sou · H8B34 · 2020-01-29 00:00:00 — 11 Fuss m.fl. (2018) refereras i IPCC:s 1,5 graders-rapport, inklusive i Summar For Policymakers. temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU skogsmark eller på jordbruksmark. Andra tekniker för negativa ut- släpp som är under utveckling, t.ex. direktinfångning och avskiljning av koldioxid i atmosfären och lagring (DACCS), saknas också i de flesta scenarier. När ett större utbud av möjliga tekniker introduceras i modellerna kan de även påverka resultaten och då troligen minska den dominerande rollen för bio-CCS. Användningen av bio-CCS förutsätts introduceras som en integre- rad energisystemlösning, där biomassan används i en energianlägg- ning för el- eller vätgasproduktion eller i en anläggning där det pro- duceras biodrivmedel. Den biomassa som används i anläggningar med bio-CCS i modellerna härrör främst från energiskogsodlingar eller utgörs av skogsrester och jordbruksavfall. Även i modelleringar där användningen av bio-CCS begränsas ökar användningen av biomassa, och de konflikter som finns mellan olika markintressen vid en ökad användning av biomassa som råvara eller för energiändamål behöver därför bemästras även i dessa scena- rier.12 Om det går att åstadkomma kraftiga utsläppsreduktioner i närtid minskar behovet av omfattande och osäkra negativa utsläpp på , men behovet försvinner inte helt. Flest synergier med FN:s håll- barhetsmål (sustainable development goals, SDG:s) uppkommer vid scenarieutvecklingar där utsläppen minskar snabbt i närtid och där energianvändningen och resursanvändningen hålls ner genom olika åtgärder även på efterfrågesidan, t.ex. till följd av beteendeföränd- ringar. Behovet av omfattande negativa utsläpp skulle också kunna minska genom att både kraftiga utsläppsminskningar och olika typer av åtgärder som medför ett ökat antropogent upptag av koldioxid ur atmosfären i närtid vidtas. Genom att upptaget av kol- dioxid på så sätt fördelas och typ kan genomförandet ske i mindre skala , och därmed reduceras risken för negativa sidoeffekter.13 Även i en stor del av de globala 2-gradersscenarier som redovisas i 1,5-gradersrapporten behöver utsläppen snabbt kulminera och minska till 2030 – jämfört med – för att nettonollutsläpp av koldioxid ska kunna nås omkring 2070 (2065–2080). Även i 2-gradersscenarierna förekommer nettonegativa utsläpp mot slutet 12IPCC (2018) kapitel 2 Box 2.1 s. 43. 13Obersteiner m.fl. (2018). Denna slutsats är inte framlyft i . temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU av århundradet, och tekniker för negativa utsläpp ökar successivt i omfattning även i dessa scenarier. 5.2.2Nettonollutsläpp enligt modelleringarna i IPCC:s specialrapport Som beskrivs ovan visar modelleringarna i 1,5-gradersrapporten att världen behöver nå nettonollutsläpp vid mitten av århundradet och nettonegativa utsläpp av koldioxid därefter. Vad menar då forskarna bakom med de begrepp de använder? Begreppsförklaringen i 1,5-gradersrapporten ger följ- ande vägledning: •Nettonollutsläpp är den situation som uppstår när de av människan orsakade antropogena utsläppen av växthusgaser (eller koldioxid) motsvarar det antropogena upptaget av växthusgaser (eller koldi- oxid). •Nettonegativa utsläpp nås när en större mängd växthusgaser (eller koldioxid) än de återstående antropogena utsläppen tas bort från atmosfären på grund av mänsklig aktivitet. •Negativa utsläpp uppstår genom planerad mänsklig aktivitet, t.ex. i tillägg till det upptag som annars skulle ha uppstått naturligt i kol- cykeln. I de IAM-modeller som används för scenariomodelleringarna är upp- taget och avgången av koldioxid från markanvändning huvudsakligen begränsat till direkt mänsklig aktivitet genom förändrad markanvänd- ning (avskogning, beskogning och återbeskogning). Koldioxidbalan- sen kopplad till markanvändning omfattar däremot inte14 den föränd- ring av upptaget som kan uppkomma till följd av: 1.direkt mänsklig påverkan genom skogsbruksåtgärder, 2.indirekt mänsklig påverkan i växande skog (exempelvis genom CO2 och NOx- gödning) eller 3.det upptag som kan finnas i naturskogar. 