sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — I den sakpolitiska överenskom- melse som ingicks mellan Socialdemokraterna, och de gröna aviseras att en sfi-peng baserad på uppnådda språkresultat ska utredas och att utredningen ska tillsättas . Utredaren ska i sitt arbete skapa goda förutsätt- ningar för samarbete med den kommande utredningen. Enligt utredningens direktiv ska uppdraget redovisas . Uppdraget ska i stället redo- visas . Stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för Till skolchefen för kommunens elever med svenska som andraspråk (KLIVA) Enkät som underlag för förslag till förbättringar av sfi och sfi i kombination med annan utbildning inom komvux Denna enkät genomförs av om stärkt kvalitet och likvärdighet i komvux för elever med svenska som andraspråk, U 2018:06. Vi hoppas att du kan ta dig tid att besvara enkäten noggrant och uppriktigt. Enkätens syfte är att inhämta fakta och underlag. Därför är dina svar mycket viktiga för att utredningen ska få tillförlitliga underlag för att lägga fram sina förslag. Utredningen ska lämna förslag på hur kvaliteten och likvärdigheten kan stärkas när det gäller sfi och sfi i kombination med annan utbildning. Information om utredningens uppdrag finns att läsa på . Observera att du inte kan kopiera enkäten, länken är unik och kan bara besvaras en gång. Däremot kan detta mail vidarebefordras om du anser att någon annan än du är bättre lämpad att besvara den. Enkäten och mer information om hur du besvarar den finner du genom att klicka på länken nedan. Vi behöver ditt svar . Om du har frågor kring enkäten kan du kontakta sekreterare , tel. Stort tack på förhand! Postadress: 103 33 Enkät som underlag för förslag till förbättringar av sfi och sfi i kombination med annan utbildning inom komvux 1.Kommunens namn och kommungruppstillhörighet b)Pendlingskommun nära storstad c)Långpendlingskommun nära storstad d)Mindre stad/tätort e)Pendlingskommun nära mindre stad g)Landsbygdskommun med besöksnäring 2.Antal elever i sfi – aktuell mätvecka (v.4) a)0–100 b)101–500 c)501–1000 d)1001 eller fler 3.Andel behöriga sfi-lärare i kommunen? 4.Sfi-lärares genomsnittliga undervisningstid/vecka Frisvar……. 5.Antal anställda lärare/ ansvarig rektor ……. 6.Vem är huvudman för vuxenutbildningen enligt skollagen i er kommun? Frisvar ………. 1.Vad gör kommunen för att leva upp till skollagens krav på att varje kommun aktivt ska verka för att nå de vuxna i kommunen som har rätt att delta i utbildning i svenska för invandrare eller på grundläggande nivå och motivera dem att delta i sådan utbildning? (Flera svar möjliga) a)Information på kommunens hemsida b)Tryckt information på olika platser i kommun: bibliotek, vårdcentral, arbetsmarknadsenhet m fl. c)Återkommande riktad information på gruppnivå d)Återkommande uppsökande verksamhet på individnivå e)Annat. ………………………………………………. 2.Hur bedrivs sfi i er kommun? a)Endast i egen regi b)Både i egen regi och på entreprenad c)Endast på entreprenad d)I formell samverkan med andra kommuner enligt 23 kap. 8 § skollagen 3.Hur bedrivs övrig komvux i er kommun? a)Endast i egen regi b)Både i egen regi och på entreprenad c)Endast på entreprenad d)I formell samverkan med andra kommuner enligt 23 kap. 8 § skollagen e)Hur bedrivs särvux i er kommun? a)egen regi c)I formell samverkan med andra kommuner enligt 23 kap. 8 § skollagen 4.Vilket förfarande ligger till grund för tecknande av avtal med utbildningsanordnare på entreprenad för sfi och övrig vuxenutbildning i er kommun? (flera svar möjliga) e)Ej aktuellt 5.Hur många utbildningsanordnare för sfi på entreprenad har er kommun aktivt avtal med? b)2–4 c)5–10 d)fler än 10 e)Ej aktuellt 6.Är betygsrätt ett krav för entreprenadavtal i kommunen? c)Ej aktuellt 7.Har huvudmannen vid entreprenad överlämnat myndighetsutövning som hör till rektorsuppgiften till utföraren enligt 23 kap. 6 § skollagen? a)Ej aktuellt 8.Om ni svarat ja på fråga 8, ligger då hela rektorsfunktionen på utföraren? 