sou · H8B375 · 2020-12-11 00:00:00 — Okänt = Ingen plan kan identifieras (till största delen beroende på att fastigheten är avregistrerad) eller att det från första början saknats FNR kod för att möjliggöra matchning. Ej plan = Ingen uppgift om plan. Plan ej ändrad = Plan ej ändrad före byggstart. Plan ändrad före byggstart = Plan ändrad (laga kraft år) före byggstart. Plan ändrad före byggstart = Plan ändrad (laga kraft år) före byggstart. Tabell 04 – Matchning av planärenden Lagakraft år (LDAT) Redovisningsår (B_RedovisningsAr) SCB – Teknisk rapport Stora och små byggherrar Materialet har indelats i två grupper varav den ena innehåller projekt där de fyra i undersökningen vanligast förekommande byggherrarna ingår och den andra gruppen innehåller övriga byggherrars projekt. Med ingående i undersökningen avses byggherrar som byggt – 2018 och indelningen har gjorts efter antalet byggda lägenheter. Grupperna betecknas stora respektive små byggherrar. Kommunindelningen har gjorts utifrån kommuner och landstings kommungruppsindelning . Grupperna som ska redovisas är A1 Storstäder (3 kommuner) vilket innebär kommuner med en folkmängd som överstiger 200 000 invånare. Den andra gruppen är A2 förortskommuner till storstäder (38 kommuner) vilka definieras som kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbetet i någon annan kommun och det vanligaste utpendlingsmålet ska vara någon av de tre storstäderna. Den tredje gruppen är B Större städer (31 kommuner) och de definieras som kommuner med 50 000 – 200 000 invånare samt en tätortsgrad överstigande och den fjärde gruppen C består av alla övriga kommuner (218 kommuner). Dessutom skall totala uppgifter för samtliga kommuner redovisas. För en mer utförlig och detaljerad beskrivning, se publikationen Storstäder och storstadsnära kommuner Storstäder - kommuner med minst 200 000 invånare varav minst 200 000 invånare i den största tätorten. SCB – Teknisk rapport Pendlingskommun nära storstad - kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en storstad eller storstadsnära kommun. Större städer och kommuner nära större stad Större stad - kommuner med minst 50 000 invånare varav minst 40 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommun nära större stad - kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en större stad. Lågpendlingskommun nära större stad - kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i en större stad. Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner Mindre stad/tätort - kommuner med minst 15 000 men mindre än 40 000 invånare i den största tätorten. Pendlingskommun nära mindre stad/tätort - kommuner där av nattbefolkningen pendlar till arbete i annan mindre ort och/eller där av den sysselsatta dagbefolkningen bor i annan kommun. Landsbygdskommun - kommuner med mindre än 15 000 invånare i den största tätorten, lågt pendlingsmönster (). Landsbygdskommun med besöksnäring - landsbygdskommun med minst två kriterier för besöksnäring, dvs antal gästnätter, omsättning inom detaljhandel/ hotell/ restaurang i förhållande till invånarantalet. Projekten har indelats i följande kategorier för marktillgång: 1.Bygge på sedan tidigare ägd egen mark 2.Bygge på mark förvärvad från kommun eller motsvarande 3.Bygge på mark förvärvad från stor byggherre som ingår i undersökningen 4.Bygge på mark förvärvad från liten byggherre som ingår i undersökningen 5.Bygge på mark förvärvad i annan ordning än ovanstående Grupperingen har gjorts enligt följande modell: Undersökningspopulationen kontrollerades mot Fastighetspris- och lagfartsregistret för åren fram . Kontrollen gjordes bakåt i tiden , år för år, tills vi hittade första året då byggherrens organisationsnummer inte var samma som markägarens d.v.s. tills man hittade säljaren som sålt marken till byggherren. Egen ägd mark: Byggherren är densamma som markägaren alla undersökta år. SCB – Teknisk rapport förvärvad från kommunen: Om byggherren ej är densamma som markägaren och organisationsnummer för säljaren är kommun. Även för tomträtt sattes säljaren till kommun. förvärvad från stor byggherre: Byggherren har förvärvat marken från en stor