk- tion för social utvärdering ska ha följande lydelse. Myndighetens arbete med att Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras styra med kunskap ska planeras och utföras i samverkan med och utföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kun- den statliga styrningen med kun- skap avseende hälso- och sjuk- skap avseende hälso- och sjuk- vård och socialtjänst är sam- vård och socialtjänst är sam- med vissa andra myndigheter med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och avseende hälso- och sjukvård och Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och sjukvården. Denna förordning träder i kraft . 6Senaste lydelse 2015:167. 1.11Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1206) med instruktion för Härigenom föreskrivs att 2 a § förordningen (2007:1206) med instruk- tion för ska ha följande lydelse. Myndighetens arbete med att Myndighetens arbete med att styra med kunskap ska planeras styra med kunskap ska planeras och utföras i samverkan med och utföras i samverkan med andra berörda myndigheter så att andra berörda myndigheter så att den statliga styrningen med kun- den statliga styrningen med kun- skap avseende hälso- och sjuk- skap avseende hälso- och sjuk- vård är samordnad. vård är samordnad. med vissa andra myndigheter finns i förordningen (2015:155) finns i förordningen (2015:155) om statlig styrning med kunskap om statlig styrning med kunskap avseende hälso- och sjukvård och avseende hälso- och sjukvård och Myndigheten kungör sina före- Myndigheten kungör sina före- skrifter i Gemensamma författ- skrifter i Gemensamma författ- och sjukvård, socialtjänst, läke- och sjukvård, socialtjänst, läke- medel, folkhälsa m.m. i enlighet medel, folkhälsa m.m. i enlighet med bilaga 1 till författnings- (1976:725). (1976:725). Myndigheten ska i samverkan med andra berörda myndigheter bidra till en samordnad utveck- ling av den nationella uppfölj- ningen och analysen av hälso- och 7Senaste lydelse 2015:166. Denna förordning träder i kraft . 2Utredningens uppdrag och arbetets genomförande •Utredningens samlade uppdrag har fokus dels på att ta fram förslag på en statlig funktion för nationell uppföljning, dels att vidareanalysera hur vårdens förbättringsarbete kan stärkas. •Utredningen har tre grundläggande utgångpunkter för sitt arbete. Utgångspunkterna är i) målen i hälso- och sjukvårds- lagen och värdet för patienten, ii) att vi har fokus på staten, regionerna och kommunerna som aktörer samt iii) att vi ser vårt uppdrag som delar av en större helhet – ett nationellt sam- manhållet system för kunskapsbaserad vård. •Ett genomgående inslag i utredningens arbete har varit dialog och möten. Utredningen har träffat en rad olika aktörer enskilt och i olika grupperingar. Utredningen har haft en expertgrupp och en patientreferensgrupp. I detta kapitel ges en beskrivning av utredningens uppdrag och dess bakgrund samt centrala utgångpunkter för arbetet. Kapitlet inleds med en sammanfattning av utredningens två direktiv och en bak- grundsbeskrivning till utredningen. Vi gör också en tillbakablick över några tidigare utredningars förslag som är relevanta för arbetet. I kapitlet redogörs för utredningens utgångpunkter och avgräns- ningar samt centrala definitioner och begrepp. Kapitlet avslutas med en beskrivning av hur utredningen har arbetat. Utredningens uppdrag och arbetets genomförande Utredningen har haft två direktiv att förhålla sig till. beslutade regeringen att tillsätta utredningen av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård1. Direktivet i sin helhet återfinns i bilaga 1. Av detta direktiv framgår att en särskild utredare utifrån förslagen i betänkandet Kunskaps- baserad och jämlik vård2 ska stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård där statens och sjuk- vårdshuvudmännens arbete förstärker varandra och tillsammans ger förutsättningar för att bästa tillgängliga kunskap ska användas i varje patientmöte. Utredaren gavs i uppdrag att bl.a. •stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård, •stödja utvecklingen av nära och regelbundna samråd mellan regeringen och sjukvårdshuvudmännen, •stödja utvecklingen av en förbättrad nationell uppföljning av hälso- och sjukvården samt •ytterligare analysera och utveckla valda förslag och bedömningar i betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård, såsom uppdraget att vidareanalysera hur vårdens förbättringsarbete kan stärkas samt utveckla förslaget om en nationell digital kunskapstjänst. beslutade regeringen om tilläggsdirektiv, se bilaga 2. Av tilläggsdirektivet framgår att det inte bedömdes ända- målsenligt att utredaren skulle fortsätta stödja utformandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård. Detta mot bakgrund av att landstingens kunskapsstyrningsstruktur är under uppbyggnad, att andra kunskapsstyrningsstrukturer som berör kom- munal hälso- och sjukvård, till exempel Partnerskapet, har etablerats och att statens arbetssätt behöver analyseras och utvecklas. Reger- ingen såg i stället behov av att analysera hur staten kan agera mer sammanhållet i frågor om uppföljning och kunskapsstöd m.m. för att bättre svara upp mot den önskade utvecklingen. Därför fick utred- ningen i uppdrag att analysera och lämna förslag på en reglerad funk- 2018:95 Genomförandet av ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård. 2SOU 2017:48 Kunskapsbaserad och jämlik vård. Utredningens uppdrag och arbetets genomförande tion för en samlad uppföljning av hälso- och sjukvården inom ramen för befintlig myndighetsstruktur med syfte att följa regeringens reformer och satsningar på området samt analysera var behoven av statliga insatser är som störst för att säkerställa god vård. I uppdraget ingick också att analysera hur en sådan funktion kan samverka med hälso- och sjukvårdens huvudmän. De ovan nämnda stödjande deluppdragen i det första direktivet utgick i samband med att tilläggsdirektivet beslutades. Av tilläggs- direktivet framgår också att utredaren inte heller skulle fortsätta med deluppdraget att utarbeta ett detaljerat förslag om en nationell digital kunskapstjänst. Deluppdraget att vidareanalysera hur vårdens förbätt- ringsarbete kan stärkas kvarstod dock oförändrat. Sammantaget innebar det att utredningens samlade uppdrag fick ett fokus dels på att ta fram förslag på en statlig funktion för nationell uppföljning, dels att vidareanalysera hur vårdens förbättringsarbete kan stärkas. 2.2Bakgrund till utredningens uppdrag För utredningens uppdrag har betänkande Kunskapsbaserad och jämlik vård3 samt regeringens ställningstagan- den i budgetpropositionen varit centrala. Sedan Kunskaps- stödsutredningen lämnade sitt betänkande har en rad andra beslut fattats och initiativ tagits som också har varit av betydelse för utredningens arbete. Några av dessa uppmärksammas i kapitel 5–8. Nedan följer en summering av bedöm- ningar och förslag samt några för utredningen relevanta ställnings- taganden i budgetpropositionen . Betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård Utredningens första direktiv tog sin utgångpunkt från betänkandet Kunskapsbaserad och jämlik vård. upp- drag handlade bl.a. om att kartlägga de olika initiativ och samarbeten kring ökad följsamhet till nationella kunskapsstöd som pågår på olika nivåer inom hälso- och sjukvården, att utreda förutsättningarna 3SOU 2017:48 Kunskapsbaserad och jämlik vård.