9.Hur många olika kombinationsutbildningar med sfi enligt förordningen (2016:937) om regionalt yrkesvux erbjuds i kommunen eller i samverkan med annan kommun? b)1–3 c)4–5 d)fler än 5 10.Vad avgör främst det utbildningsutbud som huvudmannen fastställer när det gäller kombinationsutbildningar med sfi? a)Elevernas behov och önskemål b)Bristyrken och samverkan med arbetsgivare c)Verksamhetens (egen regi och entreprenad) förutsättningar t ex. personal, kompetens, lokaler m m d)Annat, vad i så fall ………… e)Ej aktuellt 11.Skulle en ökad regional samverkan mellan er och andra huvudmän medföra ett i praktiken bredare utbud när det gäller sfi och kombinationsutbildningar med sfi? (flera svar möjliga) a)Ja, fler nivåer inom sfi b)Ja, ökad differentiering avseende studietakt c)Ja, fler inriktningar inom sfi (t.ex. hälsa, café, starta eget, enklare branschinfärgning) d)Ja, fler kombinationsutbildningar (sfi i kombination med andra kurser i komvux) e)Ja, annat i så fall vad ….. 1.Vilka nyckeltal/faktorer följs upp kontinuerligt och utvärderas för att beskriva resultat och kvalitet i sfi och sfi i kombination med andra kurser i komvux? (flera svar möjliga) b)Timmar till betyg k)övergång till arbete l)annat, i så fall vad? ………………. 2.Vilka metoder för uppföljning används kontinuerligt? (flera svar möjliga) b)Förberedda och kommunicerade verksamhetsbesök c)Oanmälda verksamhetsbesök f)bearbetad statistik från administrativa system g)andra metoder i så fall vilka? 3.Skiljer sig nyckeltal/faktorer och metoder för uppföljning mellan verksamhet i egen regi och på entreprenad? c)Ej aktuellt 4.Har ni den interna statistik ni behöver för det systematiska kvalitetsarbetet? Om nej, vad saknar ni? …………………………………………… 5.Tillgodoser den statistik som finns på nationell nivå era behov för t ex jämförelse med andra kommuner? Om nej, vad saknas?......................................................................... 6.Anser ni att det systematiska kvalitetsarbetet bedrivs på ett sådant sätt att det går att fastställa i vilken utsträckning som målen i de nationella styrdokumenten är uppfyllda inom verksamhet… …i egen regi a)Ej aktuellt Om nej eller delvis, vad är anledningen? ………………………………………. a)Ej aktuellt 7.Om nej eller delvis, vad är anledningen? ……………………………………………… 1.Har sfi-lärarna i kommunen tagit del av kompetensutveckling ? 2.Hur stor andel av sfi-lärarna har deltagit? Fri svar ………. 3.I vilken omfattning har sfi-lärarna deltagit? a): intern studiedag, kurs, konferens b), tematisk utbildning t ex webbkurser c)sammanhängande utbildning t ex Lärarlyftet 4.Har ämnes-/yrkeslärare i kommunen som undervisar sfi-elever i kombinationsutbildningar tagit del av kompetensutveckling ? 5.Hur stor andel av dessa lärare har deltagit? Fri svar ………. I vilken omfattning har dessa lärare deltagit? a) 1–: intern studiedag, kurs, konferens d), tematisk utbildning t ex webbkurser e)sammanhängande utbildning t ex Lärarlyftet 1.Hur säkerställer hemkommunen att den individuella studieplanen i enlighet med skollagens krav innehåller uppgifter om den enskildes utbildningsmål och planerad omfattning av studierna? Frisvar ……. 2.Hur säkerställer huvudmannen att eleven får utbildning i enlighet med sin individuella studieplan när verksamheten bedrivs på entreprenad respektive när eleven studerar i annan kommun? Frisvar ……… 3.Vilka rutiner finns för att säkerställa att hemkommunen informeras om revidering av den individuella studieplanen? 4.Vem följer upp och reviderar den individuella studieplanen i förhållande till elevens utbildningsmål? (flera svar möjliga) b)Studie- och yrkesvägledare c)Annan, i så fall vem….. 5.Hur följs elevens progression enligt utbildningsmålen i den individuella studieplanen upp och vilken dokumentation görs? Frisvar……. 