byggherre. Byggherren och markägaren ingår inte i samma koncern. förvärvad från liten byggherre: Byggherren har förvärvat marken från en liten byggherre. Byggherren och markägaren ingår inte i samma koncern. förvärvad i annan ordning: Om byggherren ej är densamma som markägaren och organisationsnummer för markägaren varken är kommun eller tidigare definierad stor eller liten byggherre. I uppdelningen av stor och liten byggherre i vår undersökning avses endast de byggherrar som byggt - 2018.”förvärvad i annan ordning” innebär att markförvärv har gjorts från icke byggherrar, t.ex. fysiska personer, aktiebolag (som inte ingår i grupperna stora/små byggherrar) m.fl. Vidare kan också förvärv ha gjorts från mindre byggherrar som inte byggt - 2018 och alltså inte har definierats som små byggherrar i undersökningen. Okänd: I ett fåtal fall kunde inte säljaren klassificeras. Exempelvis saknades organisationsnummer för säljaren. Indelningen har gjorts enligt: Egen regi: Om byggnadsarbetena utförts av ägaren till marken och att dennes byggnadsverksamhet minst motsvarar den traditionella byggnadsentreprenaden eller intressegemenskap råder mellan byggherre och entreprenör. Förhandling: Om ej egen regi eller intressegemenskap och upphandling är förhandlingsupphandlad. Konkurrens: Om ej egen regi eller intressegemenskap och upphandling är konkurrensupphandlad. Övrig upphandling: Övrig upphandling har registrerats om uppgiftslämnaren till SCB har valt att använda något annat alternativ än ovanstående. Exempel på detta är t.ex. SCB – Teknisk rapport Primäruppgifterna till studien har hämtats från olika SCB-undersökningar och register som görs med olika syften. De objekt som ingår i undersökningarna och registren är avgränsade på olika sätt. I statistiken över byggkostnader insamlas uppgifter för ett byggprojekt. Det kan bestå av flera fastigheter eller del av en fastighet. De fastighetsbeteckningar som anges på statistikblanketten är inte alltid fullständiga och har i stort sett inte tidigare kontrollerats av SCB genom matchningar mot andra register. I (FTR) ingår fastigheter och taxeringsenheter. Taxeringsenhet är vad som taxeras för sig och motsvarar som regel en fastighet. Om delar av en fastighet har olika ägare redovisas fastigheten uppdelad i skilda taxeringsenheter. Fastighet kan också delas upp på flera taxeringsenheter om det föreligger olika skattepliktsförhållanden eller användningssätt för skilda delar av egendomen. Vidare kan flera fastigheter inom en kommun slås samman till en taxeringsenhet om de har samma ägare och har samma skattepliktsförhållande och användningssätt. Taxeringsenhet är vad som normalt utgör objekt för överlåtelse och upplåtelse. innehåller uppgifter om fastigheter, byggnader, adresser, lägenheter och planinformation. En enskild fastighet kan tillhöra flera planer och ett byggnadsprojekt kan omfatta flera fastigheter vilket kan ge problem ifall de berörda fastigheterna tillhör olika planer. I statistiken över lagfarter omfattar redovisningen överlåtelser. En överlåtelse kan omfatta en eller flera fastigheter eller del av fastighet. Dessa skillnader i objektsavgränsning kan innebära problem vid matchningar i de fall objekten skiljer sig åt och osäkerhet om jämförelserna verkligen avser samma objekt. innehåller uppgifter om taxerad ägare. Registret vid SCB uppdateras en gång och avser läget . Tidsförskjutningar i uppdateringarna vid kan medföra att förändringar i ägandet ett visst år inkommer till FTR med ett eller förskjutning. Genom matchningar mot lagfartsregistret försöker vi kompensera för dessa tidsförskjutningar i FTR. Om ett nybyggnadsprojekt uppförs på mark som består av flera fastigheter och som förvärvats från olika ägare kan klassificeringen av tidigare ägare försvåras. Företagens koncerntillhörighet har kontrollerats mot Företagsdatabasens årgångsregister . I en koncern kan komma att räknas företag som vid markförvärvet inte ingick i koncernen. SCB – Teknisk rapport Den datafil som överlämnades till SCB med uppgifter avseende allmännyttans kombo-hus. Innehållande 174 objekt var enligt SCB:s bedömning inte mikrogranskade innan