sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — Både i äldre tid och i modernt konservativt tänkande förläggs en mycket stor del eller allt till det genetiska arvet. Vad man egentligen uttalar sig om har varit oklart; ofta har man an- tagit att ett antal önskvärda egenskaper – kognitiv förmåga, hand- lingskraft, omdöme – uppträder i knippen där komponenterna sam- varierar och ärvs genetiskt. Den kognitiva förmågan har då antagits mätbar i så kallade intelligenstester.5 Motpolen till detta perspektiv är den så kallade lysenkoismen, som var officiell ideologi i Sovjet- unionen och som förlade tyngdpunkten i miljön. Kopplingen till respektive ideologi är lätt att se; i det förra fallet vill man hävda att allt är givet av förhistorien och att utrymmet för för- ändring är begränsat eller obefintligt; i det senare vill man göra tro- ligt att man genom att rätt utforma miljön kan skapa en helt ny män- niska. Inom forskarvärlden råder numera bred enighet om att både arv och miljö spelar stor roll för utfallet och att miljön avgör hur för- delningen mellan dessa båda faktorgrupper ser ut. Till och med gen- uttrycket – det synliga resultatet av genernas samspel med miljön – förändras under levnadsloppet. Denna insikt skapar ett förhållandevis stort utrymme för insatser i både barns och vuxnas miljö. Trots att forskningen är tämligen entydig på denna punkt, är förställningen om det fixa och dominerande genetiska arvet livskraftig i det allmänna medvetandet och används i den politiska opinionsbildningen.6 4Björklund et al. (2012). 5Ett modernt exempel är Herrnstein and (1994). För en kritisk analys av denna, se et al. (1996). 6För några aktuella exempel, se (2013) och (2017). Ojämlikheters ursprung och dynamik Kunskap i frågan om arvets och miljöns betydelse för individens ut- veckling kan vinnas på många sätt. Traditionellt bygger man på forskning om tvillingar, om syskon som inte är tvillingar och om adopterade barn. Syskon har sin genetiska uppsättning från föräld- rarna, och enäggstvillingar har dessutom identiska gener. Adopte- rade barn har i normalfallet inget släktskap med föräldrarna men delar miljö med föräldrar och eventuellt andra syskon under upp- växten. Genom att studera barn ur dessa grupper i olika miljöer söker man identifiera hur stor del av den variation man observerar, exem- pelvis i kognitiv förmåga eller kroppslängd, som härrör från det genetiska arvet respektive uppväxtmiljön.7 Det finns dock en mängd metodproblem förknippade med dessa studier. Enäggstvillingar är inte fullt så lika som analyserna förut- sätter.8 Exempelvis skiljer sig normalt födelsevikten åt. Att ha en tvilling är dessutom en ganska speciell uppväxtsituation, och om tvillingarna dessutom har separerats, finns normalt några exceptio- nella händelser bakom. Även adoptivbarns situation är speciell. Det är därför osäkert hur långt slutsatserna från dessa studier kan gene- raliseras. Det finns också mätproblem för vissa av de egenskaper man är intresserad av. För att uppskatta den kognitiva förmågan använder man tester som har genomförts antingen i skolåldern eller i samband med mönstring. Men då har barnet eller den unga människan redan påverkats djupt av miljön,9 och någon uppskattning av en ”ren” genetisk faktor kan inte göras. Aktuella uppskattningar av effekterna på den kognitiva förmågan vid mönstringen av den tidiga uppväxt- miljön, från fosterstadiet till , är att de är av samma storleksordning som effekterna av utbildningssystemet.10 Analyser baserade på genomdata Kartläggningen av det mänskliga genomet har öppnat nya möjlig- heter att etablera samband mellan det genetiska arvet å ena sidan och egenskaper och beteenden å den andra. Metoden bygger på att man 7Se t.ex. and (2011). 8Sandewall et al. (2014). 9Se avsnitten 7.1 och 7.2. 