6.Hur erbjuds studie- och yrkesvägledning inför sfi-studier enligt skrivningen i skollagens 30 § om att hemkommunen är skyldig att se till att den som avser att påbörja utbildning i svenska för invandrare erbjuds studie- och yrkesvägledning? (flera svar möjliga) a)Drop in d)bokat möte f)erbjuds inte när man avser att påbörja 7.Vilken vägledning ges den som avser att påbörja studier i sfi? (flera svar möjliga) a)Information om studievägar och kurser inom sfi b)Information om möjliga studier utöver sfi c)Information om yrken och arbetsmarknad i e)Annan i så fall vilken …. 8.Var fattas beslut om elevens nivåplacering när hen påbörjar sfi? a)På en central enhet b)I sfi-verksamheten c)Annat, i så fall var …. 9.Vad ligger i huvudsak till grund för elevens nivåplacering när hen påbörjar sfi? b)Blankett som elever fyller i själv d)tidigare betyg eller intyg i sfi e)Annat, i så fall vad ….. 10.Vilken princip tillämpas för att besluta om en elevs kurstid i sfi? a)individuellt bedömd tidsåtgång i timmar/veckor b)fastställd schablon för kurs/studieväg c)ingen fastställd tid d)Annat i så fall vad … 11.Vilka av följande studieformer för sfi erbjuds: (flera svar möjliga) c)klassrum - d)klassrum - e)klassrum - helg, f)sommar – undervisning som övrig tid g)sommar – anpassat upplägg: t ex. färre grupper, handledning, distans/flex h)anpassad undervisning för olika behov t ex psykisk ohälsa, särvuxelever, 12.Vilka skäl ligger till grund för beslut om eleven ska läsa färre timmar än de /vecka som de enligt skollagen är garanterade? (flera svar möjliga) c)andra kurser och utbildningar f)andra skäl …… g)vet ej 13.Hur organiseras undervisningen för elever som läser färre timmar än de /vecka som de enligt skollagen är garanterade? c)särskild grupp för elever som studerar deltid d)ingår i reguljär sfi-grupp e)studieverkstad e dyl. f)Annat i så fall vad …. 14.Hur erbjuds grundläggande läs- och skrivundervisningen enligt sfi-kursplanen till den elev som har rätt till det? a)Undervisning inom den garanterade undervisningstiden om /v b)Undervisning på timmar utöver de /v c)Genom deltagande i studieverkstad e dyl. d)Annat, i så fall vad ….. 15.Hur bedrivs kombinationsutbildningar med sfi enligt förordningen (2016:937) om regionalt yrkesvux? a)parallellt – (helt fristående kurser utan pedagogisk samordning) b)kombinerat – (i någon mån pedagogiskt samordnat) c)integrerat – (helt integrerad undervisning med genomgående pedagogisk samordning) d)Annat, i så fall vad … Nationellt stöd till vuxenutbildningen med fokus på andraspråkselever stödjer utvecklingen och förbättringsarbetet i förskolan och skolan och erbjuder fortbildning för förskolans och skolans personal. Skolinspektionen ska genom granskning av huvudmän och verksamheter verka för att alla barn och elever får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. Specialpedagogiska skolmyndigheten ska verka för att alla barn, elever och vuxenstuderande med funktionsnedsättning får tillgång till en likvärdig utbildning och annan verksamhet av god kvalitet i en trygg miljö. 1.Anser du att de nationella skolmyndigheterna erbjuder erforderligt stöd till huvudmän och utbildningsanordnare inom vuxenutbildningen? Om nej eller delvis, vad saknas: ………………… ……………… Specialpedagogiska skolmyndigheten ……………… Tack för din medverkan! 3 Upphandlingsrättsliga regler................................................................................ Syftet med upphandlingsreglerna ................................................................. 3.3 SGI och NESGI............................................................................................. Lagstiftningen, EU-direktiv och den svenska regleringen............................ De grundläggande principerna...................................................................... Upphandlande myndigheter, tröskelvärden samt vissa undantag HFD:s dom om upphandlingsreglernas tillämplighet, ideburèt 4 Lagen om valfrihetssystem ................................................................................ 4.3 vad är ett valfrihetssystem?......................................................................... Är LOV förenlig med ? 4.5.3 Tirkkonen mot ........................................................ 