överlämnande till SCB. Det innebar en del extra arbete för SCB att kontrollera kvaliteten i de inlämnande uppgifterna. Bland de brister som uppmärksammades var att prisuppgifter som skulle vara lämnade i kronor (ental) har lämnats i . Bostadsbyggnadsprojekt har haft felaktigt antal lägenheter och eller felaktigt total bostadsarea då dessa i efterhand kontrollerats av allmännytta. SCB – Teknisk rapport Regressionsanalys av produktionspriser och förutsättningar för byggande Tyréns har med hjälp av statistik från analyserat vilka faktorer som driver produktionsprisernas delar; byggpriser och markpriser. Detta har gjorts genom en parvisa jämförelser av utfall hos variabler i relation till en mark- och byggkostnad. Utfallen har analyserats i en regressionsmodell med syfte att finna gemensamma strukturer hos de olika utfallen bland variablerna. Notera dock att analysen ej gjorts på sådan data som egentligen är lämpad för regressionsanalys, vilket måste prägla tolkningen av resultaten1. I underlaget från SCB redovisades allmännyttan samt därav allmännyttans kombohus. Detta innebar att Kombohusen både var ett eget utfall och en delmängd av utfallet allmännyttan. För att skapa bättre jämförbarhet i statistiken har Tyréns beräknat allmännyttan exklusive KomboHus vilket då inte omfattar utfallet allmännyttans Kombohus. 2 PRODUKTIONSPRIS OCH PRODUKTIONSKOSTNAD Statistiken från SCB avser produktionspriser och inte produktionskostnader. Produktionspriset, som delas upp på markpris och byggpris, inkluderar alltså även byggherrens avkastning. Innebörden av detta är lätt att förstå när man tänker på bostäder som säljs på marknaden – då speglar produktionspriset den totala intäkten vid försäljning. Således speglar det totala produktionspriset betalningsviljan på marknaden, snarare än kostnaden att uppföra byggnaden. Två projekt i samma marknad, där det ena haft höga byggkostnader och gjort liten vinst medan det andra haft låga byggkostnader och gjort stor vinst, får i statistiken samma produktionspris. 1Den data som funnits att tillgå har bestått av utfallet av två variabler (exempelvis privata värdars byggande i storstäder) kopplat till ett produktionspris. Det optimala dataunderlaget hade varit utfallet av alla variabler (exempelvis privata värdars byggande utan planförändring på kommunalt ägd mark upphandlat i konkurrens i storstäder) kopplat till produktionspris. En sådan nedbrytning hade dock troligen inte klarat SCB:s sekretesskydd om att data för färre än 3 projekt ej redovisas. Förfarandet är orsaken till att inte ett utfall inom varje variabel har exkluderats som kontrollvariabel, vilket skulle varit fallet i normala fall. gäller inte nedanstående byggande bostäder som säljs direkt på marknaden, utan sådana som hyrs ut. Detta spelar dock ingen roll, problematiken i att tolka vad byggpriset egentligen speglar kvarstår. En stark marknad där höga hyror kan tas ut medger en högre produktionskostnad, varför produktionskostnaden speglar marknaden. Det finns därför alltid en risk att det som ser ut som en hög kostnad i själva verket är en stor intäkt när nedanstående data analyseras. När ett högre pris speglar en ökad kostnad och när ett högre pris speglar en ökad intäkt går ej att utläsa i statistiken men det går att resonera om vad som är sannolikt utifrån de olika variablerna. Vidare finns det svaga incitament att pressa de faktiska kostnaderna på en stark marknad eftersom kostnaderna styr hyresnivån vid presumtionshyressättning. Incitamenten finns såklart, eftersom det kan vara svårt att hyra ut för dyra lägenheter och att det finns en konkurrens mellan projekt, där projektet med lägre hyror blir mer attraktivt. Incitamenten att pressa byggkostnader är dock som starkast vid byggande i en svag marknad, eftersom låga byggkostnader möjliggör byggande. 