10Almond and (2011). Ojämlikheters ursprung och dynamik identifierar ett antal DNA-sekvenser som kan tänkas vara kopplade till en viss egenskap, så kallade kandidatgener, och sedan genom ett stort antal statistiska tester försöker identifiera intressanta korre- lationer. En slutsats från en sådan analys kan exempelvis ha formen ”genvariationen förklarar 11–av variationen i studie- resultat och 7–av variationen i kognitiv förmåga”.11 Även med den kompletterande genetiska informationen föreligger emel- lertid risker för felslut. En generell svårighet är att analyserna är mycket arbetskrävande och därför ofta görs på för små urval. Efter- som metoden kräver ett mycket stort antal hypotesprövningar, finns dessutom en risk för falsk signifikans (s.k. spurious correlation).12 När det gäller de komplexa egenskaper som kan vara av intresse i samhällsvetenskapliga sammanhang har man anledning att förmoda att många, vitt skilda gener är involverade, vilket givetvis försvårar analysen.13 Vårt genetiska arv är kodat i DNA-molekyler.14 En gen är ett seg- ment av en sådan molekyl som kodar för produktion av vissa pro- teiner. Genom denna kodning utvecklas olika celltyper i kroppen – muskelceller, leverceller och så vidare. Genom kemiska processer kallade metylering och acetylering kan genuttrycket förändras. För- enklat uttryckt kan sägas att metylering blockerar genuttrycket, medan acetylering öppnar upp det aktuella DNA-segmentet. Epi- genetik handlar om hur miljöfaktorer kan påverka hur den genetiska koden kommer till uttryck.15 Exempel på miljöfaktorer som bevis- ligen kan påverka genuttrycket är maten, kemiska substanser i miljön, läkemedel, fysisk träning, uppfostringsmetoder och allmän stress under fosterstadiet eller i tidig ålder.16 Det går att med hjälp av metyleringsgraden definiera en biologisk ålder som är ett bättre mått på kroppens tillstånd än den nominella åldern, och denna ålder be- 11Lee et al. (2018). 12Chabris (2012), et al. (2012). 13Chabris et al. (2015). 14För en någorlunda aktuell forskningsöversikt, se (2015). 15Lickliter (2009). 16Se (2015), kapitel 8, för vidare referenser. Ojämlikheters ursprung och dynamik stäms både av det genetiska arvet och upplevelser under livet.17 Som ett exempel kan nämnas att en så relativt mild störning som konjunk- tursvängningar under fosterstadiet kan avläsas i den genetiska koden och att de har en signifikant effekt på den förväntade livslängden.18 Funktioner som kan påverkas av epigenetiska effekter spänner över ett brett spektrum – minne, läggning, psykisk och fysisk hälsa. Eftersom forskningsområdet befinner sig i mycket snabb expansion, är det omöjligt att förutsäga hur synen på individens utveckling kommer att förändras. Redan nu står det dock klart att utrymmet för att påverka individers utveckling i gynnsam riktning är större än vad merparten av 1900-talets genetiska forskning har förespeglat, och att de tidiga skedena i livet är särskilt viktiga ur det här perspek- tivet. Även om undersökningar av ovanstående slag görs korrekt, finns det risk för missuppfattningar, som kan påverka utformningen av poli- tiken på det område som berörs. Resultat presenteras typiskt med formuleringen ”X procent av den totala variationen kan hänföras till det genetiska arvet och (100 – X) procent av variationen kan hän- föras till miljön”. Ett sådant påstående är oklart och kommer med stor sannolikhet att missförstås. Den faktiska innebörden av under- sökningen är att den aktuella fördelningen mellan arvs- och miljö- komponenterna, om de är korrekt identifierade, gäller under de speciella miljöbetingelser som rått i det aktuella fallet. Ett tankeexperi- ment kan få illustrera förhållandet. Antag att ett antal barn växer upp under extremt svåra förhållanden – fattigdom, brist på emotionella band och intellektuell stimulans. Oberoende av arvet kommer denna grupp att uppvisa en mycket liten variation, och den lilla variation som finns kommer i huvudsak att vara genetiskt betingad. Dessutom kommer gruppens allmänna nivå att vara låg, och det är miljöfaktorn som är orsak till detta. Om barnen i stället växer upp i en stimule- rande miljö, kommer både den genomsnittliga nivån och variationen inom gruppen att öka. Skillnader i medfödd potential för kognitiv 17Horvath (2013). 