sou · H8B39 · 2020-02-21 00:00:00 — SSM har också möjlighet att kräva åtgärder som att pausa eller stoppa en verksamhet om det skulle finnas skäl med hänsyn till strålsäkerheten.20 Tillsynen som SSM utför omfattar bl.a. inspektioner, bevakning av verksamheten och granskning av årlig rapportering. SSM kan som ett led i 19Tillsyn i kärntekniklagen se 16 §, 17 §, 18 §. Läs mer om hur SSM bedriver tillsyn över kärntekniska anläggningar på: /omraden/karnkraft/vart- sakerhetsarbete/vi-bedriver-tillsyn-over-karntekniska-anlaggningar/ (hämtad ). 20Kärntekniklagen 15 § (återkallelse av tillstånd) och 18 § (möjlighet att meddela tillståndshavaren de förelägganden och förbud som behövs). Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner den löpande tillsynen kräva att tillståndshavaren gör redovisningar i specifika frågor. I kärntekniklagen finns krav på helhetsbedömningar som specificeras i förordningar.21 Minst ska tillståndshavaren göra en samlad analys och helhetsbedömning av anläggningens säkerhet och strålskydd. Detta rör dels på vilket sätt anläggningen vid bedömningstillfället uppfyller gällande säkerhetskrav, dels om det finns förutsättningar för att driva anläggningen på ett säkert sätt fram till nästa bedömningstillfälle, med hänsyn tagen till den utveckling som skett inom vetenskap och teknik. Analyserna, bedömningarna och de åtgärder som dessa ger anledning till ska dokumenteras och redovisas för SSM, som bestämmer om den närmare tidpunkten för redovisningen. 3.4.2Rådets synpunkter angående rutinmässig drift Om ett slutförvar för använt kärnbränsle tas i rutinmässig drift är det inte färdigbyggt utan utvecklas vidare i etapper. Tunneldrivning, borrning av deponeringshål, placering av buffert och kapslar, samt återfyllning och förslutning av tunnlarna sker parallellt. Går det under de förutsättningarna egentligen att tala om rutinmässig drift, när förvaret inte är färdigbyggt utan fortsätter att uppföras och utvecklas parallellt med att det drivs? Uppförande och drift sker . Hur kommer löpande tillsyn att gå till i en sådan situation? Kommer det att ställas nya krav på löpande tillsyn och kan kraven komma att ändras ? Rådet anser att dessa frågor behöver besvaras. Regleringen om helhetsbedömningar finns i föreskrifterna , men de behöver förtydligas och anpassas för ett slutförvar för använt kärnbränsle. Sådana ”kontrollstationer” bör sannolikt göras oftare än då mycket hinner hända och mycket personal byts ut under den tiden. Rådet anser att det behövs särskilda riktlinjer för omfattning och redovisning av återkommande helhetsbedömningar för slutförvar för använt kärnbränsle, inte minst när det gäller krav på att uppdatera säkerhetsredovisningar. Även om föreskrifterna utgår ifrån att helhetsbedömningarna ska ske för att följa upp färdigbyggda 21Kärntekniklagen 10 a §, 10 b § Helhetsbedömningar; SSMFS 2008:1, 4 kap. 4 § Återkommande helhetsbedömning (se även Till 4 kap. 4 §). Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner anläggningar i drift är det rimligt att föreskriften tillämpas även under uppförandet av slutförvaret med hänsyn till den extremt långa utbyggnad det är fråga om i sammanhanget.22 3.5Nedmontering, rivning och förslutning 3.5.1Reglering vid nedmontering, rivning och förslutning – krav på uppdaterade säkerhetsredovisningar Efter att en säkerhetsredovisning inför rutinmässig drift har godkänts finns det ytterligare två tillfällen i dagens reglering där SSM ska pröva och godkänna säkerhetsredovisningarna, det är inför nedmontering och rivning av de konstruktioner som inte hör till det färdiga slutförvaret och inför att ett slutförvar ska förslutas: –SSM ska pröva och godkänna en omarbetad säkerhetsredovisning innan SKB/verksamhetsutövaren får börja med nedmontering och rivning (9 kap. 7 § SSMFS 2008:1). –SSM ska pröva och godkänna en förnyad säkerhetsredovisning innan ett slutförvar får förslutas (11 § SSMFS 2008:21). 