sou · H8B375 · 2020-12-11 00:00:00 — Dessa företags organisation, Allmännytta (f.d. ) har gjort ramavtalsupphandlingar som ursprungligen haft tre syften: •Få de bostadsbolag som inte byggt på 15–att kunna bygga igen. •Sänka den generella prisnivån för att bygga nya bostäder. •Få fler att arbeta med industriella processer. Industrialiserat byggande användes i stor skala under byggandet av miljonprogrammet, men hamnade enligt en rapport från Allmännytta därefter i vanrykte. aktualiserades frågan om industriellt byggandet på nytt, som bland Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal annat präglades av sjunkande räntor samt stigande bostadspriser och produktionspriser.10 Antalet tillkomna Kombohus var som störst i samband med den s.k. flyktingkrisen men antalet bostäder har – även om man bortser från den toppen – växt år för år. har sammanlagt 83 kommuner har avropat en gång var på ramavtalet, 14 kommuner har avropat två gånger var och 16 kommuner har avropat mer än två gånger var. fanns enligt rapporten knappt 8 000 färdigbyggda bostäder i . Därutöver hade ytterligare cirka 1 500 bostä- der beställts. Kombohus har byggts på nästan alla breddgrader i hela landet, dock mera begränsat i inland. Tabell 4.9 Volymen av seriebyggda hus i allmännyttan (Kombohus) Antal avrop, byggnader respektive bostäder –2018. Källa: allmännytta. Enligt utredningens undersökning är genom sitt allmännyttiga bostadsföretag den aktör som har byggt allra mest på Allmännyttas ramavtal, över 400 bostäder. Flera andra kommuner har också byggt minst 300 bostäder var, däribland , och . Av dessa intar en särställ- ning eftersom kommunen även har byggt betydande mänger på SKR:s ramavtal (se vidare avsnitt 4.9). En handfull olika företag har varit med och byggt på ramavtalet och volymerna har fördelats lite olika mellan åren. Det är tydligt att ett av företagen har byggt i särklass mest på avtalen oavsett vilka år man mäter men det har alltid funnits andra stora leverantörer. med Allmännyttans Kombohus – resultat, effekt & påverkan, Allmännytta, , s. 11. Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Tabell 4.10 Företag som byggt på allmännyttans ramavtal Antal bostäder respektive period, avrundat . Källa: allmännytta och egna beräkningar. Det vanligaste skälet till att välja Kombohus i den av All- männytta publicerade rapporten var önskemål om låga priser respek- tive förenkling av processer. Ingen ansåg att det hade funnits krav från den kommunala ägaren att bygga seriellt (Kombohus). Av rapporten framgår också att av projekten ansågs ha möjliggjort byggande i svagare lägen och av projekten byggande för en specifik målgrupp, till exempel äldre, unga och ensamstående, som man inte annars hade kunnat bygga för. Nästan två tredjedelar av de nya husen hade presumtionshyra och nästan en tredjedel förhandlad bruksvärdeshyra. var byggda med statligt investeringsstöd. I en dryg fjärdedel av fallen hyrde man ut bostäder till kommunen för sociala kontrakt etc. Endast i ett av projekten hade man ställt något slags krav på boendekostnaden. I efterhand konstaterar, enligt Allmännyttas rapport, två tredjedelar att markarbetena som behövdes för att bygga husen blev oväntat höga och en knapp tredjedel anser att byggkostnaden blev högre än förväntat. Generellt är, enligt de allmännyttiga företag som besvarat enkäten, olika grupper positiva till de nya husen. Den enda grupp där det finns en markant grupp negativa är kommunala tjänste- personer, där ungefär var tionde är negativ. Så långt Allmännyttans egen utvärdering av ramavtalet. Enligt utredningens undersökning har två tredjedelar av de nya husen byggda på ramavtal tillkommit på mark och mindre än en tredje- del på de allmännyttiga företagens egen mark. Att mark har för- värvats av privata aktörer för ändamålet är relativt mera ovanligt. Utredningens undersökning av har gjorts baserat på tre hypoteser, vilka förenklat kan uttryckas som att undersöka •Har det blivit billigare att bygga Kombohus? •Har det gått snabbare att bygga Kombohus? •Blev det lägre hyra i Kombohus? Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal 4.6Lägre kostnader med ramavtal? Kostnadsuppgifter finns tillgängliga från två olika håll. En jämförelse mellan de bägge källorna avseende de projekt där kostnadsuppgifter finns från såväl enkät som registerdata ger vid handen att de ger lik- nande resultat avseende totalkostnaden men att Allmännyttans enkät visar på något lägre markkostnader, och vice versa. Eftersom mark- kostnaden är en mindre del av totalen påverkas inte totalkostnaderna så mycket. Tabell 4.11 Kostnader för att bygga seriellt i allmännyttan (Kombohus) Jämförelse mellan nybyggnadskostnadsstatistiken (registerdata) och enkätdata från de allmännyttiga företagen. Åren 2013–2018. Prognos för påbörjade projekt (enligt SCB) Utfall för avslutade projekt (enligt allmännytta) Källa: SCB (tabell 15) delvis baserat på enkätundersökning av Allmännytta. faktorprisindex till prisnivå. I nybyggnadskostnaden betecknas markkostnad som ”markpris” och byggnadskostnad som ”byggpris”. Se vidare diskussionen i bila ga 5 där det utvecklas av Tyréns att bägge dessa mätvärden kan innehålla en vinstmarginal. Totalt produktionspris utgör endast summan av bygg- och markpris/kostnader. Basen för tabellen är delvis begränsad i volym, och omfattar cirka 2 200 bostäder i 46 olika byggnadsprojekt för vilka kostnadsstatistik har funnits från bägge håll och dessa framgångsrikt kunnat matchas ihop. Utredningen har i avsnitt 4.1 redogjort för skillnaderna mellan enkät- och registerdata och varför dessa bägge anses ha betydelse för att belysa utredningens frågeställningar. Tabellen ovan visar enligt utredningen att en sådan metod kan antas fungera bra. Byggnadskostnaderna är enligt utredningens statistik väsentligen lägre i de seriellt byggda Kombohusen än i allmännyttans övriga nybygg- nationsprojekt. Det gäller oavsett hur man mäter – per kvadratmeter eller per lägenhet, brutto eller netto. Det gäller också oavsett i vilket slags kommun de nya bostäderna kommer till, med reservation för Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal att det inte går att mäta i storstäderna eftersom alldeles för få kombo- husprojekt har genomförts där. Tabell 4.12 Byggkostnader för allmännyttans seriella byggande (Kombohus) i jämförelse med annat byggande i och utanför allmännyttan Kr/kvm enligt nybyggnadskostnadsstatistiken (registerdata) avseende åren 2013–2018. Uppdelat efter kommuntyp och byggherre. Källa: SCB (tabell 14) samt egna beräkningar genomförda av Tyréns på uppdrag av Allmännytta (ytterligare nedbrytning av kostnadsuppgifter för allmännyttan enligt anmärkning nedan). Deflaterat med faktorprisindex till nivå. Det finns alltför få nya bostäder i i storstäder för att kostnaderna där ska kunna redovisas. Uppgifterna om Allmännyttans kostnader innehåller i övriga tabeller även Kombohus, vilket drar ned medelvärdet. I denna tabell har Kombohusen i stället exkluderats genom egna beräkningar enligt ovan, vilket medför en bättre jämförelsemöjlighet inom tabellen. Denna beräkning har endast gjorts avseende tabell 13–14 enligt numrering i leveransen från SCB. I betänkandet påverkar det endast ovanstående tabell. Jämförelsemöjligheterna med andra tabeller blir därigenom mera begränsade. Inledningsvis framgår av tabellen det förväntade resultatet att jämförbar bebyggelse normalt blir dyrare ju närmare centrum den ska uppföras. Byggkostnaderna inordnar sig i en sådan logik där det är dyrare att bygga i större än i mindre städer, ännu dyrare att bygga i storstadsnära kommuner och dyrast att bygga i storstäderna.11 Som framgår av tabellen (4.12) har de seriellt byggda husen mellan 4 000–lägre byggkostnader och skillnaden i förhållande till medelvärdet för allmännyttan blir större ju mera tätbebyggt det blir, med den indelning i kommungrupper som utredningen tillämpar. Även i den regression som Tyréns utfört på uppdrag av Allmännytta framgår att Kombohus har signifikant lägre byggpriser (se vidare bilaga 5). I tabell 4.8 ovan har redan redovisats uppgifter om skillnader i byggkostnaderna för Kombohus beroende på planförhållandena. 