18Scholte et al. (2014). , G., pres. vid konferensen in Human Capital Formation, 27–, IFAU, . Ojämlikheters ursprung och dynamik förmåga, social förmåga, konstnärliga talanger och andra egenskaper kommer att bli synliga. Ett verkligt exempel kan få illustrera effekten.19 I en tvillingbase- rad studie av barns kognitiva förmåga analyserades effekten av genetiskt arv, delad miljö och icke-delad miljö parallellt med familjernas socioekonomiska status. Det visade sig att bland de barn som växte upp i missgynnade miljöer var den del av variationen som kunde tillskrivas generna nära noll, medan miljöns effekt upp- skattades till . För de barn som växte upp i gyn- nade miljöer gällde närmast det motsatta förhållandet. En gynnsam miljö låter olika individers medfödda potential komma till uttryck. Med andra ord är det miljön som avgör hur stor del av variationen som kan tillskrivas arv respektive miljö, liksom kring vilken genomsnittlig nivå den aktuella egenskapen varierar. Generella utsagor om hur mycket som kan tillskrivas arvs- respek- tive miljöfaktorer kan alltså inte göras. Att en viss egenskap i hög utsträckning är genetiskt bestämd innebär inte att den är opåverkbar. Synfel är ofta ärftliga men kan enkelt kompenseras med glasögon.20 Detta enkla exempel illustrerar också man ibland kan rätta till skillnader utan att ha någon närmare kunskap om exakt vilka mekanismer som ligger bakom de skillnader som observeras. Sammanfattningen av den omfattande forskningen om arvets och miljöns betydelse är alltså att genetik och miljö samspelar, ofta på ett komplext sätt. Det är bara miljön som kan påverkas. Hur kunskap om olika faktorers betydelse ska användas i den politiska processen är till slut beroende av politiska värderingar. En människas utveckling sker som konstaterats i ett samspel mellan arv och miljö. Vissa av de miljöfaktorer som människan möter i till- varon är jämlikhetsskapande, medan andra verkar i motsatt riktning. Fördomar, segregation och diskriminering hör till den senare kate- gorin. Grunden för alla dessa är någon form av kategorisering av människor efter kön, religion, etnicitet eller något annat – normalt 19Turkheimer et al. (2003). 20Goldberger (1979). Ojämlikheters ursprung och dynamik synligt – kännetecken. På sådana kategoriseringar kan man sedan grunda föreställningar, handlingar och institutioner. Som motsatser till fördomar och diskriminering uppfattas social sammanhållning och tillit. Vardagslivet ställer höga krav på en människas förmåga att behandla information.21 Viktig information måste skiljas från oviktig. I många fall måste beslut fattas, med mer eller mindre långtgående konse- kvenser. För att kunna hantera detta ständiga flöde av information och krav på beslut tvingas hon använda tumregler, det vill säga förenklade bedömnings- och beslutsregler, som underlättar hanter- ingen. Sådana tumregler kan vara baserade på egen erfarenhet eller ha övertagits från andra personer i omgivningen – föräldrar, jämn- åriga eller andra normsändare. Tumregler fungerar trots sin enkelhet ofta förvånansvärt bra.22 Priset för denna enkelhet är dock risken för fel. En arbetsgivare som behöver anställa fler medarbetare får kanske långt fler ansökningar än det finns lediga platser. För att rekryteringen inte ska ta utnyttjas ofta enkla sorteringsregler, baserade på kön, ålder, efternamn och andra lättillgängliga karaktäristika.23 I ekonomisk litteratur kallas denna sorteringsprocess för rationell diskriminering, men hur rationell den är beror på om den är grundad på erfarenhet eller bygger på stereotyper och fördomar, som kan vara både med- vetna och omedvetna.24 Konsekvenserna blir att det ibland kommer att fattas andra beslut än vad som skulle vara fallet om de grundades på bästa tillgängliga information – fel personer anställs eller be- fordras. Fördomars stabilitet beror på att de fyller viktiga funktioner i livet. Förutom att de hjälper oss att snabbt välja handlingsalternativ i vissa situationer kan de bidra till att skapa grupptillhörighet. Ofta är de knutna till ett begreppspar som definierar en ingrupp (den egna) och en utgrupp, och fördomars roll blir då att på ett eller annat 21Kahneman (2011), Thaler (2015). 