3.5.2Rådets synpunkter angående nedmontering, rivning och förslutning Efter den slutliga förslutningen av ett slutförvar kommer det att behövas kärnämneskontroll, fysiskt skydd och informationsbevarande m.m.Det finns flera frågor kring vad som händer efter förslutning. Vilken reglering av ”slutförvarsområdet” efter förslutning kommer det att finnas? Sannolikt kommer det att vara ett område av riksintresse med särskilda restriktioner för t.ex. totalförsvaret.23 Kommer staten att ta över ansvaret? Vilken typ av övervakning av förvaret och omgivande områden kommer att krävas? Hur ska det gå att upprätthålla information om förvaret över generationer? Rådet anser att dessa frågor behöver besvaras. 22Se även rådets förslag att bedömningarna bör sändas på remiss för att möjliggöra öppenhet och insyn. Även internationella granskningar bör göras: . remissvar angående Svensk kärnbränslehantering AB:s kompletterande yttranden. 23Se 3 kap. 9 § . Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner Rådets anser att det ska krävas ett särskilt tillstånd från regeringen för att få slutligt försluta ett geologiskt slutförvar. Regeringen kan då enligt kärntekniklagen besluta om villkor som ska vara uppfyllda innan slutförvaret får förslutas. Staten bör därefter ta över ansvaret för det förslutna förvaret.24,25 3.6Möjligheter till förändringar vid behov Regeringen fattar beslut om tillstånd enligt kärntekniklagen och mark- och miljödomstolen fattar beslut om tillstånd enligt . Regeringens beslut är ett s.k. förvaltningsbeslut. Gynnande besluts principiella orubblighet är centralt i förvaltningsrätten. Ett gynnande beslut enligt kärntekniklagen kan enligt allmänna principer om förvaltningsbesluts rättskraft normalt inte återkallas. Men principen gäller inte undantagslöst. Ett sätt att i ett enskilt fall frångå denna princip är att i beslutet ange ett antal villkor för tillståndet som måste vara uppfyllda för att det ska fortsätta att vara giltigt. För att ett tillstånd, som är förknippat med villkor, fortlöpande ska vara giltigt krävs det att tillståndshavaren uppfyller tillståndsvillkoren. Om regeringen beviljar tillstånd för slutförvarssystemet (inkapslingsanläggningen och slutförvaret) enligt kärntekniklagen är det i förvaltningsrättslig mening frågan om ett gynnande beslut som ger SKB en rätt att uppföra slutförvaret. Ett beslut, som till sin karaktär är gynnande för någon enskild part (i detta fall SKB) får ändras till den enskildes nackdel bara om det framgår av beslutet: –att beslutet under vissa förutsättningar får återkallas eller –att tvingande säkerhetsskäl kräver att beslutet ändras . 24Se förslag i: . SOU 2019:16 Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. remissvar angående utredningen – Ny kärntekniklag med förtydligat ansvar SOU 2019:16. Se även 2.4 ”Ansvaret för slutförvaring av använt kärnbränsle” i: . SOU 2018:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner En felaktighet som beror på att parten har lämnat oriktiga eller vilseledande uppgifter kan också medföra att beslutet återkallas. I SKB:s ansökan26, 27 yrkar bolaget på att regeringen föreskriver att ett villkor för tillståndet är att anläggningen för slutförvaring av kärnämne ska uppföras, innehas och drivas ”i huvudsaklig överensstämmelse med” vad som anges i ansökningshandlingarna (samma formulering som använts i tillstånden till samtliga kärnkraftverk). En sådan formulering i tillståndsbeslutet för slutförvaret för använt kärnbränsle ger tillsynsmyndigheten, SSM, i sin tillsyn möjlighet att inom ramen för tillståndet påverka utformningen av slutförvarsanläggningen. Enligt 18 § kärntekniklagen får nämligen SSM besluta om de åtgärder samt meddela tillståndshavaren de förelägganden och förbud som behövs för att kraven på säkerhet ska tillgodoses. Detsamma gäller även sådana åtgärder som enligt myndigheten bör vidtas för att förebygga felaktigheter som upptäckts i anläggningen. Det kan också gälla åtgärder för att förhindra t.ex. sabotage och inte minst åtgärder