sou · H8B321 · 2020-04-15 00:00:00 — 7Se , , , : utvärderingsrapport, (, , 2008). Samlingar, samverkan och forskning sektorn för att stärka forskningen på arkiv, bibliotek och museer. bidrog också med särskilda forskningsmedel till museer och kom en större summa till kulturarvsforskning, som initierades av , att hamna på där en särskild beredningsgrupp inrättades. och har initierat flera former av forskningsmedel speciellt riktade mot museerna, till exempel ”Samlingarna och forskningen”.8 har de nämnda satsningarna lett till den breda bidragsformen Digiarv på . Detta sagt för att visa vilka möjligheter som finns att söka externa medel om man har en stark forskningsmiljö på museet. Men det förutsätter en samverkan med universitet. Det finns flera andra exempel på hur man kan bygga ovan föreslagna forskningsmiljö, utredningen vill särskilt lyfta fram den senaste som etablerats mellan och Statens maritima och transporthistoriska museer, och som ligger till grund för utredningens förslag. Eftersom denna miljö visat sig vara framgångsrik, leder det också till att det blir attraktivt för forskare att söka sig dit, som museet får en kompetent personal och en ökad vetenskaplig trovärdighet gentemot allmänheten.9 Bedömning: Till museet bör knytas ett forskningsråd med huvudsaklig uppgift att vara ett stöd för museet som forskningsinstitution. Då museet kan tänkas utgöra den institutionella basen i för forskning om Förintelsen bör museet inrätta ett forskningsråd som kan samla forskarna inom området och utgöra ett stöd för museet. 8Vitterhetsakademien och RJ tillämpade i denna satsning en bredare och mer mångfacetterad definition av begreppet forskning än vanligt. Med programmet ”Samlingarna och forskningen” fokuserade finansiärerna på att finansiera samarbeten mellan minnesinstitutioner och forskningen lärosäten. Avsikten med denna inriktning var att stödja olika typer av insatser som syftar till att göra innehållet i samlingarna känt, tillgängligt och användbart för forskningen. Ett sidoordnat mål för finansiärerna var att förstärka förmedlingen av forskningsbaserat vetande till den intresserade allmänheten. 9Stefan , ”Att bryta isen mellan universitet och museum. studier” i , , (red) Forskning vid museer. (, , 2011). Se även , ”(): A New of in ” i 22(1), (2010). Samlingar, samverkan och forskning Rådet ska överblicka, samordna och utveckla kontakter utåt till forskarsamhället nationellt och internationellt. Det ska även utgöra ett forum för diskussion av föreslagna projekt, med hänsyn tagen till aktuell forskning. Rådet bör bestå av interna ledamöter med forskarkompetens från museets olika verksamhetsområden samt externa ledamöter, från både svenska och internationella lärosäten, som tillför flera discipliners forskningsperspektiv. 7.5Internationell samverkan och nätverk Bedömning: Museet bör upprätta internationella samarbeten och delta i arbetet inom . Under arbetet med att inrätta museet och under uppbyggnadsfasen bör kunskap inhämtas från utländska museer som förbereder nya permanenta utställningar om Förintelsen. Som föreslagits i kapitel 5 bör museet bedriva ett internationellt samarbete, bland annat genom medverkan i . Utredningen har föreslagit att museet övertar det uppdrag som ligger på Forum för levande historia (FLH) att företräda i (). Utredningen anser att detta arbete fortsatt bör ske enligt den ordning som råder, där UD:s ambassadör för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatens principer leder den svenska delegationen till och demokratienhet är instruktionsgivande. Museet bör dock överta FLH:s roll att tillhandahålla experter till den svenska delegationen och delta i de olika arbetsgrupper inom som är relevanta (se kapitel 2). Utöver detta ser utredningen stora möjligheter för museet att etablera samarbeten med utländska museer och institutioner som arbetar med kunskap om Förintelsen. Utredningen har i kapitel 3 beskrivet ett antal sådana institutioner varav flera uttryckt att de gärna samarbetar med ett svenskt museum. Därtill bör museets forskningsverksamhet innehålla goda möjligheter till internationella samarbeten. Under arbetet med att inrätta museet och under uppbyggnadsfasen bör kunskap inhämtas från utländska museer som War Museum i och National Holocaust Museum i som förbereder nya permanenta utställningar om Förintelsen. 