14Förekommer bara i ett fåtal modeller. temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU När länder redovisar upptag och avgång inom markanvändning, för- ändrad markanvändning och skogsbruk (LULUCF-sektorn), kom- mer därför sammantaget ett större upptag att redovisas kopplat till mänsklig aktivitet, jämfört med det upptag som finns i forskarnas modeller,15 eftersom LULUCF-rapporteringen omfattar en större del av markanvändningen och skogsbruket jämfört med IPCC- modellerna. Det betyder i sin tur att nettonollutsläpp kan uppstå redan vid högre utsläppsnivåer om hela det redovisade upptaget i LULUCF- sektorn inkluderas i en nettonollbalans.16 För att kompensera för detta extra upptag genom LULUCF- redovisningen behöver resultaten från IPCC:s modelleringar kali- breras om och tidpunkten för nettonollutsläpp behöver uppkomma tidigare. Ett exempel på detta ges i Europeiska kommissionens underlag till en långsiktig lågutsläppsstrategi till 2050 för EU, där tidpunkten för nettonollutsläpp av växthusgaser (i stället för koldioxid) satts till 2050 för att kompensera för att nettonollbalansen görs mot hela det rapporterade upptaget i LULUCF-sektorn – inte mot den snävare avgränsning som används i IAM-modellerna. Kalibreringen förut- sätter dessutom att utsläppen därefter fortsätter minska till netto- negativa nivåer för att vara i linje med IAM-modellernas resultat, dvs. nettonegativa utsläpp behöver också uppnås tidigare om hela det rapporterade upptaget i LULUCF-sektorn räknas med. Så sker dock inte i kommissionens scenarier , se nedan.17 5.2.3Ländernas sammanlagda åtaganden är inte tillräckliga De samlade utfästelser om utsläppsminskningar som länderna gjort under genom sina nationella klimatplaner (nationally determined contributions, NDC:s) till 2030 ligger inte i linje med de utsläppsbanor som begränsar temperaturökningen till 1,5 eller . Utifrån nuvarande ovillkorade och villkorade klimat- planer bedöms de globala utsläppen inte kulminera och ligga koldioxidekvivalenter för högt i förhållande till de 2-gradersscenarier som redovisas av FN:s klimat- 15Där motsvarande upptag i stället ingår i det naturliga upptaget i terrestra system. 16Grassi m.fl. (2018). 17PBL (2018). temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU program () och i . För att nå ett medianvärde av 2-gradersbanorna behöver utsläppen minska med jämfört med den globala utsläppsnivån , i stället för att fortsätta öka svagt som utsläppen antas göra när länderna uppfyller sina nu- varande bidrag till utsläppsminskningarna. Motsvarande gap till 1.5-gradersscenarierna uppgår till 29–32 mil- jarder ton koldioxidekvivalenter 2030. För att sluta gapet behöver de globala utsläppen i stället minska med jämfört med dagens utsläppsnivåer. Scenario utifrån ovillkorade NDC:er klimatplaner)(nationellaNDC:erVillkorade klimatplaner)(nationellaNDC:erOvillkorade Källa: (2019). temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU 5.3Behovet av negativa utsläpp i Europeiska kommissionens nya långsiktiga lågutsläppsscenarier I kapitel 4 beskrivs bakgrunden till kommissionens nya långsiktiga lågutsläppsscenarier mot 2050 och därefter. Kommissionens analys tar sikte på att EU ska uppnå nettonollutsläpp av växthusgaser till 2050, men underlaget innehåller även andra utvecklingsalternativ som inte når fullt lika långt. Kommissionens meddelande åtföljs av en omfat- tande analys, i vilken bl.a. sammanlagt åtta olika målscenarier och ett referensscenario finns beskrivna.18 Redan i referensscenariot, med beslutade och planerade styr- medel, minskar utsläppen till 2030 respektive 60 pro- cent till 2050 exklusive LULUCF, jämfört med . Det är något mer än EU:s nuvarande mål till 2030 men inte i linje med minsknings- takten, eller utvecklingen av de genomsnittliga per capita-utsläppen i globala 1,5-gradersbanor, se ovan. Ifem av målscenarierna minskar utsläppen (85 pro- cent inklusive LULUCF). I dessa scenarier betonas några alternativa teknik- och åtgärdsinriktningar olika mycket (elektrifiering, vätgas, power-to-X19, energieffektivisering och cirkulär ekonomi). När de fem inriktningarna kombineras nås en utsläppsminskning på (inklusive LULUCF). I två ytterligare scena- rier nås sedan nettonollutsläpp, antingen genom ytterligare resurs- effektivisering (cirkulär ekonomi) tillsammans med förstärkta kol- sänkor jämfört med kombinationsscenariot (scenario 8, 1,5 LIFE), eller genom att negativa utsläppstekniker kompletterar utvecklingen ikombinationsscenariot (scenario 7, 1,5 TECH), se figur nedan. 18KOM (2018) 773 slutlig. 19Termen power-to-x används för omvandlingstekniker som på olika sätt hanterar och drar nytta av ett elsystem med en hög andel variabel förnybar eltillförsel som kan generera stora mängder el som överskrider den momentana efterfrågan. Elöverskottet kan exempelvis användas för att tillverka vätgas, andra drivmedel, plaster m.m. för användning i andra sektorer. Överskottet kan också lagras på olika sätt för att senare generera el vid tillfällen då efterfrågan överskrider tillförseln i elnätet. temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU kombination av 1–5 exkl. LULUCF, inkl. exkl. LULUCF, inkl. Källa: Egen bearbetning från KOM (2018)773. Scenario 7 Teknik inklusive bio-CCS (1,5 TECH) Scenario 8 Beteende och cirkulär ekonomi (1,5 LIFE) De scenarier som kommissionen bedömer vara i linje med globala 1,5-gradersscenarier innebär utsläppsminskningar, inklusive LULUCF, med (91–) till 2050. Kommissionen kon- staterar att en utsläppsminskning på (inklusive LULUCF och negativa utsläpp) till 2050 är att föredra för att redu- cera behovet av ytterligare negativa utsläpp under återstoden av år- hundradet. Kommissionen redovisar alltså genomgående även utsläppsutveck- lingen inklusive hela upptaget i LULUCF – inte enbart exklusive LULUCF, vilket tidigare varit brukligt. Redovisningssättet för med sig att EU:s utsläpp minskar något mer i procent räknat, eftersom EU:s samlade koldioxidsänka bedöms öka till 2050 jämfört med bas- enligt kommissionens scenarier. Nettonollutsläpp nås ge- nom att utsläppen balanseras av summan av negativa utsläpp och EU:s hela kolsänka 2050. I de scenarier som enligt kommissionens underlag bedöms vara i linje med 2-gradersmål minskar utsläppen i EU , exklusive LULUCF. temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU Dessa scenarier måste dock snarare betraktas som konsistenta med en global utveckling som sannolikt20 begränsar den globala tem- peraturökningen till , eftersom ambitionsnivån i de nya 2-gradersscenarierna från kommissionen inte är högre än de som utvecklades i de tidigare färdplansscenarierna gentemot det tidigare 2-gradersmålet. Genom resonemanget ovan förefaller kommissionen göra tolk- ningen att den nya formuleringen av 2-gradersmålet i , dvs. att uppvärmningen ska hållas långt , inte är mer ambitiös än den formulering som tidigare gällde i Cancunöverens- kommelsen ().21 Utvecklingen av negativa utsläpp i kommissionens scenarier I kommissionens scenarier fördubblas efterfrågan på biomassa till 2050 jämfört med dagens nivåer. Resurserna kommer i första hand från en ökad användning av avfall av biogent ursprung. Dessutom ökar an- vändningen av avverkningsrester (grot) och jordbruksavfall medan helträdsavverkning för energiändamål ligger kvar på dagens nivåer. Det sker också en ökning av energiskogsodling för att tillgodose det ökande behovet av biomassa. Biomassaökningen antas tillgodo- ses med resurser inom EU, inte genom import. Störst påverkan på markanvändningen har scenarierna med ökad energiskogsodling. Odlingarna antas framför allt nyttja tillgängliga arealer i form av icke-produktiva gräsmarker. I scenarierna ökar däremot inte användningen av långlivade trä- produkter i någon större omfattning jämfört med utvecklingen i övriga scenarier, inklusive referensscenariot, med dagens beslutade styrmedel. Utvecklingen av efterfrågan på bioråvara i scenarierna påverkar inte upptaget och avgången av koldioxid i LULUCF-sektorn nega- tivt jämfört med den antagna utvecklingen i referensscenariot. Ge- nom åtgärder för ökat kolupptag i jordbruksmark och förstärkta sänkåtgärder i växande skog ökar upptaget i LULUCF-sektorn till 2050 i kommissionens nettonollscenarier (1,5 TECH och 1,5 LIFE- 20Med minst 66 procents sannolikhet. 