11Även av den regression som Tyréns utfört på uppdrag av Allmännytta framgår att storstäder och storstadsnära kommuner uppvisar signifikant högre byggpriser, dock visar regressionen inte på någon effekt avseende markpriserna (se vidare bilaga 5). Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Byggkostnaderna för Kombohusen ligger under de privata hyres- värdarnas byggkostnadsnivå på jämförbara orter trots att allmännyttan generellt sett brukar hamna över de privata värdarna i byggkostnad per kvadratmeter. Figur 4.1 Byggnadspris/bostadsarea för nybyggda flerbostadshus Jämförelse av bruttopriser mellan offentliga och privata byggherrar. Hela riket åren 1998–2018. Kronor per kvadratmeter. Källa: SCB, statistikdatabasen. Kostnadsskillnaden har funnits där över även om den har varierat och framstår som obefintlig i statistiken samt framstår som avtagande.12 Utifrån utredningens statistik är det inte uppenbart att markkost- naderna skulle ha varit särskilt låga för Kombohusen. Det är heller inte särskilt förvånande, eftersom det i intervjustudien (kapitel 5) 12I den regression som Tyréns utfört på uppdrag av Allmännytta framgår att de all- männyttiga företagen utanför ramavtalen har signifikant högre byggpriser jämfört med privata värdar (se vidare bilaga 5). Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal framkommit att de lägre byggkostnader som erhållits ibland medfört krav på olika anpassningar av marken etc. för att kunna få plats med och skapa acceptans för de standardiserade husen. Markpriset på mark är lågt i förhållande till alterna- tiven. Det bör dock framhållas, som redan påtalats i avsnitt 4.3.2, att markpris i detta sammanhang inte kan jämställas med köpesumma. Att markkostnaderna blir låga på tidigare mark gäller dock även med hänsyn taget till skillnader i planförhållanden, vilket framgår av nedanstående tabell. Tabell 4.13 Kostnad för mark vid olika markägare och planförhållanden Markpris, kr/kvm enligt nybyggnadskostnadsstatistiken (registerdata). Åren 2013–2018. Plan ej ändrad (inom Plan ändrad 3–5 år Källa: SCB (tabell 9). Deflaterat med faktorprisindex till prisnivå. Baseras på uppgifter om cirka 60 000 nya bostäder. För den kommunalt ägda marken har uppgifterna (även) redovisats ovan i tabell 4.4. Uppgifterna där om antal bostäder och projekt har utelämnats har med hänsyn till utrymmesskäl. Som redan konstaterat blir markkostnaden relativt låg på mark. Enligt utredningen finns även ett samband innebärande att när man bygger på mark så tenderar även byggnadskostnad- erna att bli låga. Som framgår i tabellen nedan blir byggkostnaderna relativt låga på mark oavsett om man använder brutto- eller nettosiffror. Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Tabell 4.14 Byggkostnader vid olika markägande Byggpris kr/kvm enligt nybyggnadskostnadsstatistiken (registerdata). Åren 2013–2018. Brutto respektive nettokostnader. Källa: SCB (tabell 9). Stor byggherre har definierats som de fyra i undersökningen vanligast förekommande byggherrarna, se vidare SCB:s tekniska rapport, bilaga 4. Utredningen kan inte närmare redogöra för orsakerna därtill men bedömer att det kan utgöra en återspegling av att de kommunala mark- ägarna, på olika sätt, försöker få till stånd billiga bostäder genom sina markanvisningar etc. (se vidare kapitel 7) trots att några explicita krav på hyresnivåerna mycket sällan uppställs (se vidare kapitel 9). De låga byggpriserna på mark är signifikanta även i den regression som Tyréns utfört på uppdrag av Allmännytta, vilken däremot inte visar få tydliga resultat när det gäller vad som påverkar markpriserna (se dock avsnitt 4.6.4 och vidare bilaga 5). 