22Gigerenzer and (1999). 23Altonji and Blank (1999). 24Bertrand et al. (2005). Ojämlikheters ursprung och dynamik sätt gynna den egna gruppens position. Fördomar kan också fungera kultur- eller systembevarande.25 Språket är viktigt; negativa eller aggressiva termer för utgrupper riskerar att skärpa konflikter och i förlängningen leda till våld.26 Som alla schabloner kan fördomar ibland leda fel och skada både den som är föremål för den felaktiga föreställningen och den som bär på den. De riskerar att leda till onödiga konflikter. Ont uppsåt krävs inte för att felaktiga föreställningar ska kunna uppstå.27 Det är en ganska svår uppgift att på ett statistiskt korrekt sätt avgöra om en viss grupp människor i ett visst avseende avviker signifikant från befolkningen i stort. Det är därför ingen tillfällighet att fördomar ofta knyts till enkla och lätt synliga kännetecken som kön, hudfärg eller religiösa symboler; att man har en viss blodgrupp har veterligen aldrig lett till stigmatisering. Till bilden hör att en människa mycket väl kan vidmakthålla en felaktig kategorisering, trots att hon har ett flöde av korrekt information som underlag för sina bedömningar.28 Förklaringen är att den inkommande informationen filtreras genom den aktuella, felaktiga kategoriseringen. Det systematiska studiet av fördomar inom samhälls- och beteende- vetenskaperna brukar dateras och Nature of Prejudice.29 Allport definierade en fördom som ”en antipati som baseras på en felaktig och rigid generalisering”.30 Under de decennier som har gått sedan Allport presenterade sina hypoteser och observationer har kunskapen om fördomar som fenomen vuxit och utvecklats. Mycket har preciserats och en del har vederlagts, men en påfallande hög andel av de ursprungliga frågorna lever fort- farande kvar som utgångspunkter för ny forskning.31 De tre komponenterna i Allports definition – antipati, felaktighet och rigiditet – uppfattas som alltför inskränkande. Inte alla för- domar är negativa; vissa fördomar om kvinnor kan vara positivt präg- lade, som de inkluderar traditionella föreställningar om att kvinnor inte är lämpade för vissa uppgifter i samhället.32 En fördom behöver inte heller nödvändigtvis vara felaktig; om så vore fallet, 25Jost and (2005). 26Mullen and Leader (2005). 27Judd and Park (2005). 28Molander (1986). 29Allport (1954). 30Allport (1954), s. 9. 31En bred översikt ges i Dovidio et al. (eds.) (2005), uppdaterad i Paluck et al. (2019). 32Rudman (2005). Ojämlikheters ursprung och dynamik skulle man ju inte kunna få sina fördomar bekräftade, vilket bevis- ligen sker . Det kan finnas en erfarenhetsmässig grund för en viss generalisering. Även en sådan mer eller mindre korrekt fördom måste dock ifrågasättas, om den leder till att en person inte behand- las utifrån sina egna förutsättningar utan som representant för en grupp. Yngre män är överrepresenterade i statistiken över olycksfall i trafiken,33 men det finns många yngre män som är försiktiga, och en högre försäkringspremie för yngre män kan därför ifrågasättas. – Även den tredje egenskapen, rigiditet, motsägs av att det finns för- domar som utvecklas och i vissa fall försvinner, om de rätta förutsättningarna föreligger.34 Allport ställde också frågan om fördomar kan knytas till någon viss personlighetstyp och formulerade hypotesen att det skulle röra sig om individer präglade av känslomässig osäkerhet, ett morali- serande förhållningssätt, en tendens att tänka i enkla kategorier (rätt/fel, bra/dåligt etc.) och en dragning till auktoritärt ledarskap.35 forskning har tenderat att ge honom rätt i beskrivningen av beteendemönstren, men bedömningen är att det rör sig mindre om en fast personlighetstyp än om