21Wachsmuth, Schaeffer och Hare (2018). temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU se figur 5.3). Störst potential har åtgärder inom skogsbruket enligt kommissionen redovisning. Sänkan ökar från drygt till sammanlagt drygt 300 respektive knappt 500 miljoner tonkoldioxid i de två scena- rierna 1,5 TECH respektive 1,5 LIFE. Åtgärderna som förstärker kolsänkan simuleras genom att ett koldioxidpris antas införas även i LULUCF-sektorn. Vilka incitament som behövs i verkligheten, och hur de lämpligen utformas, diskuteras däremot inte i rapporten. I det nettonollscenario som förutsätter större beteendeföränd- ringar och en cirkulär ekonomi (1,5 LIFE) kan skogsmarkens om- fattning öka, vilket medför en ökad sänka, och efterfrågan på biomassa för energiändamål minska på grund av en större resurseffektivitet i ekonomin. I nettonollscenariot med en något högre energiefterfrågan (1,5 TECH) ökar däremot bioenergiefterfrågan och kolsänkan blir då något lägre. I detta scenario nås nettonoll i stället genom att andra åtgärder (främst bio-CCS) för negativa utsläpp kompletterar de åt- gärder som förstärker upptaget i LULUCF-sektorn. Bio-CCS byggs i detta scenario ut i viss omfattning tillsammans med DACCS. Bio-CCS förefaller i modelleringen vara knuten till att ytterligare energiskogsodlingar anläggs för att producera bioenergi – inte till att tekniken i första hand implementeras på befintliga anläggningar, där exempelvis restavfall av biogent ursprung redan används i förbrän- ningen. I1,5 TECH-scenariot lagras biogen koldioxid 2050 genom bio-CCS. CCS på anläggningar med fossila utsläpp, främst inom industrin, byggs också ut i scenariot, men i en relativt liten omfattning. Det handlar sammanlagt om att fångas in och lagras 2050. I övriga scenarier är omfattningen av bio-CCS relativt liten, cirka 5–2050, medan CCS-användningen på fossila koldioxidutsläpp uppgår till . Avskiljning och användning av koldioxid (CCU), främst i form av framställning av elektrobränslen, ökar också i omfattning, främst i1,5 TECH-scenariot (och power-to-X-scenariot). Omfattningen av direktinfångad koldioxid från atmosfären är i samma storleksord- ning som bio-CCS i 1,5 TECH-scenariot och högre i power-to-X-scenariot. Eftersom merparten går till framställning av temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU elektrobränslen och inte till material med längre livslängd bidrar den ökade direktinfångningen inte till negativa utsläpp. Källa: KOM (2018)773 final och egen bearbetning. EU-området står för av de globala utsläppen . IPCC-scenerierna ovan förutsätter en ökning av negativa utsläpp samt ökat upptag i skog och mark på sammanlagt omkring 5–10 miljarder tonkoldioxid 2050, i lite olika proportioner fördelat mellan en ökad kolsänka och bio-CCS. I kommissionens 1,5 graders- scenarier hamnar de negativa utsläppen, inklusive den förstärkta kol- sänkan, sammanlagt i stället på 2050, vilket motsvarar av ett globalt ökat nega- tivt utsläpp. Andelen bio-CCS är lägre jämfört med i de globala scenarierna vilket inte uppvägs av , eftersom den koldioxid som fångas in på detta sätt huvudsakligen inte lagras utan antas användas för framställning av syntetiska bränslen och där- med inte kan räknas bidra med negativa utsläpp i scenarierna. Kommissionen lyfter fram behovet av att bygga en ändamålsenlig infrastruktur för CCS-teknik. Dessutom nämns behovet av att ut- temperaturmål – aktuella scenarier från IPCC och EU veckla ett konsistent ramverk för hur upptag av koldioxid ska bok- föras på ett korrekt sätt.22 Kommissionens scenarier sträcker sig till 2070 men trots det ökar inte användningen av negativa tekniker efter 2050. Det är också värt att notera att utsläppen inom utsläppshandels- systemet hamnar på negativa nivåer 2050 i 1,5 TECH-scenariot. Även i 1,5 LIFE-scenariot minskar utsläppen inom utsläppshandels- systemet i en snabbare takt till 2050, jämfört med motsvarande utveck- ling med den nu beslutade linjära reduktionsfaktorn för systemet.23 22Se s. 194 i KOM (2018)773 slutlig. 