3 FÖRUTSÄTTNINGARNAS INVERKAN PÅ BYGGPRISET I analysen får enbart byggande i egen regi signifikanta resultat. Både konkurrens, förhandling och övrig upphandling hamnar nära noll. Tendensen är att förhandling skulle ligga något över noll, övrig upphandling skulle ligga något under och konkurrens på båda sidor om nollan. Tyréns anar att byggherrarna haft svårt att välja bland svarsalternativen i enkäten och att olika svarsalternativ rimligen betyder olika saker för olika typer av byggherrar. Troligen är inte upphandling i konkurrens kontra förhandling samma sak för en privat kontra offentlig beställare. Vi kan dock fastslå att byggande i egen regi tenderar att generera höga produktionspriser. Detta kan dels bero på att vinsten delas mellan byggherre och entreprenör. När dessa två är olika parter skapas en konkurrens och prispress, men ej när de är samma företag. Höga priser på egen regi kan dock även bero på att projekt i egen regi byggs på starka marknader och genererar en stor vinst som slår igenom på såväl mark- och byggpris. Detta får visst stöd då främst stora byggherrar bygger i egen regi. Det finns en tydlig relation mellan byggpris och olika marknader eller geografier. Storstäder och storstadsnära kommuner har signifikanta resultat och uppvisar högre byggpriser. Större städer har ej signifikanta resultat men en svagt positiv effekt på priset. Mindre städer och landsbygden har inte heller signifikanta resultat men en negativ effekt på priset. Den enklaste förklaringen till fenomenet är att det finns en betalningsvilja, och marknad för högre hyror, i de mer miljöerna och därför är byggpriserna där även högre. Att själva kostnaden att bygga skulle skilja sig mellan marknaderna kan givetvis också spela in, exempelvis på grund av trängsel och högre kostnader för arbetskraft i storstäderna. Även analysen av markpriser uppvisar samma relation, men resultaten är inte signifikanta för något utfall. Markägoförhållanden har stor påverkan på byggpriserna. Analysen visar framförallt att byggande på mark ger lägre byggpriser än alla andra alternativ. Det är vanligt med byggande på kommunalt ägd mark i mindre kommuner och allmännyttan bygger ofta på kommunens mark. Det kan därmed finnas fog för att tro att denna marken helt enkelt är mindre attraktiv och genererar mindre intäkter. En annan förklaring skulle kunna vara att den kommunala marken är mer välplanerad. De övriga alternativen är på sätt och vis samma; det är mark som antingen ägs av ett privat företag eller förvärvats av ett privat företag. Handel med marken förefaller generera högre byggpriser. Detta kan bero på endast mark med stor marknadspotential handlas med. När det gäller påverkan på markpriserna är egen mark ej signifikant (vilket är rimligt, att dess kostnad inte går att skilja från noll). Detta gäller dock även mark vilket tyder på att kommuners markpriser är låga. När mark köps av en annan byggherre ökar den en signifikant markpriset, vilket verkar rimligt om vi tänker på markförvärvet som en kostnad. Analysen visar att planändringar generar både högre markpriser och byggpriser. Det är vanligare med planändringar i småstäder och ovanligare i storstäder, vilket kan vittna om kommunernas ”planeringsvana”. Detta genererar sålunda en motkraft mot de högre priserna i områden. När det gäller planändring finns det mindre anledning att oroa sig för det omvänt kausala sambandet, att ändrade planer skulle generera en större intäkt och därmed byggpris, utan här rör det sig troligen om en faktisk kostnadsökning. Detta utgör på så sätt det tydligaste resultatet gällande vad som faktiskt driver byggkostnader. Vid analys av ägarstrukturen framgår att privata värdar har lägre byggpris än allmännyttans vanliga byggande (som upphandlats med ). Vid byggande av KomboHus (via ramavtal) är dock priserna ännu lägre. Alla dessa resultat är signifikanta. För markpriserna är det ingen större skillnad mellan de olika ägo förhållandena, endast övriga värdar sticker ut med att inte generera stora avdrag för bygg- och markpriser. Även här bedömer Tyréns att resultaten speglar faktiska byggkostnader: Allmännyttan har avkastningskrav som skall spegla privata bolags krav på vinst, men det vore osannolikt att de högre produktionspriserna hos allmännyttan beror på större vinst. Det är i så fall mer rimligt att de privata bolagen har en större andel vinst i sitt byggpris och att skillnaderna mellan privat och allmännyttig kostnad i så fall är ännu större än vad statistiken gör gällande. 