4.5.4 Praxis och LOV.................................................................................... 5 Utredningens frågor ........................................................................................... Är skollagsreglerad vuxenutbildning upphandlingspliktig enligt EU-rätt och Komvux och valfrihetssystem..................................................................... 5.4Finns det ett rättsligt utrymme att inom ramen för gällande rätt använda valfrihetssystem på området utan ett uttryckligt författningsstöd i nationell rätt? 5.5 Vilka för- och nackdelar innebär ett författningsreglerat valfrihetssystem på den skollagsreglerade vuxenutbildningens område. 6 Avslutande ord ................................................................................................... Skollagsreglerad vuxenutbildning, upphandling och valfrihetssystem Jag har fått i uppdrag av , (U2018:06), att utreda ett antal rättsfrågor rörande olika aspekter av skollagsreglerad vuxenutbildning, offentlig upphandling och valfrihetssystem. KLIVA är en statlig offentlig utredning som har i uppdrag att utreda och lämna förslag kring hur kvaliteten kan stärkas i utbildning i svenska för invandrare (sfi) och sfi i kombination med annan utbildning. De rättsfrågor som denna promemoria ska utreda är följande: 1.Är skollagsreglerad vuxenutbildning upphandlingspliktig enligt EU-rätt och nationell rätt? 2.Om skollagsreglerad vuxenutbildning faller inom det upphandlingspliktiga området, skulle det ändå kunna införas ett valfrihetssystem på området, motsvarande det som regleras i lagen om valfrihetssystem (LOV). Vilken är i så fall den rättsliga grunden för detta i svensk rätt samt EU-rätt? Om det bedöms möjligt önskar vi även en analys av för- och nackdelar som ett författningsreglerat valfrihetssystem skulle innebära på den skollagsreglerade vuxenutbildningens område. 3.Finns det ett rättsligt utrymme att inom ramen för gällande rätt använda valfrihetssystem på området utan ett uttryckligt författningsstöd i nationell rätt? Frågorna kommer att nedan beröras i det avslutande avsnitten 5-7 tillsammans med en analys och slutsatser. Avsnitten innan berör de rättsliga delarna som är relevanta för utredningens frågor. Svenska för invandrare är en del av den kommunala vuxenutbildningen och regleras huvudsakligen i skollagen (2010:800). En kommun kan med stöd av skollagen välja att lägga ut sådan vuxenutbildning på entreprenad1, dvs. sluta avtal om att någon annan än kommunen ska utföra uppgifter inom utbildningen. Huvudmannaskapet för utbildningen ligger kvar hos kommunen men driften av verksamheten kan lämnas över till en enskild fysisk eller juridisk person. Skollagens 23 kapitel reglerar vilka typer av uppgifter i den skollagsreglerade utbildningen som kan lämnas över till någon annan. För den kommunala vuxenutbildningen ges möjlighet att överlämna samtliga uppgifter till någon annan medan det inom t.ex. grund- och gymnasieskolan finns begränsningar för vilka typer av uppgifter som kan ges till någon annan. Skollagen reglerar alltså vad som får läggas ut på entreprenad men innehåller inga närmare regler för hur ett sådant förfarande ska gå till.2 Förfarandet innebär dock att avtal sluts mellan kommunen och den som avses utföra verksamheten och som sådant aktualiseras frågor om huruvida ett sådant avtal, kontrakt, måste upphandlas och vilka regler som i så fall gäller. 