23Med nuvarande linjära reduktionsfaktor på hamnar utsläppen i utsläppshandelssystemet på nollnivåer 2057. 6Förutsättningar och potential för åtgärder inom LULUCF-sektorn Potential för ökad kolsänka och minskade utsläpp •Flera åtgärder inom sektorn markanvändning, förändrad mark- användning och skogsbruk (LULUCF-sektorn) kan ge bety- dande bidrag för att öka upptaget respektive minska utsläppen av växthusgaser. En viktig förutsättning är att åtgärderna inte försvårar möjligheten att nå andra miljömål som berörs av åtgärderna. •Hur stor effekten av en specifik åtgärd blir, när i tiden effekten uppnås och hur varaktig effekten är varierar stort på grund av den inneboende trögheten i de biologiska system som åtgär- derna ska påverka. Vissa åtgärder (t.ex. beskogning) behöver därför komma till stånd tidigt för att potentialen i sådana åtgärder ska hinna realiseras och ge en reell effekt på kolinlag- ringen och utsläppen av växthusgaser till 2045. Andra åtgärder (t.ex. återvätning av dikad torvmark) kan genomföras löpande, eftersom de ger en mer direkt effekt på utsläppen. Den var- aktiga effekten för en viss åtgärd beror på den framtida utveck- lingen av den nya markanvändningen. Det är därför bättre att satsa på åtgärder som bedöms ha förutsättningar att bli bestå- ende, både inom jord- och skogsbruk. •Det finns ett behov av att säkra de kollager som redan finns och byggs upp i biomassa och mark, mot bakgrund av att de pågående klimatförändringarna medför ökande skaderisker av olika slag, t.ex. stormfällning, torka, insektsangrepp, rotröta och brand. Förutsättningar och potential för åtgärder inom LULUCF-sektorn •Åtgärder för ökad kolsänka och minskade utsläpp bör priori- teras så att även andra värden och mål tillgodoses, t.ex. bio- logisk mångfald och minskad näringsutlakning. Åtgärder som bidrar till flera värden och mål bedöms generellt vara mer långsiktiga än åtgärder som enbart bidrar till ökad kolsänka. Åtgärder inom LULUCF-sektorn för ökad kolsänka och minskade utsläpp, vilka bedöms kunna ge effekter till 2030 och 2045 där förslag till styrmedel lämnas •Med de styrmedel som föreslås i kapitel 7, och förutsatt att åt- gärderna kommer till stånd de kommande 20 åren, kan den rea- liserbara potentialen för ökad kolsänka och minskade utsläpp i LULUCF-sektorn uppgå till drygt koldioxidekvi- valenter 2030, drygt koldioxidekvivalenter 2040 och knappt koldioxidekvivalenter 2045. Det årliga bidraget för perioden varierar mellan knappt 1,5 och närmare koldioxidekviva- lenter på grund av kolflödenas tidsberoende dynamik. •Användningen av fånggrödor och mellangrödor i växtföljden på bedöms kunna öka till , vilket kan ge en ökad kolinlagring på koldioxid när hela arealen tagits i anspråk. Användning av fånggrödor och mellangrödor bedöms vara en del av ett hållbart framtida jordbruk, vilket gör den erhållna kollagringen varaktig. •För att gynna kolinlagringen ytterligare bör inslaget av träd och buskar, s.k. agroforestry, på jordbruksmark (och betesmark) successivt kunna öka på upp till . Åtgärden kan ge en ökad kolinlagring på koldioxid 2030. •Jordbruksmark som tagits ur bruk, främst på grund av bris- tande lönsamhet, och jordbruksmark som kan komma att tas ur bruk framöver bör nyttjas på ett gynn- samt sätt för kolbalansen. På den mark som bedöms finnas tillgänglig bör föreslagna styrmedel kunna leda till energi- skogsodling (t.ex. salix och ) på en mindre del, , och beskogning med traditionella skogsträdslag (t.ex. gran, björk eller andra lämpliga trädslag) på cirka Förutsättningar