4.6.3Projektets storlek samt husens höjd Enkätmaterialet från Allmännytta visar att byggkostnad- erna per kvadratmeter drar iväg i gruppen med över 63 bostäder, dvs. i de lite större projekten. En tolkning skulle kunna vara att det finns en lagom storlek på projekten. Det är framför allt byggnadskostnaderna som varierar på detta sätt men dessa utgår å andra sidan merparten av kostnaderna och det inverkar inte så mycket på totalkostnaden att markkostnaderna tvärtom förefaller vara höga i små projekt. Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Tabell 4.15 Kostnader i allmännyttans seriebyggda projekt (Kombohus) Enkätdata efter projektstorlek (antal bostäder). Antal resp. kronor. Källa: SCB (tabell 18) baserat på enkätundersökning gjord av allmännytta. Även byggherrekostnaderna, som inte framgår av nybyggnadskost- nadsstatistiken men har efterfrågats i allmännyttans enkätundersök- ning, är höga i större projekt. Dessa framstår emellertid även som höga per kvadratmeter i de riktigt små projekten med under 16 bostäder.13 Enligt utredningen är materialet alltför litet för att kunna dra några säkra slutsatser eller avråda från att bygga i stora (eller små) projekt. får man anpassa sig till möjligheterna och bygga där det finns möjlighet med hänsyn till olika intressenter. Motsvarande gäller för höjden på huset. Enligt utredningens enkät förefaller dock högre hus vara förknippade med lägre markkostnader men högre byggkostnader. Det framstår även intuitivt som rimligt då kraven på hållfasthet etc. ökar med höjden som utrymmeskraven på marken begränsas. Tabell 4.16 Kostnader för allmännyttans seriebyggda hus (Kombohus) Enkätdata efter husens höjd. Antal respektive kronor. Lägre hus 1–3 vån Mellan hus 4–5 vån Högre hus 6–8 vån Källa: SCB (tabell 16) baserat på enkätundersökning gjord av Allmännytta. 13Som framgår utifrån SCB:s redovisning till utredningen (tabell 19). Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Enligt utredningens sammanställning ovan har dock totalkostnaden ändå blivit allra högst för de hus som är mellan 4–5 våningar, vilket kan framstå som lite förvånande men synbarligen hänger samman med höga byggkostnader i dessa projekt. 4.6.4Dyrt att bygga i egen regi Den tydligaste kostnadsdrivande posten i utredningens undersök- ning är, alltjämt och i likhet med vad har iakttagit14, om man bygger i egen regi, något som allmännyttan typiskt sett inte gör. Enligt SCB:s definition innebär egenregibyggen att ”byggnads- arbetena utförts av ägaren till marken och att dennes byggnadsverk- samhet minst motsvarar den traditionella byggnadsentreprenaden eller intressegemenskap råder mellan byggherre och entreprenör”. Egenregibyggen enligt undersökningen behöver således inte inne- bära att byggnationerna har skett utan att till exempel ett kontrakt har träffats med ett dotter- eller systerbolag eller något annat företag i intressegemenskapen. Av allt att döma är också egenregibyggen vanligt förekommande. Av 143 000 nya bostäder som tillkom –2018 var 66 000 byggda i egen regi, 31 000 förhandlings- upphandlade, 37 000 konkurrensupphandlade och 9 000 upphand- lade på annat sätt. Både bygg- och markpriser hamnar högre vid egenregibyggen. Det tycks gälla oavsett om man beaktar olika markägoförhållanden eller planförhållanden.15 14Konkurrensverkets rapportserie 2006:2 respektive 2015:4. 15Detta framgår baserat på tabell 7 respektive 8 i SCB:s redovisning till utredningen. SOU 2020:75Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Tabell 4.17 Kostnadsskillnader beroende på upphandlingsform Baserat på nybyggnadskostnadsstatistiken (registerdata). Antal bostäder respektive bruttokostnader. Åren 2013–2018. Källa: SCB (tabell 7 och 8). Deflaterat med faktorprisindex för byggnadskostnader till priser. Baserat på drygt 143 000 bostäder. Se ovan bl.a. under tabell 4.7 avseende begreppen pris respektive kostnad i statistiken. De negativa ekonomiska konsekvenserna av att bygga i egen regi bekräftas även av regressionen som utförts av Tyréns på uppdrag av Allmännytta, och bedöms signifikant där avseende såväl mark- som byggpriser (se vidare bilaga 5).16 Enligt utredningen handlar riskerna med egenregibyggen fram- för allt om de bristande incitament som