för att förhindra olovlig befattning med kärnämne eller kärnavfall. Det kan dock diskuteras hur långt dessa möjligheter till ändringar sträcker sig i det fall det – som ett exempel – skulle framkomma nya vetenskapliga rön, om nya eller större risker än vad som tidigare bedömts, men som svårligen kan påvisas konkret förrän . I en sådan situation är det inte givet att SSM entydigt kan påvisa behovet av förändringar och ställa krav i den riktningen. Jämfört med tillståndsprocessen är det också i en sådan hypotetisk situation myndigheten och det allmänna, och inte verksamhetsutövaren som har bevisbördan. Detta understryker vikten av hur tillståndsvillkor utformas i den initiala prövningsprocessen. Även om detta kapitel fokuserar på kärntekniklagstiftning finns det här skäl att även säga något om som har särskilda rättskraftsregler. Enligt är det mark- och miljödomstolen som 26Toppdokumentet: /wp-content/uploads/2015/05/flik_01a.pdf (hämtad ). 27”Anläggningen ska uppföras, innehas och drivas i huvudsaklig överensstämmelse med vad som anges i ansökningshandlingarna. KBS-3-metoden med vertikal deponering ska tillämpas.” Se: SKB. Yttrande över inkomna remissvar på SKB:s yttrande enligt KTL till , s. 10. Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner efter ett eventuellt tillåtlighetsbeslut av regeringen har att besluta om ett tillstånd, och då om de villkor som domstolen anser behövs för tillståndet. Detta sker, när det gäller större kärntekniska anläggningar, alltså efter det att regeringen beslutat om tillåtlighet för verksamheten. Enligt ska sökanden föreslå mark- och miljödomstolen de villkor de anser behövs för tillståndet. Regeringen får dock redan i samband med prövningen av tillåtlighetsfrågan besluta om särskilda villkor för att tillgodose allmänna intressen. Då finns en möjlighet att söka hantera de särskilda utmaningar som frågans särskilda tidsdimensioner föranleder. Ett slutförvar för använt kärnbränsle är utan tvekan ett stort och långsiktigt projekt, vilket medför att det blir svårt att beräkna hur det tar. Det tillhör dessutom kategorin udda och sällan genomförda projekt, vilket ytterligare försvårar projektplaneringen när det gäller både tid och kostnad.28 Det är sannolikt att projektet inte går framåt som planerat under den långa tid som SKB beräknar att projektet tar. Det är därför viktigt att ha beredskap för förändringar och att utvecklingen inte går som planerat. Mycket är reglerat inom kärnteknikområdet , men föreskrifterna är framför allt anpassade för kärnkraftverk, som har en annan funktion än ett slutförvar. Därför behövs en tydlig reglering för processen till och med, samt efter slutlig förslutning, som är anpassad specifikt för slutförvar för använt kärnbränsle. I detta kapitel har rådet lyft fram synpunkter på de olika faserna.29 Här finns ytterligare ett par förslag utifrån rådets yttrande () över SKB:s kompletteringar.30 SOU 2015:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet, s. 115; . SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande, s. 108. 29Se även dokumentationen från rådets seminarium om stegvis prövning: /seminarium-om-en-stegvis-provning-och-ett-sekel-av-utmaningar (hämtad ). 30Läs mer i remissvar angående Svensk kärnbränslehantering AB:s kompletterande yttranden. Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner I dagens föreskrifter finns inte några hänvisningar till behov av samråd på lång sikt. Rådet anser att samråd är nödvändigt i hela processen fram till slutlig förslutning och att det är viktigt hur detta utformas så att samråden medger deltagande, öppenhet och insyn. Rådet har förslagit att en brett sammansatt grupp bör bildas. Det är viktigt med kommunikation mellan olika grupper med olika perspektiv.31 kan inte följa och bedöma säkerhetssystemens uppbyggnad och drift på samma sätt som i ett kärnkraftverk, då barriärerna och slutförvarets funktionalitet svårligen kan bedömas. Ett möjligt sätt att följa utvecklingen av slutförvarets barriärsystem kan vara att tillämpa någon typ av demonstrations- eller pilotförvar. Governmental, Legal and Regulatory Framework for Safety. General 1 (Rev 1). Licensing Process for Nuclear Installations. Safety Standards No. Geological Disposal Facilities for Radioactive for protecting people and the environment. Specific Safety Guide No. Format and Content of the Safety Analysis Report for Nuclear Plants. Safety Guide No. remissvar angående utredningen – Ny kärntekniklag med förtydligat ansvar SOU 2019:16. 