inlärda föreställningar och förhållningssätt.36 I en uppdatering av forskningen konstaterar et al. (2018) att det är ont om studier som gör det möjligt att dra precisa slutsat- ser. Området är svårstuderat, eftersom kontrollerade experiment är svåra eller omöjliga att genomföra och utfallet dessutom är svårt att mäta. I en bred litteraturöversikt från tre discipliner – ekonomi, stats- vetenskap och sociologi – har Schaeffer sammanfattat forskningen om den specifika frågan hur etnisk heterogenitet påverkar den social sammanhållningen.37 Den centrala frågan är om ökad etnisk hetero- genitet i en befolkning innebär risker för den sociala sammanhåll- ningen. Den övergripande sammanfattningen är att merparten, om- kring , av publikationerna drar slutsatsen att så är fallet. Värt att notera är att de olika disciplinerna skiljer sig på denna punkt; de ekonomiska analyserna tenderar att se större risker med hetero- genitet än de statsvetenskapliga och sociologiska. 33Trafikanalys (2013). 34Se nedan under Motåtgärder. 35Allport (1954), s. 73. 36Altemeyer (1981), Altemeyer (1998), Duckitt (2005). 37Schaeffer (2014). Ojämlikheters ursprung och dynamik strykas att det inte rör sig om en naturlag; den relativt svaga över- vikten för negativa slutsatser indikerar att utfallet påverkas av situa- tionsspecifika faktorer, varav vissa kan påverkas. Begreppet segregation används i olika betydelser. Man talar om en könssegregerad arbetsmarknad, rassegregerade samhällen och så vidare. definierar begreppet som ”upp- delning av ett samhälle i (vissa) olika befolkningsgrupper särskilt efter etnicitet; vanligen åtföljd av diskriminering av minst en grupp”.38 Som segregationsgrund förekommer framför allt demografi, socio- ekonomisk status eller etnicitet.39 Den segregation man oftast avser i är den rumsliga som är knuten till boende eller skolor, men med den ökade etniska heterogeniteten uppstår också frågan om etnisk segregation. Som noteras i definitionen ovan är segregation oftast knuten till hierarkier och maktutövning.40 Segregation är ofta diskriminerande men behöver inte vara det. Att man i apartheidregimens hade separata toaletter för svarta och vita var diskriminerande, men separata toaletter för kvinnor och män uppfattas av de flesta som ett välmotiverat skydd för kvinnor. Att män och kvinnor tävlar var för sig inom idrotten uppfattas av de flesta också som naturligt och inte diskriminerande.41 Segregation kan uppkomma också spontant. Det är inte ens nöd- vändigt att anta att de individuella val som ligger bakom en segre- gationsprocess styrs av någon vilja att åstadkomma ett segregerat boende- eller levnadsmönster. Som den amerikanske ekonomen har visat räcker det med ganska svaga önskemål från enskilda individers eller hushålls sida för att segregerade möns- ter ska uppstå i det sociala samspelet.42 Om exempelvis de som hör till en grupp kan tänka sig att höra till en lokal minoritet men inte om denna blir alltför liten, räcker det med att denna undre gräns sätts 38Svenska (2009). 39Se underlagsrapport till kommissionen av och , vidare SOU 1996:156, s. 129, och (2004). 40Olsson (1992). 41På denna punkt finns dock undantag; se Tännsjö, T. (2000). 42Schelling (1971). Ojämlikheters ursprung och dynamik till en fjärdedel för att ett segregerat bosättningsmönster ska upp- komma. Analyser av det här slaget är relevanta för den i aktuella diskussionen om segregationen inom boende och skola och på andra områden. Insikten om att segregation kan uppkomma spontant genom individuella val har stor betydelse för valet av institutionella lösningar, eftersom sannolikheten för att segregerade respektive blandade mönster ska uppstå beror på under vilka institutionella förutsättningar som individer och hushåll gör sina val. Diskriminering kan vara spontan eller organiserad, i det senare fallet också institutionaliserad. I senare kapitel i betänkandet ges exempel på diskriminering med avseende på kön, etnisk härkomst eller ålder från både arbetsliv och det