kan uppkomma i en sådan situation särskilt när hyresnivåerna heller inte automatiskt samman- hänger med byggkostnaderna. Det kan vara enkelt att kompensera för höga egenregikostnader med att sätta hyrorna högre på en bostadsmarknad med bristande utbud. En alternativ förklaring skulle annars vara att kostnaderna helt enkelt överskattas när man bygger i egen regi, eftersom det finns möjlighet till det vid interna transak- tioner och det i sin tur ger möjlighet att argumentera för en högre hyra. Frågan om egenregibyggen har varit fokus i tidigare rapporter på området men står inte i fokus på samma sätt här. Allmännyttans har som förväntat redovisat att man i huvudsak inte bygger i egen regi. Av intresse för utredningen är möjligen att skillnaderna mellan konkurrens- och förhandlingsupphandlingar är så begränsade i mate- rialet. Det har varit svårt att urskilja entydiga kostnadsskillnader mellan dessa även vid tidigare undersökningar genomförda av Kon- kurrensverket, vilket kan vara av relevans för bedömningen av frågan om effekterna av allmännyttans upphandlingsskyldighet (se vidare kapitel 6). 16Dock görs där även bedömningen att det kan vara svårt för de som svarar att välja rätt svars- alternativ när det gäller upphandlingsformer, något utredningen kan instämma i. Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal 4.7Snabbare med ramavtal? Statistik om byggtider finns både från SCB och från All- männytta. Dessa mäter dock mellan olika tidpunkter och är inte jämförbara med varandra. Byggtider enligt SCB måste jämföras med andra byggtider enligt SCB och kan sålunda inte jämföras med all- männyttans byggtider enligt webbenkät. Det motsatta gäller själv- klart också. Att bygga de nya Kombohusen har enligt statistik från tagit omkring 4 månader i den första fasen och 13 månader i nästa, dvs. sammanlagt 17 månader som genomsnitt. Det är men ska jämföras med , totalt 21 månader för det genomsnittliga flerbostadshuset i hela undersökningen.17 Allmännyttans bebyggelse sett som en helhet, dvs. med Kombo- husen inräknade, avviker inte påtagligt från genomsnittet för alla flerbostadshus, mer än i storstäderna där tidsåtgången för allmän- nyttans byggande mera generellt verkar ha varit extra omfattande. Vad gäller seriellt byggande verkar fördelarna när det gäller tidsåtgång vara allra tydligast i storstadsnära kommuner. Tabell 4.18 Tidsåtgång i olika typer av kommuner m.m. Månader i genomsnitt enligt registerdata uppdelat på olika typer av byggande/byggherrar. Åren 2013–2018. Mindre städer/tät- Källa: SCB (tabell 25) och egna beräkningar. Jämförelsen baserar sig på totalt 59 981 bostäder. Observera att Kombohusen ingår som en delmängd i uppgifterna om allmännyttan. 17Generellt sett har uppdelningen av byggtiden i faser, som tillämpas både hos SCB och i enkät- materialet, varit svårtolkad och nedan har tiderna för de bägge faserna därför med något en- staka undantag summerats. Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Den uppmätta tidsfördelen med seriellt byggande är hög även i stor- städerna men det finns väldigt få projekt i storstäderna och är därför svårt att dra säkra slutsatser. Man kan förutsätta att det som medför en snabbare process i storstadsnära kommuner även skulle kunna göra det i storstäderna. Som en grov sammanfattning verkar seriellt byggande kunna medföra 3 månader kortare byggtid utanför stor- stadsområdena och 5 månader i storstadsområdena med ett genom- snitt någonstans runt 4 månader. Utredningen noterar även att byggprojekten tar ju äldre detaljplanen är, dvs. ett slags motsatt effekt jämfört med hur kost- naderna påverkas. Utredningen anser emellertid att det har att göra med hur byggtiden mäts. SCB:s byggkostnadsenkät skickas t.ex. ut när ett bygglov har beviljats. Klockan börjar därigenom normalt ticka senare när planen måste göras om och planläggningsarbetet omfattas inte av tidskattningarna. Generellt sett anger de allmännyttiga företagen i enkäten väsentligt än som kan uppmätas enligt SCB:s statistik. Det