31Läs mer i remissvar angående Svensk kärnbränslehantering AB:s kompletterande yttranden. Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner remissvar angående Svensk kärnbränslehantering AB:s kompletterande yttranden, dels i ärendet om tillåtlighetsprövning enligt 17 kap. , dels enligt Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet. SOU 2018:8 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2018. Beslut under osäkerhet. SOU 2015:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. SOU 2014:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2014. Forskningsdebatt, alternativ och beslutsfattande. seminarium om en stegvis prövning och av utmaningar: /sites/default/files/eganssmpresentation _0.pdf (hämtad ). SOU 2019:16 Ny kärntekniklag – med förtydligat ansvar. Yttrande över inkomna remissvar på SKB:s yttrande enligt KTL till . Program för forskning, utveckling och demonstration av metoder för hantering och slutförvaring av kärnavfall. ”Toppdokumentet” i ansökan enligt kärntekniklagen. Se: /wp-content/uploads/2015/05/flik_01a.pdf (hämtad ). (MKB) Miljökonsekvensbeskrivning. Mellanlagring, inkapsling och slutförvaring av använt kärnbränsle. SSM Bilaga 1 ”Prövningen enligt kärntekniklagen” till Granskningsrapport – Utbyggnad och fortsatt drift av SFR. Dokumentnr: SSM2017-5969-2. Se: /contentassets/786013cbe67 4440ab589e7bf43905aaa/bilaga-1-till-yttrande-over-sfr- ansokan.pdf (hämtad ). Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner 2018 Yttrande över ansökningar om tillstånd till anläggningar för slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle. Dokumentnr: SSM2011-1135-23. Granskningsrapport 2018:07 Strålsäkerhet efter slutförvarets förslutning. Granskningsrapport 2018:06 Uppförande och drift av slutförvarsanläggningen. Dokumentnr: SSM2011-1135-19. STYR2011-131 (Ledningssystem) Beredning av tillstånd och prövning av tillståndsvillkor gällande kärntekniska anläggningar och andra komplexa anläggningar där strålning används. Se: /contentassets/66c37a81 b56f458895c74ae10b6ef79b/beredning-av-tillstand-och- provning-av-tillstandsvillkor-gallande-karntekniska- anlaggningar-och-andra-komplexa-anlaggningar-dar-stralning- anvands.pdf (hämtad ). SSM bedriver tillsyn se: /omraden/karnkraft/vart- sakerhetsarbete/vi-bedriver-tillsyn-over-karntekniska- anlaggningar/ (hämtad ). Yttrande över Svensk Kärnbränslehantering AB:s komplettering i regeringsprövningen enligt . (M2018/00217/Me). Lagar, förordningar och föreskrifter Lagen (1984:3) om kärnteknisk verksamhet Strålskyddslagen (2018:396) SSMFS 2008:1 föreskrifter och allmänna råd om säkerhet i kärntekniska anläggningar gäller för samtliga typer av kärntekniska anläggningar SSMFS 2008:21 föreskrifter och allmänna råd om säkerhet vid slutförvaring av kärnämne och kärnavfall Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner SSMFS 2008:37 föreskrifter och allmänna råd om skydd av människors hälsa och miljön vid slutligt omhändertagande av använt kärnbränsle och kärnavfall 4Modern2020 – kunskapsläge om övervakning 4.1Modern2020 – ett internationellt forskningsprojekt om övervakning har skrivit om vikten av mätprogram och övervakning. Syftet med detta kapitel är främst att följa upp kunskapsläget avseende teknisk utveckling utifrån EU-projek- tet om övervakning The Development and Demonstration of Monitoring Strategies and Technologies for Geological Disposal (Modern2020) med deltagare från fler