sou · H8B39 · 2020-02-21 00:00:00 — Anledningen till att kunskaperna om främst de mekaniska egenskaperna på gjutjärnsinsaten är bristfälliga är att denna forskning startade sent, men den har intensifierats . Förhoppningsvis ska fortsatt forskning och utvecklingsarbete ge svar på kvarstående frågor. Dessa frågor bör prioriteras i kommande Fud-program, men också vara tydliga kravpunkter i den fortsatta stegvisa prövningen av SSM. Avslutningsvis bör det också framhållas att kopparkapseln är en del av ett större system av tekniska och naturliga barriärer, vars Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet samlade skyddsförmåga är grundläggande för KBS-3-konceptet. Kopparkapslarna är centrala i detta system, men som SSM framhåller i sina föreskrifter ska: Barriärsystemet [ska] innehålla flera barriärer så att så långt det är möjligt nödvändig säkerhet upprätthålls trots enstaka brist i en barriär. Detta minskar naturligtvis inte behovet av fortsatt forskning och ökad förståelse för att optimera kapselns skyddsförmåga. 1.Mark- och miljödomstolen vid . Mål nr M 1333-11. Sammanfattning 2018:02 Sammanfattande rapport över SSM:s granskning av SKB:s ansökningar enligt kärntekniklagen om anläggningar för slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle. Dokumentnr: SSM2011-1135-20. 3.King, F., , C., , K., Pitkänen, P., Vähänen, M. An Update of the State-of-the-art Report on the Corrosion of Copper under Expected Conditions in a Deep Geologic Repository. 4.Hänninen, H., , A., Yagodzinskyy, Y. “Copper Behavior in Geological Nuclear .” EFC “” 50 Years of Nuclear Corrosion – a Review. EFC, s. 12. 5.Dong, C., , , , S., Sharafi-Asl, S., Lu, P., , D. “Passivity Breakdown on Copper: Influence of Temperature.” J. , 163(13) C707–C717. 6.Kong, D., Xu, A., , C., , F., Xiao, K., Li, X., , D. “Electrochemical Investigation and ab initio Computation of Passive Film in .” Corrosion Science, 116, s. 34–43. 7.Chen, J., Qin, Z., Shoesmith, D.W. “Long-term Corrosion of Copper in a .” Electrochemica Acta, 56, s. 7854–7861. Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet 8.Chen, J., Qin, Z., , L, , J., Shoesmith, D.W. “The Influence of Sulphide Transport on the Growth and Properties of Copper Sulfide Films on Copper.” Corrosion Science, 87, s. 233–238. 9.Chen, J., Qin, Z., , T., Shoesmith, D.W. “Nonuniform Film /Macro-galvanic Corrosion of Copper in Aqueous Sulphide Solutions Containing Chloride.” Corrosion Science, 114, s. 72–78. 10.Martino, T., , J., , J., Qin, Z., , J., Shoesmith, D.W. “The Properties of Electrochemically-Grown Copper Sulfide Films.” J. , 166(2) C9–C18. 11.Forsström, A., , R., Öijerholm, J., Yagodzinskyy, Y., , H., , J. “Hydrogen Absorption in Copper as a Result of Corrosion Reactions in Sulphide and Chloride Containing Deoxygenated Water at in Simulated Spent Nuclear Fuel Repository Conditions.” EUROCORR 2017, 20th 2017. 3–7. 12.Forsström, A., Yagodzinskyy, Y., , R., Öijerholm, J., , H., Romu, J., , H. Sulfide-induced Stress Corrosion Cracking of Copper. To be published. 13.Raiko, H., , R., Ryden, H., , M. Design Analysis Report for the Canister, TR-10-28, , : The Swedish Nuclear Fuel and . 14.Björkbacka, Å. Radiation Induced Corrosion of Copper. KTH, , , Doctoral dissertation. 15.Ibrahim, B., 2015. The Corrosion Behaviour of Cu in Irradiated and . , , Doctoral dissertation. 16.Lousada, C.M., Soroka, I.L., Yagodzinskyy, Y., Tarakina, N.V., Todoshchenko, O., , H. Gamma Radiation Induces Hydrogen Absorption by Copper in Water. Scientific Reports, 6 article number: 24234. Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet 17.Yagodzinskyy, Y., Malitckii, E., , , , H. Hydrogen-Enhanced Creep and Cracking of Oxygen-Free Phosphorus-Doped Copper. Scripta Mater., 67, s. 931–934. 18.Forsström, A., Bossuyt, S., Yagodzinskyy, Y., , H. 2019.“Strain Localization of Copper Canister FSW Welds in Spent Nuclear Fuel Disposal.” . 523, s. 347–359. https: /10.1016/ j.jnucmat.2019.06.024. 