2Notera att det finns specifika regler i förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Där stadgas bland annat i 1 kapitel 4 § att om vuxenutbildning anordnas på entreprenad får den myndighetsutövning som hör till rektorns uppgifter endast överlämnas till en enskild entreprenör om denne har betygsrätt. De upphandlingsrättsliga regler som kan aktualiseras då offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad hittar vi främst i lag (2016:1145) () om offentlig upphandling. Där regleras, som det uttrycks i 1 kapitel 2 §, offentlig upphandling. Med offentlig upphandling avses de åtgärder som vidtas av en upphandlande myndighet i syfte att anskaffa varor, tjänster eller byggentreprenader genom tilldelning av kontrakt. Offentlig verksamhet genom entreprenad träffas av regelverket då entreprenören utför en tjänst åt den upphandlande myndigheten genom att bedriva den offentliga verksamhet som den upphandlande myndigheten är huvudman och ansvarig för. Förhållandet mellan huvudmannen och entreprenören regleras i ett avtal, ett kontrakt, och förhållandet är primärt av ekonomisk art. Kontraktet innehåller bland annat ekonomiska skyldigheter och åtaganden. Enkelt uttryckt, huvudmannen, den upphandlande myndigheten, köper en tjänst av entreprenören. Tjänsten innebär att entreprenören bedriver viss verksamhet för huvudmannens räkning. Utgångspunkten då offentlig verksamhet läggs ut på entreprenad är således att upphandlingsreglerna är tillämpliga på förfarandet. Entreprenaden måste upphandlas enligt de regler som följer av upphandlingsregleringen. Frågan är dock vad som gäller för vuxenutbildning på entreprenad. Det har hävdats att sådan utbildning när den läggs ut på entreprenad inte omfattas av upphandlingsregleringen. Denna fråga kommer att behandlas ur olika perspektiv nedan. 3.2 Syftet med upphandlingsreglerna Offentlig upphandling är ett regelverk som upphandlande myndigheter3 måste följa när de köper varor och tjänster. Regelverket innebär som huvudregel att myndigheter då de köper in varor och tjänster ska konkurrensutsätta dessa genom att publicera förfrågningsunderlag så att samtliga aktörer som är intresserade av att tillhandahålla dessa varor eller tjänster har möjlighet att lämna anbud. Myndigheten utvärderar anbuden och tilldelar kontrakt till den leverantör som lämnat det bästa anbudet. Det huvudsakliga syftet med den offentliga upphandlingen är att säkerställa att de offentliga medlen används på ett effektivt sätt och öka konkurrensen. Hur upphandlingen ska ske i detalj, t.ex. hur annonsering ska ske eller hur anbud ska utvärderas regleras i ett flertal lagar. Vilken lag som är aktuell i en given upphandling beror på vilken typ av vara eller tjänst det handlar om. 3Upphandlande enheter i LUF. 3.3 SGI och NESGI Vissa typer av tjänster har i EU-lagstiftningen givits en särskild behandling, s.k. ”tjänster av allmänt intresse”, på engelska ”services of general interest” (SGI). Begreppet återfinns i protokoll nr. 26 till fördraget om europeiska unionens funktionssätt (SGI-protokollet). SGI-protokollet gör skillnad på två olika typer av SGI-tjänster, ”tjänster av allmänt ekonomiskt intresse” (SGEI) och ”icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse” (NESGI). Begreppet tjänster av allmänt ekonomiskt intresse återkommer även på andra håll i EU-lagstiftningen; i artiklarna 14 och 106.2 i EUF-fördraget och i artikel 36 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (36). Av intresse för denna utredning är dock endast de icke-ekonomiska tjänsterna av allmänt intresse (NESGI). Av artikel 2 SGI-protokollet framgår att ”Bestämmelserna i fördragen ska inte på något sätt påverka medlemsstaternas behörighet att tillhandahålla, beställa och organisera tjänster av allmänt intresse som inte är av ekonomisk art.”4 Innebörden av detta är att NESGI-tjänster inte är underkastade huvuddelen av EU-lagstiftning t.ex. upphandlingsdirektiven. Denna tolkning av protokollet återges i bland annat ramverk . Dessa tjänster kan endast bli föremål för tillämpning av generella fördragsprinciper såsom principen om icke-diskriminering.5 Detta undantag innebär att frågan om vilka tjänster som kan anses vara icke- ekonomiska och av allmänt intresse är av stor betydelse. Frågan aktualiserades i utredningen ”Entreprenad, fjärrundervisning och distansundervisning” just med utbildningstjänster i åtanke. Där dras slutsatsen att ”den utbildning och verksamhet inom de obligatoriska skolformerna, gymnasieskolan, gymnasiesärskolan, förskolan, förskoleklassen, fritidshemmet, vuxenutbildning och särskild utbildning för vuxna som vi har beskrivit ovan utgör icke-ekonomiska tjänster av allmänt intresse, NESGI. Det gäller med andra ord hela skolväsendet som regleras i skollagen.”6 Utredningens slutsats avseende utbildningsväsende och upphandlingsplikt bygger på två premisser. Den första är att skolformen ska ingå i ett nationellt 4EUF-Fördraget, protokoll nr 26, Artikel 2 5Communication from the commission to the european parliament, the council, the european economic and social committe and – A Quality Framework for Services of General in Europe. 