europeiska länder. Rådet har länge förespråkat att det även behövs samhällsvetenskaplig forskning och Modern2020 har också ett delprojekt som tar upp deltagande och engagemang från olika intressenter som en avgörande faktor för att kunna implementera slutförvar. Modern2020 var ett internationellt, tvärvetenskapligt forskningsprojekt som byggde på arbetet i föregångaren (som rådet har beskrivit, se ruta nedan). Modern2020 finansierades av Europeiska kommissionen via Euratoms forsknings- och utbildningsprogram, Horizon 2020. Modern2020 samlade vetenskapliga experter från , , , , , , , , , , och . Bland deltagarna fanns representanter för organisationer och företag för kärnavfallshantering, tillsynsmyndigheter, konsulter, akademiker och lokala intressenter samt experter från olika vetenskapliga discipliner som teknik, geologi, kärnfysik och samhällsvetenskap. Huvudtanken bakom projektet var att övervakning har potential att möta både tekniska och samhälleliga behov när det gäller hantering och slutförvaring av använt kärnbränsle och högaktivt avfall. Projektet fokuserade på forskning, utveckling och demon- Modern2020 – kunskapsläge om övervakning stration av strategier och tekniker för övervakning vid slutförvaring av använt kärnbränsle och högaktivt avfall. Syftet var att skapa en gemensam grund för övervakningsaktiviteter inom EU. hölls en andra och avslutande internationell konferens där projektets resultat presenterades och diskuterades.1 Kapitlet är indelat i olika avsnitt. Efter detta inledande bakgrundsavsnitt presenteras kortfattat de viktigaste resultaten beträffande utvecklingen vad avser teknik och metoder för mätning och övervakning. Det handlar främst om resultat från delprojekten 3 och 4. En sammanfattning av vad som kommit fram från Modern2020 finns i Monitoring in Geological Disposal & Public Participation: A Stakeholder Guide.2 Denna ”Stakeholder guide” är ett resultat från delprojektet 5 som handlar om offentliga intressenters engagemang (”public stakeholder engagement”). har en annan karaktär än de övriga delprojekten och beskrivs kortfattat i kapitlets tredje avsnitt. I fjärde avsnittet nämns det svenska deltagandet i projektet och avslutningsvis finns en sammanfattning. MoDeRn: Monitoring Development for Safe Repository Operation and Staged Closure Föregångaren till Modern 2020, forskningsprogrammet , och frågan om strategier och metoder för övervakning har tidigare beskrivits i rådets kunskapslägesrapporter. I rapporten ger kapitlet ”Mätprogram för förslutna områden” en utförligare beskrivning av projektet inklusive de olika delprogrammen. Det redovisas dessutom preliminära resultat av diverse fältförsök och fallstudier med olika tekniker.3 I kapitlet ”Strategier för mätprogram i planerade slutförvarsanläggningar” redovisas och diskuteras olika strategier för utformning av mätprogram i slutförvarsanläggningar, med exempel från Posiva 1www.modern2020.eu/final-conference/home.html (hämtad ). 2Meyermans, A. m.fl. 2019. Monitoring in Geological Disposal and Public Participation – A Stakeholder Guide. Kunskapsläget på Kärnavfallsområdet 2015. Kontroll, dokumentation och finansiering för ökad säkerhet. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning () och Nagra ().4 har vid fler tillfällen diskuterat behovet av övervakning.5 4.1.1Bakgrund – monitoring och övervakning Den klassiska definitionen av ”monitoring” hänvisar inte bara till mätningar utan också till en bredare idé att observera och kontrollera utvecklingen eller kvaliteten på något . I denna text väljer vi att använda det svenska begreppet övervakning. Var ska det övervakas? Det görs ofta en distinktion mellan ”farfield” som är vanligt och relativt enkelt (övervakning av miljön genom provtagning av biota omkring ett förvar) och ”near-field” som är mer komplicerat, särskilt när det gäller att övervaka de tekniska barriärerna (övervakning av utvecklingen nere i själva förvaren). Det finns ibland ett visst motstånd