19.Rahmouni, K., Keddam, M., Srhiri, A., Takenouti, H. “Corrosion of Copper in Polluted by Sulphide Ions.” Corrosion Science, 47, s. 3249–3266. 20.Ganchenkova, M., Jagodzinskyy, Y., , , , H. ”Effects of Hydrogen and Impurities on Void Nucleation in Copper: Simulation Point of View.” . Mag., 94, s. 3522–3548. 21.Aaltonen, P., Yagodzinski, Y., Tarasenko, O., Smuk, S., , H. ”Low-frequency Internal Friction of Pure Copper after Anodic Polarisation in .” Corrosion Science, 40, s. 903-908. 22.Henderson, P., , , , B.G. 1991. ”Low Temperature Creep of Copper Intended for Nuclear .” , IM-2780. 23.Andersson, H., Seitisleam, F., , R. Influence of Phosphorous and Sulphur as well as Grain Size on Creep in Pure Copper. SKB Technical Report TR-99-39. , : The Swedish Nuclear Fuel and . 24.Andersson-Östling, H. Mechanical Properties of Welds at Creep Activation Temperatures. KTH, , , Doctoral dissertation. 25.Holmström, S. 2010. for Robust Creep Modeling. , Espoo, , Doctoral dissertation. 26.Thuvander, M. 27.Forsström, A., Yagodzinskyy, Y., , H. Hydrogen Effects on Mechanical Performance of Nodular Cast . Corrosion, Reviews. 37, s. 441–454. : 10 1515/corrrev-2019-0007. Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet SOU 2018:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. 29.SSMFS 2008:21 föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid slutförvaring av kärnämne och kärnavfall. 6 Allmänheten och kärnavfallet Detta kapitel är ett bidrag till kunskapen om allmänhetens attityder till och kunskaper om det svenska kärnavfallet. Syftet är att vidga underlaget för bedömningen av allmänhetens informationsbehov och hur detta behov kan tillgodoses. Efter en inledande bakgrund sammanfattas i det första avsnittet resultaten från senaste enkätundersökning. På rådets webbplats finns en utförligare rapport om undersökningen.1 I det andra avsnittet presenteras en fördjupad s.k. klusteranalys och i det tredje avslutande avsnittet behandlas resultatens relevans för fortsatta arbete. I har det funnits politisk enighet om att ska slutförvara det svenskproducerade kärnavfallet inom gränser. pågår också en tillståndsprövning om att få uppföra en slutförvarsanläggning för använt kärnbränsle i Forsmark i kommun. initierade en enkätundersökning riktad till ledamöter2, som sedan följdes upp med ytterligare en likartad undersökning 2016.3 I båda undersökningarna tillfrågades de sittande riksdagsledamöterna om hur informerade de var i kärnavfallsfrågan och på vilka områden som informationsinsatser kunde behövas. tog initiativ till en nationell studie av allmänhetens kunskap om det planerade slutförvaret för använt kärnbränsle, riktad till medborgarna i . Resultaten från denna medborgarstudie presenteras i detta kapitel. fick i uppdrag att genomföra telefonintervjuer med ett representativt urval av 1 000 medbor- 1Se under rapporter på: /publikationer (hämtad ). 2014 Kunskapsläget hos Riksdagsledamöter om kärnavfall och dess slutförvar. Kunskapsläget hos riksdagsledamöter om kärnavfall och dess slutförvar. Frågorna handlade om medborgarnas kunskaper, informationsbehov och förtroende för de institutioner som ansvarar för kärnavfallsfrågan. Vi fick svar från av de som tillfrågades att delta. Bortfallet består främst av ”ej anträffade”. 6.2Sammanfattning av enkätundersökningens resultat I detta avsnitt ges en översiktlig presentation av hur medborgarna svarade på enkäten. För en mer utförlig presentation, se rapport på webbplats.4 En inledande fråga gällde om de tillfrågade kände till att ett slutförvar för använt kärnbränsle planerades i . av det totala urvalet svarade ja och sa sig inte känna till det. Vi frågade om medborgarna kände till i vilken kommun ett slutförvar var tänkt att ligga. I Svensk Kärnbränslehantering AB:s (SKB) ansökan föreslås som lokalisering av slutförvaret (där kärnkraftverket Forsmark och slutförvaret för lågaktivt avfall, SFR ligger). Här svarade eller Forsmark, medan svarade att de inte visste. En påföljande fråga gällde metoden