8.1Konsekvenser av utredningens förslag De förslag som lämnats får ekonomiska konsekvenser genom ökade statliga kostnader för det föreslagna museet, vilket till del kräver tillskott av medel och till del kan finansieras genom omfördelningar. Därtill innebär utredningens förslag om viss särskild samverkan mellan museet och andra aktörer ökade statliga kostnader som kräver tillskott av medel. Avsnittet nedan (8.1.1) innehåller en uppskattning av kostnader av museets verksamhet, samt en sammanfattning av kostnader för övriga delar som ingår i utredningens förslag. Om förslagen i ett betänkande har betydelse för vissa särskilt utpekade områden ska dessa konsekvenser anges i betänkandet enligt 15 § kommittéförordningen (1998:1474). Detta gäller för den kommunala självstyrelsen, brottsligheten och det brottsförebyggande arbetet, för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet, för små företags arbetsförutsättningar, konkurrensförmåga eller villkor i övrigt i förhållande till större företags, för jämställdheten mellan kvinnor och män eller för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen. Utredningen ser inte att förslagen har några direkta konsekvenser i dessa delar. Det föreslagna museet bedöms dock kunna bidra till arbetet med att motverka antisemitism, antiziganism annan rasism och antidemokratiska tendenser i samhället och därmed möjligen stärka det brottsförebyggande arbetet. Utredningens förslag har framför allt betydelse för de målsättningar som återfinns inom regeringens kulturarvs- och museipolitik och bedöms gå i linje med ambitionerna inom dessa i och med förslaget till ett nytt statligt museum och att detta ska stödja regional och lokal museiverksamhet kopplat till sitt verksamhetsområde. redningens förslag om forskningssamverkan bedöms vidare kunna bidra till att forskningen stärks inom områden som relaterar till museets verksamhetsområde. 8.1.1Ekonomiska förslag och uppskattade kostnader Utredningen har konstaterat att kostnader för museet är svåra att uppskatta i detta läge då dessa påverkas av ett flertal faktorer, bland annat hur verksamheten organiseras, huruvida en ny byggnad ska uppföras för museet och på vilken ort som museet ska placeras. Efter beslut i dessa delar bör därför den organisationskommitté eller myndighet som ges uppdrag att förbereda inrättandet av museet ge specificerade budgetförslag till regeringen. Utredningen har dock uppskattat kostnader, vilka redogjorts för i kapitel 6 och som sammanfattas nedan. Utredningens huvudförslag är att inrätta museet som en ny fristående myndighet. Efter uppbyggnadsfasen beräknas anslaget för myndigheten behöva ligga på . Förslaget till anslagsnivå baseras på de uppskattade kostnaderna för personalresurser, verksamhets- och driftkostnader, lokalhyra och investeringskostnader samt för forskningsfinansiering och projektmedel. Utredningen bedömer att museet ska kunna inleda sin verksamhet och att det sedan kan utvecklas vidare under en uppbyggnadsfas. bör verksamheten kunna fokusera på att införskaffa material till museets samling, upprätta samarbeten samt en forskningssamverkan med ett eller flera statliga lärosäten. Därtill bör museets lokaler iordningställas för publik verksamhet och förberedelser för en basutställning påbörjas. Det innebär att museet inte kommer att behöva full bemanning vad gäller exempelvis museivärdar och vissa andra personalresurser kopplade till publik verksamhet. Utredningen bedömer att en basutställning kan finnas på plats tidigast och att museet först detta år bör vara fullt bemannat. Därför bedömer utredningen att anslaget för myndigheten bör ligga