mot near-field övervakning vilket motiveras med att det kan hota förvarets funktion, eftersom övervakningssensorer och kablage ses som en störande faktor i ett förvars passiva säkerhetssystem. För att inte störa förvaret är det möjligt att som i bygga demonstrationsförvar i anslutning till förvaret de nu håller på att uppföra som första i världen. Att konstruera och driva ett demonstrationsförvar innebär att det finns en konkret miljö att presentera en anläggning i, vilket kan bidra till att öka insynen i hela utvecklingsprocessen. När ska det övervakas? En annan åtskillnad kan göras mellan dels ”operational safety monitoring” som handlar om att följa säkerheten av arbetare på arbetsplatsen samt följa upp hur verksamheten påverkar den direkta miljön, dels ”postclosure safety monitoring” som har ett annat mål. Denna övervakning kan involvera installation av sensorer i det konstruerade barriärsystemet för att observera olika processer och parametrar i förvaret för att få mer och djupare förståelse av förvarets utveckling efter förslutning. I händelse av att mätningar visar att inte uppfyller kraven kan man tänka SOU 2016:16 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2016. Risker, osäkerheter och framtidsutmaningar. 5Se exempelvis: . yttrande över SKB:s Fud-program 2013; . SOU 2013:11 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2013. Slutförvarsansökan under prövning: kompletteringskrav och framtidsalternativ; . synpunkter på behov av kompletteringar av ansökan för tillstånd till anläggningar i ett sammanhängande system för slutförvaring av använt kärnbränsle och kärnavfall. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning sig att återta den aktuella kapseln. I vissa länder (dock ej i ) finns det lagstiftning om att detta ska vara möjligt. Detta kapitel handlar i huvudsak om att övervaka barriärerna fram till slutlig förslutning, ”near-field monitoring”. kan i sig sträcka sig över en tidsrymd längre än . Olika berggrund i olika länder ger olika förvaringskoncept och därmed också olika strategier och tekniker för övervakning. En anledning att olika länder planerar för olika slutförvarskoncept beror på vilken berggrund som finns i landet. Företag och organisationer för hantering av kärnavfall som utvecklar geologiska slutförvarssystem i lersten eller saltformationer förlitar sig på deras starka naturliga inneslutningskapacitet. Gnejs och granit däremot, som är berggrund bl.a. i och saknar sådan kapacitet. I dessa fall har berget en fördröjande inverkan för eventuellt läckage att nå biosfären. De tekniska barriärerna är därför relativt sett viktigare i dessa fall. 4.2Mätprogram och övervakning (teknik) För att försäkra sig om att ett förvar fungerar som det är tänkt behöver detta övervakas. Förvarets funktion övervakas genom att mäta, eller på annat sätt regelbundet observera vissa kritiska parametrar. För att göra detta krävs att ett mätprogram upprättas som innefattar metoder och strategier. I enlighet med internationella rekommendationer och ”guide-lines”6 ska ett mätprogram omfatta mätningar för konstruktion och drift. Det kan också vara önskvärt med någon form av övervakning även efter slutlig förslutning. I detta kapitel redovisas kort status för de tekniska möjligheterna att mäta väsentliga parametrar som framkommit från forskningsprojekten inom Modern2020 programmet, även vidare framtida utvecklingsmöjligheter diskuteras. I föreskriver SSM i , 8 § att: Inverkan på säkerheten av sådana åtgärder som vidtas för att underlätta övervakning eller återtagning av deponerat kärnämne eller kärnavfall från slutförvaret eller för att försvåra tillträde till slutförvaret ska analyseras och redovisas till . Monitoring and Surveillance of Radioactive ; ICRP. Radiological protection in geological disposal of long-lived solid radioactive waste. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning SSM ska således göra en bedömning av eventuell negativ påverkan på säkerheten.