4.1TABELLEN VISAR METADATA FRÅN REGRESSIONSANALYSEN MED BEROENDE VARIABEL BYGGPRIS -0,051 -1,3 1 Storstäder (A1) 2 Storstadsnära kommuner (A2) 3 Större städer och kommuner nära större stad (B3, B4, B5) 4 Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner (C6, C7, C8, -0,051 -1,4 ägd av liten byggherre ägd av stor byggherre -0,116 -2,6 Plan ändrad före byggstart Plan ändrad före byggstart -0,496 -10,5 -0,183 -4,0 -0,390 -10,3 Dependent Variable: Byggpris per kvm b. Weighted Least Squares Regression – Weighted by Antal Nybyggnads-projekt c. Excluded control variable: Plan ej ändrad (före byggstart) ** significant at the level, * significant at the level 4.2TABELLEN VISAR METADATA FRÅN REGRESSIONSANALYSEN MED BEROENDE VARIABEL MARKPRIS -0,154 -3,4 -0,047 -1,1 -0,113 -3,0 1 Storstäder (A1) 2 Storstadsnära kommuner (A2) 3 Större städer och kommuner nära större stad (B3, B4, B5) -0,008 -0,2 4 Mindre städer/tätorter och landsbygdskommuner (C6, C7, C8, -0,055 -1,5 ägd av liten byggherre ägd av stor byggherre -0,073 -1,7 Plan ändrad före byggstart Plan ändrad före byggstart -0,367 -7,9 -0,294 -6,5 -0,176 -4,7 -0,010 -0,3 Dependent Variable: Markpris per kvm b. Weighted Least Squares Regression - Weighted by Antal Nybyggnads-projekt c. Excluded control variable: Plan ej ändrad (före byggstart) ** significant at the level, * significant at the level 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings- ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för- bättrad resurstilldelning. 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet ifritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård –ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsätt- ningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper. 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighets- skydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2. En ny social- tjänstlag. Del 1 och 2. 48.Skatt på engångsartiklar. 49.Enhetlig och effektiv marknads- kontroll. 50.Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. 51.En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. 52.Rutavdrag för äldre. 53.Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. 54.En långsiktigt hållbar migrations- politik. 55.Innovation genom information. 56.Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. 57.Ett särskilt hedersbrott. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. –från forskning till nytta. –en översyn. 61.Ändrade regler om säkerställda obligationer. 62.En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. 63.Barnkonventionen och svensk rätt. 64.Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. 67.Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling 68.Försvarets radioanstalts internationella samarbete –en översyn av regelverket. 69.Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. 70.Fast omsorgskontakt i . 71.Utvinning ur alunskiffer. Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. –en del av den cirkulära ekonomin. 73.Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen. 75.Bygg och bo till lägre kostnad –förslag för bättre konkurrens En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förut- sättningarna. och svensk rätt. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut- betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En gemensam angelägenhet. 1 och 2. Skatt på engångsartiklar. Enklare skatteregler för enskilda närings- idkare. Rutavdrag för äldre. – en översyn. Ändrade regler om säkerställda obligationer. Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. Bygg och bo till lägre kostnad –förslag för bättre konkurrens i bostadsbyggandet. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. Försvarets radioanstalts internationella samarbete – en översyn av regelverket. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Innovation genom information. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings- ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. En långsiktigt hållbar migrationspolitik. Ett särskilt hedersbrott. En europeisk åklagarmyndighet i .