på sammantaget , och på . Utredningen bedömer att detta bör finansieras genom att regeringen tillskjuter nya medel. I viss mån kan medel överföras från myndigheten för levande historia om regeringen beslutar i enlighet med förslaget om överföring av viss verksamhet från denna myndighet. Utredningen har inte bedömt hur mycket medel det kan röra sig om. En konsekvens av förslaget är därmed att de uppdrag som rör bland annat information och utbildning om Förintelsen och som genomförs av Forum för levande historia samlas i det nya museet. Utredningen bedömer att detta gynnar målgrupperna för museets olika verksamheter. Utredningen menar att regeringen förslagsvis kan förändra uppdraget för Forum för levande historia och fokusera detta på att främja och informera om frågor som rör demokrati- och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i samtida utmaningar. Det kvarvarande anslag Forum för levande historia har, efter det att överföring av verksamhet och medel för detta skett, ska vara tillräckligt för att upprätthålla myndigheten och kostnader för lokal, drift och personal med mera. Givet förslaget får regeringen då två myndigheter som inte överlappar varandra utan i stället kan komplettera varandra. Utredningen har bedömt att två alternativa lösningar finns till huvudförslaget. Om museet inrättas inom en existerande museimyndighet bedömer utredningen att det finns möjlighet till samordningsvinster vad gäller främst administrativ personal samt drifts- och investeringskostnader vilket innebär att kostnaderna blir mindre. Museets uppbyggnadsfas bör i stort ske enligt samma modell som presenterats ovan. Fullt uppbyggt bör museet inordnat i en befintlig museimyndighet ha resursbehov på . Troligen kan processen att bygga upp museets verksamhet gå snabbare inom en befintlig museimyndighet, inklusive möjligheten att ge rum för publik verksamhet. Givet att regeringen skulle välja denna lösning uppskattar utredningen att anslaget till den befintliga myndigheten utökas med sammantaget , och . Detta alternativ bör finansieras, som vad gäller huvudförslaget, genom att regeringen tillskjuter nya medel. Om regeringen väljer att gå vidare med alternativet att inrätta museet genom att omorganisera och förändra uppdraget till myndigheten för levande historia, bör myndighetens nuvarande anslag på användas till den nya museiverksamheten. Myndigheten behöver dock rekrytera ny personal, samt skaffa större publika lokaler med mera. Detta medför att anslaget för den nya institutionen bedöms behöva ligga på då museet tidigast bedöms kunna vara fullt uppbyggt. Detta förslag kräver dock att effektiviseringar görs inom den befintliga myndigheten som bland annat har större personalkostnader än vad som föreslagits för det nya museet. Om regeringen bedömer att myndigheten ska behålla större delen av sin nuvarande verksamhet även om uppdraget förändras och myndigheten omorganiseras kan detta innebära ökade kostnader på . Den nya organisationen skulle givet detta behöva ett anslag på . Detta alternativ finansieras, i huvudsak genom att befintliga medel till Forum för levande historia utnyttjas, samt genom att regeringen tillskjuter nya ytterligare medel på minst 14 miljoner och max . Ökningen bör ske i steg . Kostnader relaterade till förslag om nybyggnation Utredningen bedömer vidare att regeringen bör låta uppföra en särskild byggnad för museet. För detta ändamål bör ett initialt utredningsuppdrag ges till att bistå den organisationskommitté eller myndighet som ges uppdrag att förbereda inrättandet av museet. Därefter kan processen att uppföra och färdigställa en ny museibyggnad ta uppemot . Med tanke på detta behöver de lokaler som museet inhyses ifrån starten ha möjlighet att bedriva verksamhet . Utredningen bedömer därför att kostnader för hyra och investeringar för museets initiala lokaler behöver vara vältilltagna och har beaktat detta i förslaget på beräkning av museets kostnader och behov av anslagsnivå som presenterats