och potential för åtgärder inom LULUCF-sektorn På delar av den areal som redan börjat växa igen, , bör åtgärder som främjar tillväxten vidtas, utan att den biologiska mångfalden utarmas. Genom dessa åtgärder kan den årliga kolinlagringen till 2030 öka med koldioxid . •Totalt dikad torvmark, fördelat på skogsmark och ned- lagd jordbruksmark, på torvjord bedöms kunna återställas genom permanent återvätning. Återväts dränerad mark i denna omfattning bedöms åtgärden ge en utsläppsminskning på koldioxidekvivalenter till 2030 och koldioxidekvivalenter till 2045. Andra möjligheter att öka kolsänkan •Det finns stora möjligheter att ytterligare öka kolsänkan. Utredningen har dock valt att inte räkna in dessa möjligheter i den realiserbara potentialen eftersom utredningen inte läm- nar några förslag på styrmedel på dessa områden. Om även dessa potentialer realiseras ökar möjligheterna att nå utsläpps- målen till 2045. Andra pågående processer och förslag på styrmedel bedöms leda till att åtgärder kommer till stånd så att dessa potentialer realiseras. •Ökad kolsänka på skogsmark kan åstadkommas genom till- växthöjande åtgärder, genom åtgärder för ökad miljöhänsyn i skogsbruket och genom att större arealer produktiv skogs- mark undantas från virkesproduktion. Den totala effekten på skogens kolbalans av dessa åtgärder avgörs i ett nationellt per- spektiv framför allt av hur avverkningen utvecklas i förhållande till den totala tillväxten. Genom att åtgärderna på olika sätt påverkar det möjliga uttaget av biomassa påverkas även möjlig- heten att nyttja skogsråvara för att ersätta fossilintensiva produkter och bidra till utsläppsminskningar i andra sektorer. Åtgärderna påverkar i olika riktning och omfattning även möj- ligheterna att nå andra miljömål. Förutsättningar och potential för åtgärder inom LULUCF-sektorn •Inlagring av kol i trä som används i långlivade träprodukter kan också bidra till att öka den totala kolsänkan genom att användningen av långlivade träprodukter i samhället ökar. Ökad användning av långlivade träprodukter leder också till minskade fossila utsläpp när de ersätter mer fossilintensiva alternativ. •Växthusgasutsläpp i samband med permanent överföring av skogsmark, jordbruksmark och våtmark till bebyggd mark bidrar med stora utsläpp. Dessa utsläpp bör kunna minskas genom styrmedel som antingen styr exploatering till mark med låg påverkan på växthusgasbalansen eller begränsar den areal som exploateras. •Det finns ytterligare åtgärder inom jordbruket som kan öka kolsänkan, t.ex. ökad användning av grödor som ökar till- förseln av organiskt material, t.ex. fleråriga grödor eller till- försel av biokol till marken. Det är också viktigt att se till att befintligt kollager bevaras, t.ex. genom att fortsatt vallodling. Enligt utredningens direktiv ska potentialen för olika åtgärder för att öka kolsänkan inom sektorn markanvändning, förändrad mark- användning och skogsbruk, den s.k. LULUCF-sektorn (land use, land use change and forestry) redovisas för samt på ännu . Med hänsyn tagen till potentiella målkonflikter ska utredningen uppskatta den sammantagna realiserbara potentialen för LULUCF- sektorn för att kostnadseffektivt bidra till uppfyllandet av klimat- målen (, 2040, 2045 och till negativa utsläpp). Alternativa scenarier bör redovisas för att öka kolsänkan i skog och mark . Svårigheter att fånga upp resultat av åtgärder i rapporteringen av LULUCF-sektorns utsläpp och upptag av växthusgaser ska redovisas. Utredningen ska också föreslå hur incitament kan skapas för de åt- gärder som anses realiserbara för att öka kolsänkan och minska ut- släppen. De hinder som identifieras för önskad utveckling ska redo- visas. Förutsättningar och potential för åtgärder inom LULUCF-sektorn Slutligen ska utredningen föreslå en tolkning av hur de nationella klimatmålen bör förhålla sig till och internationella regelverk vad gäller eventuella kvantitativa begränsningar för hur mycket en ökad kolsänka får bidra som kompletterande åtgärd.