civila samhället. En av de äldsta kategorierna som utnyttjats för särbehandling är könet. Alla kulturer tilldelar kvinnor och män olika roller och posi- tioner i samhället. I allmänhet har män dominerat, ofta med stöd av religiösa föreställningar och institutioner, men frågan om maktrela- tioner är komplex, och även i mansdominerade kulturer har kvinnor haft maktinstrument till sitt förfogande.43 Det övergripande målet för den svenska jämställdhetspolitiken är att kvinnor och män ska ha samma makt att forma samhället och sitt eget liv. Målet preciseras genom sex delmål: jämn fördelning av det obetalda hem- och omsorgsarbetet, ekonomisk jämställdhet, jäm- ställd utbildning, jämställd hälsa, jämn fördelning av makt och in- flytande, samt att mäns våld mot kvinnor ska upphöra. Regeringen arbetar också med mål 5 inom FN:s Agenda 2030 för hållbar utveck- ling, att uppnå jämställdhet och alla kvinnors och flickors egenmakt. Målen återspeglas bland annat i den nordiska välfärdsmodellen, där var och en oavsett kön förväntas arbeta och försörja sig själv. För att möjliggöra detta erbjuder välfärdsstaten ett system med social- försäkringar, barnomsorg till låg kostnad för föräldrar som arbetar och väl utbyggd offentlig omsorg om äldre och andra behövande. Inkomster beskattas individuellt. Det är alltså individen, oavsett kön, som är grundenheten i relation till systemen. 43Lewis (2018). Ojämlikheters ursprung och dynamik tera lika drivkrafter till arbete och lika möjligheter till inkomstskydd vid nedsatt arbetsförmåga. Men det är inte bara ett samhälles politiskt valda välfärdsmodell som normerar. Historiskt har de allra flesta samhällen tilldelat kvin- nor ett omfattande omsorgsansvar för barn och andra anhöriga och övrigt obetalt hemarbete. Män har i stället tilldelats försörjnings- ansvar, framför allt i form av förvärvsarbete.44 Denna traditio- nella fördelning påverkar fortfarande enskilda människors, gruppers och samhällens normer och föreställningar, till exempel om vad som förväntas av mammor respektive pappor, vad som är lämpliga utbild- nings- och yrkesval för flickor och pojkar, hur olika slags arbete ska värderas och så vidare. Normer kan visserligen ändras ,45 men en relativt stark uppdelning könen emellan har varit påfallande stabil46. På många områden värderas det manliga högre än det kvinn- liga.47 Sammanfattningsvis kan traditionella genusnormer komma i konflikt med samhällets norm om jämställdhet med delat ansvar för omsorg och försörjning. Olika medfödda könsskillnader kan på ett ytligt plan förklara med att kvinnor och män fattar olika men individuellt rationella val baserat på individuella preferenser. Men individuella val fattas inte i vakuum utan påverkas av det sociala sammanhanget, där olika före- ställningar och normer spelar in – familj, arbetsplats, bekantskaps- krets och andra. Normer och stereotyper föreskriver ett visst bete- ende, vilket gör det socialt kostsamt att bryta mot dem. Exempelvis kan kvinnor som agerar aktivt i löneförhandlingar anses aggressiva och okvinnliga, medan män med samma uppträdande uppfattas som ambitiösa. Normer, fördomar och stereotyper gör att vi, ofta omedvetet, föreställer oss individens egenskaper utifrån personens grupptill- hörighet. Detta är ofta till nackdel för normbrytare; exempelvis antar arbetsgivare ofta att småbarnsmammor kommer att välja att arbete deltid. Även omedvetna och oreflekterade föreställningar om 44Se t.ex. Inglehart and (2003). 45Se t.ex. och Manns (red.) (2001) och Hedenborg och (2003). Förfat- tarna visar exempelvis hur mjölkning övergick från att vara syssla som uteslutande kvinnor utförde i det svenska bondesamhället till att bli ett yrke för män (mejerist) när hanteringen rationaliserades. 46Se (2001). Se även verken i ovanstående fotnot. 47Hirdman (2001). Många menar dock att på föräldraområdet är det kvinnor och mödrar som värderas högre, definierar för föräldraskap och har ett övertag över män och fäder. Ojämlikheters ursprung och dynamik