6SOU 2017:44 s. 356. Sannolikt avses med obligatorisk skolform sådana skolformer som huvudmannen är skyldig att erbjuda, varken gymnasie- eller vuxenutbildning är obligatoriska för den enskilde eleven. Den andra är att skolformen ska vara huvudsakligen offentligt finansierad. Om dessa båda premisser är uppfyllda leder det till, enligt utredningen , att skolformen, tjänsten, inte behöver upphandlas då den utgör NESGI. EU-lagstiftningen där SGI-begreppet används innehåller inga närmare definitioner om vad som menas med tjänster av allmänt intresse eller hur ekonomiska och icke-ekonomiska tjänster ska skiljas åt. För att få någon vägledning på området måste man istället se till rättsfall från . har på flera håll behandlat medlemsstaternas utrymme att bedöma huruvida en tjänst är av allmänt ekonomiskt intresse. Enligt rättspraxis har medlemsstaterna ett stort utrymme att själva bestämma vilka tjänster som kan anses vara SGEI-tjänster.7 Allmänt ekonomiskt intresse måste tolkas inom ramen för det sammanhang som följer av vilket framförallt innebär att det ska göras enligt SGI- protokollet. Det ska dock sägas att inte heller SGI-protokollet ger någon större vägledning här. Tolkningen får inte vara helt godtycklig. EU-institutionerna har dock endast möjlighet att kontrollera huruvida en medlemsstat gjort en uppenbart oriktig bedömning av en tjänst.8 Skillnaden mellan SGEI-tjänster och NESGI-tjänster är huruvida det finns ett ekonomiskt intresse förknippat med tjänsten. Det finns här, likt resten av begreppen på området, ingen definition i lagstiftningen för hur gränsen ska dras mellan ekonomiska och icke-ekonomiska tjänster. Huruvida vuxenutbildning kan anses vara en NESGI-tjänst och därmed bli undantaget bland annat upphandlingsskyldighet enligt EU-direktiven bygger därmed på två saker. Är det en ”tjänst av allmänt intresse” och är det en tjänst som saknar ekonomiskt intresse? Med den lagstiftning och rättspraxis som finns är det väldigt svårt att ge ett konkret svar på huruvida en tjänst kan anses utgöra en NESGI-tjänst. Som angetts tidigare är varje medlemsstats utrymme för att själva göra en bedömning om huruvida det är fråga om en tjänst av allmänt intresse mycket stort. Argumentet att vuxenutbildning skulle kunna utgöra en tjänst av allmänt intresse är nog huvudsakligen okontroversiellt. Det finns som sagt stort utrymme för medlemsstaterna själva att bestämma vilka tjänster som är av allmänt intresse. Att det skulle vara fråga om en icke-ekonomisk tjänst är dock svårt att se. Då det varken finns vägledning i direktiven eller i rättspraxis för vad som menas 7Rättsfall C-121/15 Anode 8Rättsfall T-289/03 BUPA med icke-ekonomisk verksamhet så är tolkning på området givetvis öppet för ifrågasättande. Den senaste domen från HFD, , rörande bl.a. upphandling och idéburet partnerskap visar dock att domstolen inte ställer särskilt höga krav på vad som ska anses som ekonomisk verksamhet. I fallet, som redogörs för nedan, konstaterar HFD att kommunen köpte en tjänst, äldreomsorg, erlade betalning för tjänsten och det faktum att entreprenören inte var vinstdrivande spelade ingen roll. Entreprenören bedrev, enligt HFD, ekonomisk verksamhet på en marknad och avtalet innehöll ömsesidiga ekonomiska villkor. Därför var avtalet mellan kommun och entreprenör ett kontrakt enligt upphandlingsreglerna och måste därför upphandlas. Samma resonemang kan föras då en kommun köper en komvuxtjänst från en entreprenör.