ovan. Under museets första behöver temporära lokaler anpassas för verksamheten. fattar investeringar i bland annat en basutställning, inventarier, arbetsplatser med mera. Därefter, givet att en ny byggnad uppförs för att husera museet, kommer kostnader för lokalhyran att öka för att täcka byggkostnaden. Lokalhyran för en nybyggd museibyggnad bedöms kunna ligga på . Därtill behövs återigen investeringar för att iordningställa de nya lokalerna. Utredningen bedömer därmed att lokalkostnaderna ökar med , utöver de medel som myndigheten redan lägger på lokalkostnader enligt huvudförslaget, då museet flyttar till den uppförda byggnaden, och att museet då behöver ökade anslagsmedel för detta ändamål. Utredningens förslag om att uppföra en ny byggnad är förenligt med kostnader redan under museets första verksamhetsår. Utredningen har haft dialog med och har utifrån denna tagit fram en grov uppskattning på vilka kostnader som kan bli aktuella. Planering och uppskattningar av kostnader behöver stämmas av med efter det att regeringen beslutat i frågan om museet. Utredningen uppskattar följande kostnader för uppdrag till : bör ett initialt utredningsuppdrag till medföra kostnader på . bör uppdrag till om att ta fram en förstudie medföra kostnader på . bör en arkitekttävling kunna genomföras vilket medför kostnader på . –2025 bör kunna ta fram ett byggprogram och därefter bör projektering och byggfas kunna genomföras –2029. Planering och uppskattning av tidsåtgång för dessa olika delar i processen är beroende bland annat av hur regeringen beslutar att gå vidare inför varje del i processen. Kostnaderna för dessa delar i processen bör kunna belasta och sedan betalas av via framtida hyreskostnader. Utredningen har inte kunnat uppskatta vad den totala kostnaden för en ny byggnad kan bli men bedömer, som nämnts, att kostnaden ska kunna täckas av museets framtida hyreskostnader. Olika kostnadsförslag lämnas lämpligen av efter det att myndigheten fåt ett initialt utredningsuppdrag. Det kan finnas möjlighet att processen att uppföra byggnaden kan gå snabbare, men detta är en fråga där får återkomma, efter det att ett initialt utredningsuppdrag givits myndigheten. Utredningen bedömer att de initiala kostnaderna för uppdragen som föreslås till och för en arkitekttävling, på sammantaget –2023, bör finansieras genom att regeringen tillskjuter nya medel. Utredningen har i kapitel 7 lämnat förslag om att museet bör ha medel () för samverkan med länsmuseer och andra lokala muser, arkiv och bibliotek, samt () för att finansiera uppbyggnaden av en forskningsmiljö i samverkan med ett eller flera lärosäten. Kostnader för detta ska enligt förslaget täckas av museets anslag och är inräknade i avsnittet ovan. I samma kapitel lämnar utredningen förslag om en anslagshöjning till Stiftelsen på i nivå. Anslaget föreslås höjas för att möjliggöra samverkan med organisationskommittén som ska inrätta det nya museet och därefter med museet. Utredningen har vidare föreslagit att regeringen fattar ett särskilt beslut om att inleda insamling av berättelser och föremål till museet och att organisationskommittén för detta ändamål ska bistås av ett lämpligt museum, samt att insamling ska ske i samverkan med civilsamhällesorganisationer. Förslaget innebär att regeringen finansierar det samverkande museet med för uppdragets genomförande. Därtill har utredningen föreslagit att regeringen ger museet uppdrag att arbeta med inventering och insamling av romska vittnesmål i samverkan med ett lämpligt universitet eller högskola. Förslaget innebär kostnader på och kan exempelvis finansieras med 1 miljon , samt med 2 miljoner respektive 2024. Till dessa förslag föreslås att regeringen skjuter till nya medel. & , (red. ), En problematisk relation? : Flyktingpolitik och judiska flyktingar i –1950 (: , , 2008). Assmann, , Cultural Memory and Western Civilization: Functions, Media, Archives (: , 2011). , , Modernity and the Holocaust (: Polity, 1989). , , ”Between Memory and