för slutförvaring som SKB föreslår. Här svarade kopparkapsel. Vi frågade hur väl svarspersonerna tyckte att följande påstående stämde in på dem: ”Jag tycker att jag har tillräckligt med kunskap om slutförvaring av använt kärnbränsle”. De fick välja ett svar på en femgradig skala från ”Tar helt avstånd” (= 1) till ”Instämmer helt” (= 5). tog helt avstånd och instämde helt. Medelvärdet låg på 1,8. Det finns alltså – enligt svarspersonernas självskattning – en relativt dålig kunskap i ämnet. När det gäller källor för kunskap om kärnavfallet visade det sig att av medborgarna fick sin information från tidningar, TV och radio, från sociala medier och från vänner, bekanta och kollegor. sa sig vilja ha mer information och önskade inte ha mer information. Vi frågade om medborgarna trodde att som land kan hantera och slutförvara avfallet på ett säkert sätt. svarade ja, svarade nej och var osäkra eller visste inte. En fråga gällde om medborgarna anser att slutförvaring av kärnavfall är en viktig fråga. 4Se under rapporter på: /publikationer (hämtad ). De fick svara på en skala 1 till 5, där 1 betydde inte alls viktigt och 5 betydde mycket viktigt. Merparten tyckte det var en viktig fråga, medelvärdet blev 4,4 på totalnivå. Tre frågor rörde hur mycket svarspersonerna litade på 1) politikers, 2) myndigheters och 3) forskares sätt att hantera frågor som rör slutförvaring av använt kärnbränsle. Mest tillit fanns till forskare och experter, därefter kom myndigheter och sist politiker. På en femgradig skala mellan ”Liten tillit” (= 1) och ”Stor tillit” (= 5) fick politiker medelvärdet 2,3 myndigheter 2,9 och forskare/experter 3,5. I en fråga lästes olika hot upp där de svarande fick svara på om de kände en stor oro (siffran 10) för hotet eller ingen oro alls (siffran 1). Tre tydliga ”orosmoln” framkom, nämligen oron för klimatet, överanvändningen av antibiotika, samt den ojämlika fördelningen av jordens resurser som leder till fattigdom och svält. Oron för radioaktivt använt kärnbränsle kom som sista alternativ. På en fråga om svarspersonerna ansåg att generellt sätt är på rätt väg eller inte svarade ja, nej och var tveksamma. Vi avslutade undersökningen med att fråga ”om det skulle föreslås en folkomröstning om framtida kärnkraftsanvändning hur skulle du då rösta tror du?” var för att en avveckling sker direkt eller . ville satsa på ny kärnkraft. Den aktuella enkäten bestod av en kombination av värderingsfrågor, kunskapsfrågor och frågor som handlar om mer allmänna attityder såsom förtroende, misstro och framtidsbild. Vi lät genomföra en fördjupad analys av om det fanns särskilda mönster i hur medborgarna besvarar de olika frågorna. Syftet med en sådan s.k. klusteranalys är att (1) studera om det finns populationssegment (”kluster”) med väsentligt olika inställning till aktuella kärnavfallsfrågor, och (2) beskriva hur vart och ett av dessa segment skiljer sig åt både när det gäller inställningen till kärnavfall, mer generella attityder och sociodemografiska aspekter (såsom ålder, kön, utbildning). har tagit hjälp av för att göra en klusteranalys av denna enkätundersökning. Som indata till klusteranalysen användes svaren på 9 av de 19 frågorna (vid sidan av de sociodemografiska frågorna, se bifogat frågeformulär i Appendix). Huvudresultatet är att det totala urvalet (670 personer) fördelades i tre kluster, vart och ett med en speciell svarsprofil, som vi strax ska återkomma till. Den slutgiltiga klusterlösningen är mycket stabil, dvs. sannolikheten för att en person vid upprepade klusterkörningar placeras i ett och samma kluster är i genomsnitt . (I de flesta klusteranalyser brukar detta stabilitetsvärde ligga mellan 70–.) Här följer en beskrivning av de olika klustren med angivande av den procentuella andelen av samtliga svarande inom parentes. 