är inte konstigt i sig eftersom företagen när de svarar även ska ta hänsyn till allt förarbete. Det som förvånar utredningen är däremot magnituden i skill- naderna, vilka uppgår till uppemot . Den sammantagna tiden för att få husen på plats, i genomsnitt enligt enkätmaterialet, jämfört med som SCB uppmäter, framstår som relativt hög. Det är förvånande särskilt som det är dokumenterat genom utredningens intervjuer att själva avtalstecknandet på ramavtalet upp- fattas som både snabbt och smidigt av alla inblandade (se vidare kapi- tel 5). Mycket talar således, enligt utredningen, för att skälen till detta extra halvår får sökas i markanvisnings- och/eller PBL-processen som skulle kunna ta längre just för att det handlar om ett seriebyggt hus. Tabell 4.19 Tidsåtgång och kostnader för seriellt byggande (Kombohus) Enligt allmännyttans enkätundersökning och efter markägande. Källa: SCB (tabell 29) jämte egna beräkningar. Anm. Uppgifterna om tidsåtgång är ofullständiga och prisuppgifterna måste vägas eftersom kategorin övrigt är hopslagen. Kostnadsuppgifterna i kategorin är marginellt lägre än vid kommunalt ägd mark. Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal Av enkätdata framgår även att flertalet bostäder i seriebyggda hus, omkring två tredjedelar, har tillkommit på mark men att en inte obetydlig del, runt en fjärdedel, har byggts på allmännyttans egenägda mark, om man för enkelhetens skull bortser från den mindre posten övrigt i tabellen ovan. Det går snabbare att bygga på den egna ägda marken medan genomsnitts- projektet blir billigare när det byggs på mark. Projekt- storleken mätt som antalet lägenheter är betydligt större vid byggna- tion på kommunens mark, i genomsnitt 52 bostäder, att jämföra med 35 bostäder när allmännyttan bygger på sin egen mark. En angelägen fråga är om det går att se några samband mellan vilken tid det tar att bygga ett hus och hur mycket det kostar? Utred- ningen har identifierat ett visst sådant samband i enkätdata, inne- bärande att projekt med långa byggtider i den senare fasen, dvs. själva byggfasen, också har högre kostnader för själva byggnationen (det s.k. byggpriset). Tabell 4.20 Samvariation mellan byggtid och byggkostnader Enkätdata avseende byggpris och tidsåtgång i den senare fasen. Bostäder med relativt låga byggkostnader Bostäder med genomsnittliga byggkostnader Bostäder med relativt höga byggkostnader Källa: SCB (tabell 21) baserat på allmännyttans enkätundersökning. Tabellen baseras på 2 130 bostäder. Det är emellertid enligt utredningen inte självklart att det handlar om ett orsakssamband. Ett annat alternativ är att både kostnader och byggtider påverkas av att ett projekt är komplext. Med de enkla metoder som utredningen i denna del har använt för korrelations- analyser har det inte varit möjligt att hitta några andra plausibla samband baserat på tidsåtgången, till exempel mellan de totala bygg- kostnaderna och den totala tiden för projekten.18 18Slutsatsen baseras på SCB:s redovisning till utredningen (tabell 22). Statistik om byggande, seriebyggande och ramavtal 4.8Lägre hyror med ramavtal? Den genomsnittliga hyran i det befintliga beståndet av hyresrätter var som ett genomsnitt för hela per kvadrat- meter och år . Hyresnivåer i det befintliga beståndet (alla bostäder) Årshyra, kronor per kvadratmeter . Kommuner >75 000 invånare Kommuner <75 000 invånare Källa: SCB (tabell 12). Angående SCB:s mätningar av hyra i nybyggnation respektive befintligt bestånd hänvisas till redogörelsen i avsnitt 4.1.2. Naturligen ingår inte bostadsrätter i hyresstatistiken. Hyran i nyproduktionen är generellt sett väsentligt högre. Utred- ningen har fokuserat sin utredning på nybyggnadshyror som tillämpas för bostäder vilka har tillkommit på Allmännyttas ramavtal. Hyran per kvadratmeter visar sig där vara jämförbar med hyran i allmännyttans övriga nyproduktion på mindre orter. Hyran i serie- byggda Kombohus, per kvadratmeter och år, är tydligt lägre bara i (andra) större städer (än storstäderna).