Commemoration. Holocaust Survivors’ Testimonies as an Educational Theme in Museum. The ” i From testimony to story: video interviews about Nazi crimes: perspectives and experiences in four countries (Stiftung Erinnerung, Verantwortung und , 2015). , , Ordinary Men. Reserve Battalion 101 and the in (: HarperCollins, 2017). Bruchfeld, och , ., ... om detta må ni berätta ... En bok om Förintelsen i –1945. (6., omarb. uppl., Forum för levande historia 2015). Bruchfeld, , ”Är det dags att göra sig av med ’Förintelsen’? Reflektioner kring ett begrepp”, i En problematisk relation. Flyktingpolitik och judiska flyktingar i –1950, . (red. ), (: , , 2008). Bruchfeld, , Förnekandet av Förintelsen: Nynazistisk historieförfalskning efter (: Svenska komm. mot antisemitism, 1995). Bundgård , , , , , &, , Waffen-SS: nazistiske soldater, (: forlag, 2019). Deland, , Purgatorium: och förbrytare (: , 2010). Friedländer, , Tredje riket och judarna. Del 1, Förföljelsens år, 1933–1939 (: Natur och kultur, 1999), samt Tredje riket och judarna. Del 2, Utrotningens år, 1939–1945 (: Natur & kultur, 2010). , , The Holocaust (: and Co., 1985). , , On listening to Holocaust survivors (Westport, : Praeger, 1998). Hermele, , , Överlevarna: röster från Förintelsen (: förlag, 2020). , , The Destruction of Jews (: Quadrangle books, 1961). Lomfors, , Blind fläck. Minne och glömska kring hjälpinsats i Nazityskland (: Atlantis, 2005). , , ”Att bryta isen mellan universitet och museum. studier”, i , , (red) Forskning vid museer (, , 2011). , , ”(): A New of in ”, i , 22(1), (2010). Lööw, , Nazismen i –1979. Pionjärerna, partierna, propagandan, (: , 2004). Lööw, , Nazismen i –1999: den rasistiska undergroundrörelsen (: , 2000). Museum om Förintelsen: Avrapportering av Regeringens uppdrag att redovisa förutsättningarna för att ordna en permanent utställning om Förintelsen på något av landets befintliga museer. (Ku 98/1859/Ka), (: , 1998). , , , : utvärderingsrapport (: , 2008). , , Armarna: lyrik (: 10tal Bok, 2018). , , Tredje generationens överlevande. En socialantropologisk studie om minne, antisemitism och identitet i spåret av Förintelsen (Diss. : , 2018). , , Svenskarna som stred för (: MånPocket, 2000). Seifart, , ”Med berättelsen i fokus och föremålen på plats”, i , (red), Forskning vid museer (: , 2011). Silvennoinen, , ”Comrades-in-Arms. Finnish Volunteers Among the Scandinavian Members of the Waffen-SS”, i im und die Rettungsaktion Weisse Busse: Ereignisse und Erinnerung. , O. & Jockheck, L. (red.) (: Metropol, 2012). och judarnas tillgångar. Forum för levande historia. Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Statskontoret, 2017:8, Myndighetsanalys av Forum för levande historia. , , (red) Föremål för forskning. Trettio forskare om det kulturhistoriska museimaterialets möjligheter (: , 2005). , , ”Styrka genom samverkan”, i , (red) Bättre vetande. Ett symposium med anledning av den Hallwylska professurens 90-årsjubileum (: , 2009). Trus, , socker. Farmor glömmer aldrig priset på sitt liv (: , 2019). , var jag som skulle dö (: , 2020). , , ”Svenska krigsfrivilliga i tyska Waffen-SS 1941– 1945” i Armémusei årsbok 1984–86 (: , 1986). , , Att bo granne med ondskan: förhållande till nazismen, Nazityskland och Förintelsen (: , 2011). , , Uppfattningar om Förintelsen. efter informationsinsatsen Levande historia, (: Forum för levande historia, 2019). Ett museum om Förintelsen En särskild utredare ska lämna förslag om hur ett museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen ska inrättas. En utgångspunkt är att berättelser från överlevande med anknytning till ska stå i centrum för verksamheten. •föreslå inriktning och uppdrag för verksamheten, •föreslå hur verksamheten ska organiseras, •bedöma verksamhetens lokalbehov, och •kartlägga relevanta samarbetsparter. Uppdraget ska redovisas . Ett museum för att bevara och föra vidare minnet av Förintelsen Det är Nazitysklands största koncentrations- och förintelseläger, , befriades. Det