6.3.1Kluster 1 (K1, ): ”Jag känner viss oro, men har stor tillit, det ordnar sig” K1 är det största klustret. De som tillhör detta kluster är oroade över en hel del, men fokus ligger mer på klimatförändringar, luftföroreningar, ojämlik fördelning av jordens resurser och överanvändning av antibiotika än på kärnavfallsfrågan. Kärnavfallsfrågan upplevs som viktig, finns det en hög tillit till samhällets hantering av kärnavfallsfrågorna. Tilliten är speciellt hög gentemot myndigheter och forskare/experter, men även politikers beslut när det gäller slutförvaret inger förtroende. K1 har en allmän demografisk profil, dvs. den avviker inte när det gäller fördelningen av ålder, kön, utbildning och boendeort. 6.3.2Kluster 2 (K2, ) ”Jag är inte alls orolig, känner tillit, det ordnar sig” K2 är överlag inte speciellt oroade, och definitivt inte av hanteringen av kärnavfallsfrågan. De vill tvärtom i större utsträckning satsa på kärnkraften. Tilliten till samhällets förmåga att hantera kärnavfallsfrågorna är ganska hög, dock inte lika hög som hos K1. Kärnavfallsfrågan upplevs även som något mindre viktig jämfört med övriga kluster. Kluster 2 innehåller en hög andel män () och en något högre andel personer i åldern 18–. 6.3.3Kluster 3 (K3, ) ”Jag är mycket orolig, känner ingen tillit, det ordnar sig inte” De som tillhör K3 oroar sig mest av alla över sakernas tillstånd, inte minst oroar de sig för kärnavfallsfrågan och kärnkraften. Dessutom är den upplevda kunskapen och tilliten till samhällets hantering av kärnavfallsfrågorna mycket låg. Det är endast forskare/experter som inger visst förtroende. Kluster 3 innehåller en hög andel kvinnor () och en något högre andel personer i åldern 56–. Skillnaden mellan de tre klustren kan förtydligas med hjälp av en s.k. fyrfältstabell, se tabell 6.1. Vertikalt går det att skilja mellan oro och sinneslugn (eller oberördhet); horisontalt mellan tillit eller brist på tillit till vår förmåga, dvs. mellan det som vi (individuellt eller kollektivt) har möjlighet att påverka och förändra och det som vi inte kan göra något åt. Tillit till vår förmåga Brist på tillit till vår En ruta är tom, dvs. kombinationen mellan lugn och brist på tillit till vår förmåga att påverka. Den rutan svarar väl närmast mot den livsfilosofi som företräddes av den klassiska stoicismen, dvs. sinneslugn eller oberördhet inför såväl lust som smärta – inte minst inför det lidande som vi inte står i vår makt att påverka. Oro eller sinneslugn, tillit eller brist på tillit kan beskrivas som exempel på olika livsupplevelser eller grundhållningar. Grundhållning är ett centralt begrepp inom nutida livsåskådningsforskning och förklaras på följande sätt av livsåskådningsforskaren : Två människor i samma faktiska livssituation kan uppleva sina egna liv och tillvaron i stort mycket olika. Den ene kan se ljust på livet medan den andre i samma faktiska belägenhet har en mörk syn. Denna livsupplevelse som alltså delvis är oberoende av de faktiska yttre omständigheterna kan vara mycket svår att komma åt och svår att närmare beskriva ...5 Om denna livsupplevelse är relativt stabil, dvs. densamma i liknande situationer handlar det om en grundhållning. När en sådan grundhållning förenas med en viss verklighetsbild och vissa grundvärderingar kan man tala om en livsåskådning. Det ingår inte i den aktuella studien att närmare studera dessa samband. Jämförelse mellan de tre klustren och svaren på övriga frågor För att ytterligare utforska de olika grundhållningar som kommer till uttryck i kärnavfallsfrågan och andra miljöfrågor, genomfördes ytterligare en studie. De tre klustren jämfördes med svaren på var och en av de 21 frågorna. Det visade sig att klustertillhörigheten på olika sätt kom till uttryck i hur intervjupersonerna svarade både på kunskapsfrågor och attitydfrågor. Det fanns t.ex. en påfallande skillnad i svaren på frågan om de som svarade visste var slutförvaret planeras att byggas. Finns det skäl att tro att de som tillhörde det tredje klustret – ”Jag är mycket orolig, känner ingen tillit, det ordnar sig inte” – också har något sämre kunskap i kärnavfallsfrågan än de som tillhör de övriga två klustren? Ett jakande svar styrks av ett svar på en annan fråga, där svarspersonerna tillfrågades om huruvida deras kunskaper om slutförvaring av använt kärnbränsle var tillräckliga; de som tillhörde det tredje klustret är mindre benägna att svara att de har tillräckliga kunskaper än de övriga klustren (i kluster 3 mot i kluster 2 och i kluster 1). Detta skulle kunna tala för att om de oroliga och misstrogna fick bättre kunskaper, så skulle också de Livsåskådningsforskning, s. 14. ändra sig och bli mindre oroliga och misstrogna. Men det är inte säkert – i varje fall inte generellt. En grundhållning är visserligen ofta beroende av våra kunskaper, så att förbättrade kunskaper ger upphov till mindre oro. Många människor som avstår från mässlingvaccinationer på grund av oro för biverkningar, skulle kanske bli mindre oroliga om de fick bättre kunskaper. Men oro och misstro är inte endast beroende av våra kunskaper, utan också av våra värderingar. En person, A, har en ljus syn på livet därför att A värderar goda inkomster mycket högre än en annan person B, som också har goda inkomster. Men B kanske inte alls fäster samma vikt vid sina goda inkomster utan har en högre värdering av barn och familj än A. saknar B både barn och familj och har därför en mörkare syn på livet. På samma sätt kan en person som är orolig och misstrogen när det gäller hanteringen av använt kärnbränsle var helt opåverkad av nya kunskaper, eftersom hon anser att kärnavfallsfrågan är viktigare än vad många andra människor anser och just därför känner större oro än dem som inte i lika hög grad anser att frågan är viktig. Det utesluter naturligtvis inte att det finns människor som blir mer oroliga ju mer kunskaper om kärnavfallsfrågan som de får. Förhållandet mellan generell grundhållning och specifika attityder Inom attitydforskningen är relationen mellan specifika och generella värderingar en omdiskuterad fråga. Allmänna värderingar om t.ex. människovärde och mänskliga rättigheter har t.ex. ett dåligt samband med specifika attityder i flyktingfrågan eller inställningen till etniska grupper. Så skulle man också förvänta sig att det är när det gäller sambandet mellan en grundhållning som är knuten till mer generella frågor och attityder som gäller mer specifika frågor om miljö och kärnavfall. Enligt vår begränsade studie verkar det faktiskt inte finnas någon sådan skillnad. De som tillhör K3 känner en signifikant mycket högre oro för strålningen från använt kärnbränsle än de som tillhör de andra klustren. De som tillhör K3 uppger också att de känner en generell oro för hela samhällsutvecklingen. Man skulle mot denna bakgrund kunna framkasta en hypotes om att oron för det använda kärnbränslet påverkas av en mer generell pessimism när det gäller samhällsutveckling. Det är möjligt att denna pessimism hos vissa människor ligger djupare i personligheten och inte rubbas av nya kunskaper eller värderingar. Det är också möjligt att denna pessimism införlivats med personligheten redan tidigt i livet och är en till följd av vissa omständigheter av social och psykologisk karaktär. Men det kräver ytterligare forskning för att fastställa denna hypotes. Generations-, ålders- och könsskillnader Generations- och könstillhörighet är andra faktorer som kan vara intressanta att beakta. Det finns en skillnad mellan det sätt på vilket de yngsta svarspersonerna svarar. Den yngsta generationen, 18 och , är minst orolig och i högre grad än genomsnittet oberörda av samhällsutveckling och miljöfrågor – ”det ordnar sig”. Bland de som tillhör de äldre generationerna finns en något större andel som tillhör de som är både oroliga och pessimistiska. Förklaringen kan vara att dessa grupper i högre grad var påverkade av kärnavfallsfrågan när den var aktuell . har andra miljöfrågor trätt i förgrunden. Men det är ändå lite överraskande att miljöengagemanget inte fått något synbarligt genomslag på grundhållningen bland de som tillhör den yngsta åldersgruppen. De som lämnat gymnasiet