är en tidpunkt att minnas den katastrof som Förintelsen innebar i det europeiska samhällets moderna historia och alla de människor som mördades. Den kommande påminner också om att de överlevandes skara blir allt glesare. De som överlevde de fasor miljontals judar och andra offer för nazismen utsattes för är snart borta. Vi som samhälle måste främja utbildning, hågkomst och forskning om Förintelsen för att nya generationer ska kunna lära av vad som skedde. som land har ett åtagande att aldrig glömma dessa brott. Uppdraget att lämna förslag om ett nytt museum Förintelsen och dess följdverkningar för miljontals människor har efterlämnat djupa spår också i , även om landet stod utanför själva krigshändelserna. Redan under kriget visste man i breda grupper mycket om vad som pågick, och både under och efter kriget kom flyktingar till vårt land som bar med sig berättelser om vad som skett. Från efterkrigstiden finns en stor mängd vittnesmål från överlevande som kommit till . Berättelser, skriftliga dokument och föremål har bevarats både vid offentliga institutioner och av privatpersoner. Vid museer, arkiv och bibliotek finns även en omfattande dokumentation av både statens och det svenska civilsamhällets agerande under krigets olika faser. för levande historia arbetar framgångsrikt för att främja arbetet med demokrati, tolerans och mänskliga rättigheter med utgångspunkt i Förintelsen, men saknas det en museiverksamhet som har till uppgift att genom bl.a. insamling av föremål bevara och förmedla dessa minnen av det historiska skeendet. Bristen på ett samlat nationellt ansvar för att samla in föremål, dokumentera och förmedla kunskap om det historiska skeendet motiverar att det inrättas en ny verksamhet. Hur ett sådant museum ska se ut behöver dock utredas närmare. För det första måste verksamhetens inriktning och uppdrag preciseras. För det andra behöver lämplig organisation övervägas närmare, med särskild hänsyn tagen till betydelsen av att skapa förutsättningar för en dynamisk museiverksamhet som kan utvecklas . En utgångspunkt för utredarens förslag i dessa olika delar ska vara regeringens politik för museiområdet som den beskrivs i propositionen Kulturarvspolitik (prop. 2016/17:116, särskilt avsnitt 7) och de bestämmelser som finns i museilagen (2017:563). Stockholmsdeklarationen (Deklaration från internationella forum om utbildning, hågkomst och forskning om Förintelsen ) ska vara en utgångspunkt för museets arbete. också beakta att den museiverksamhet som föreslås även, vad gäller politiskt oberoende och självständigt kunskapssökande, ska kunna arbeta i linje med rekommendationerna i International Charter som utfärdats av den mellanstatliga organisationen för hågkomst, forskning och utbildning om Förintelsen, (). Verksamhetens inriktning och uppdragets utformning En utgångspunkt för förslaget om inriktning och uppdrag är att förmedling av berättelser från svenska överlevande från Förintelsen ska stå i centrum för verksamheten. Det innebär bl.a. att museet ska kunna bygga upp en egen samling av föremål, dokument och vittnesmål från svenska överlevande. Det innebär också att museet ska kunna samla den kunskap och information om de överlevandes historia under och efter kriget som finns utspridd på en rad arkiv, bibliotek och museer i landet. Föreslagen inriktning måste också göra det möjligt att beskriva Förintelsen som sådan i en bred historisk kontext. För att det ska finnas förutsättningar att skildra Förintelsen och nazisternas folkmord i hela dess vidd krävs att en bred dokumentation från krigsåren och vetenskaplig kunskap från en rad discipliner kan användas i verksamheten. För att kunna diskutera orsakerna till det historiska skeendet behöver verksamheten kunna belysa och diskutera bakomliggande utvecklingslinjer i det tidiga 1900-talets samhälle av både ideologisk, sociologisk och ekonomisk art. Det är även viktigt att verksamhetens uppdrag ger möjlighet att på djupet behandla särskilda roll under .