förefaller inte vara oroade eller misstrogna mer än genomsnittet – snarare tvärtom. Studien genomfördes /19, och det kan ha blivit förändringar i de yngres attityder därefter bl.a. då fått ökad medialt genomslag. Det finns inga skillnader när det gäller utbildning. Bostadsort verkar inte spela någon avgörande roll, men det gör däremot könstillhörighet, där skillnaderna är överraskande stora. Enligt denna studie är män inte särskilt oroliga och tror att de ordnar sig; kvinnor är mer misstrogna och pessimistiska . Sammanfattningsvis visar den aktuella studien att kärnavfallsfrågan är toppen på ett socialt och psykologiskt av attityder och framtidsbilder. Det styrker den ofta framförda reflektionen att frågan inte endast är en fråga om naturvetenskap och teknik, utan att den har beröringspunkter med ett helt spektrum av kunskaper, vär- deringar och grundhållningar. Det finns – kort sagt – mycket mer att utforska i detta gränsområde mellan teknik, naturvetenskap, samhällsvetenskap och humaniora. är med sin tvärvetenskapliga sammansättning ett särskilt lämpat forum för att stimulera sådana studier. 6.4.1Relevans för fortsatta arbete Medborgarnas deltagande i samtal och beslut om slutförvarsfrågan, inte minst när det gäller ett slutförvar för använt kärnbränsle, är viktig av flera olika skäl. Ett skäl är demokratiskt, att medborgardeltagande stärker demokratin och ökar legitimiteten i beslut. Det är viktigt att de som berörs av ett beslut involveras i diskussioner om vad som är ett riktigt beslut. Allmänheten kan också tillföra kunskap och erfarenhet som beslutsfattare saknar. menar att kärnavfallsfrågan måste vara grundad på ett brett deltagande som också ger legitimitet till beslut i frågan. Det är därför viktigt att ta reda på vilken kunskap medborgarna har/ behöver och hur de ser på kärnavfallsfrågan, vilket denna enkätstudie bidragit till. Det är viktigt att medborgarna engageras och blir delaktiga i den pågående beslutsprocessen och känner att de kan delta i ett samtal om kärnavfallets framtida förvar. Denna undersökning har bl.a. bidragit till att ta reda på huruvida medborgarna anser sig ha tillräckliga kunskaper i kärnavfallsfrågan. Det verkar inte vara fallet –särskilt bland de som känner oro och bristande tillit. Detta är viktig kunskap inför fortsatta arbete med att skapa dialog och en mötesplattform för olika aktörer om kärnavfall. Jeffner, A. Kunskapsläget hos Riksdagsledamöter om kärnavfall och dess slutförvar. Kunskapsläget hos riksdagsledamöter om kärnavfall och dess slutförvar. Rapporterna av , J. ovan återfinns under rapporter på: /publikationer (hämtad ). Introduktion (muntligt) Hej, mitt namn är NN och jag ringer från i . Vi håller just nu på med en undersökning på uppdrag av . Studien ingår i en större forskningsstudie som handlar om allmänhetens kunskap och attityder kring frågor om hanteringen av kärnavfall och vilket förtroende man har för de instanser som fattar besluten. (Samtliga medverkar frivilligt och alla svar behandlas strängt konfidentiellt). Frågorna tar inte lång stund att ställa. För var kanske diskussionerna om hanteringen av kärnavfall och var slutförvaret skulle finnas lite mer ”högljutt” än , men frågan är lika aktuell nu som då. Fråga 1: Känner du till att det planeras ett slutförvar i för använt bränsle från kärnkraftverken? 2.Nej → GÅ TILL FRÅGA 3 Fråga 2: Vet du var slutförvaret planeras att byggas? 3.Ja, annan kommun 4.NEJ/VET EJ Fråga 3: Känner du till vem som fattar det slutliga beslutet om slutförvar av använt kärnbränsle? 2.Kommunen där anläggningen ska byggas 8.NEJ/VET EJ Fråga 4: Vilken lösning för slutförvar av använt kärnbränsle föreslår Svensk Kärnbränslehantering det bolag som ansökt om att få bygga slutförvaret? LÄS UPP Är det … 1.Djupa borrhål ned i jorden 2.Kopparkapslar som placeras ned i berggrunden 4.Transmutation, dvs. att kärnavfallet omvandlas så att merparten av de radioaktiva ämnena elimineras Fråga 5: Hur väl stämmer följande påstående in på dig?