sou · H8B327 · 2020-05-08 00:00:00 — De av uppföljningsmyndigheterna genomförda främjande- och samordningsinsatserna har sammantaget inte varit tillräckliga i för- hållande till behoven. Det har funnits problem i framförhållningen i det stöd som erbjudits. Vissa stödinsatser till kommuner och regio- ner, respektive mellan kommuner och regioner, bör av effektivitets- skäl samordnas på ett sätt som inte sker . (avsnitt 7.4) Insatser för att främja det grundläggande minoritetsskyddet som gäller i hela landet, har inte genomförts i tillräcklig utsträckning, enligt utredningens bedömning. Ett intensifierat främjandearbete bestående av riktade kunskapshöjande och synliggörande insatser, kombinerat med besök och erbjudande av regionala konferenser, bedöms kunna leda till bättre genomslag för grundskyddet. (avsnitt 7.4) Analyser som gjorts inom ramen för uppföljningen har inte givit en tillräckligt tydlig bild av den faktiska situationen i kommuner och regioner. Den bristande analysen har påverkat möjligheterna att vidta effektiva och ändamålsenliga samordnings- och främjandeinsatser. (avsnitt 7.4) En mycket viktig del av främjandearbetet är att identifiera, analy- sera och systematiskt sprida kunskap och erfarenhet om framgångs- faktorer i genomförandearbetet. Lärandet inom minoritetspolitiken behöver öka betydligt. Det behövs verktyg för att systematiskt sprida kunskap och erfarenheter. Det behövs en fördjupad analys av fram- gångsfaktorer och förutsättningarna att systematiskt duplicera sådana faktorer. (avsnitt 7.4) För att undanröja strukturella hinder kopplade till bristen på per- sonal med språk- och kulturkompetens, och för att bygga kapacitet, krävs det strategiska, samordnade och långsiktiga insatser. Det kan behövas gemensamma satsningar av olika slag eller samverkan mellan en rad olika aktörer inom det offentliga. Kommuner och regioner behöver konkreta stödinsatser för att komma vidare i arbetet och syste- matiskt bygga långsiktigt hållbara lösningar för att säkerställa kom- petensförsörjning av personal som kan minoritetsspråk, i första hand inom äldreomsorg, förskola och skola. Det handlar framför allt om att skapa gemensamma lösningar för fortbildning och att höja statu- sen på arbetet och därmed öka incitamenten för människor att söka sig till sådant arbete. Av effektivitetsskäl och för att undvika dubbel- arbete krävs samordning av insatserna. (avsnitt 7.4) Uppföljningen har inte varit samlande och pådrivande i förhållande till övriga statliga myndigheter på det sätt som var avsett. Ett tyd- ligare ansvar för en gemensam stödfunktion för sektorsmyndigheter bör av effektivitetsskäl övervägas och bör ingå som en del av det nationella samordnings- och uppföljningsansvaret inom minoritets- politiken. (avsnitt 7.4) En förutsättning för att kunna samverka är att myndigheterna har en överblick över andra myndigheters uppdrag och sätt att arbeta. Det vore både effektivt och ändamålsenligt att tillhandahålla ett system eller en struktur för att öka överblicken, eftersom ett stort antal tjänstepersoner som arbetar med frågorna annars skulle behöva lägga resurser på att skaffa sig denna överblick på egen hand. Det vore mest ändamålsenligt och effektivt om en myndighet med nationellt samordnings- och uppföljningsansvar hade i uppdrag att ansvara för en struktur för att främja samverkan. Samverkan behövs framför allt i frågor som rör samråd med de nationella minoriteterna och informationsinhämtning av olika slag. Uppföljningen bör i första hand bygga på befintliga strukturer för insamling av information inom respektive sektor. (avsnitt 7.4) Bristande stöd och samordning bidrar till dubbelarbete på lokal och regional nivå, vilket i förlängningen innebär att kommuner och regioners förutsättningar för att utnyttja statsbidraget så effektivt som möjligt försämras. Starka effektivitetsskäl talar således för att uppföljningsmyndigheternas resurser för främjande och samordning måste stärkas så att de bättre kan motsvara kommuners och regio- ners behov. Stödet behöver också utvecklas så att kommuner och regioner erbjuds ändamålsenligt metodstöd utifrån faktiska behov. (avsnitt 7.4) Minoritetspolitikens nuvarande tre delområden ska ersättas med fyra delmål. 1.Frihet från diskriminering och annan negativ särbehandling: per- soner som tillhör en nationell minoritet ska i alla sammanhang kunna ge uttryck för sin kulturella identitet utan rädsla för att utsättas för diskriminering, hatbrott och andra former av negativ särbehandling. 2.Inflytande och delaktighet: de nationella minoriteterna ska ha förutsättningar och möjligheter att påverka det allmännas beslut i frågor som berör dem och att vara delaktiga på lika villkor som majoriteten i samhällslivet. Barn och unga som tillhör de natio- nella minoriteterna ska ha sådana möjligheter anpassade till sina förutsättningar. 3.Kulturell identitet: personer som tillhör de nationella minori- teterna ska ha möjlighet att tillägna sig, använda och utveckla sitt minoritetsspråk, bevara, utveckla och ha tillgång till sitt kulturarv samt i övrigt tillägna sig och utveckla sin kulturella identitet. 4.Levande minoritetsspråk: de nationella minoritetsspråken ska be- varas och utvecklas som levande språk i . Delmålen ska användas i styrning och uppföljning av minoritets- politiken på nationell nivå. Målen kan även ge vägledning för kom- muner och regioner och de anger de slutliga effekter eller samhälls- förändringar som det allmännas minoritetspolitiska insatser ytterst ska bidra till att förverkliga. (avsnitt 8.2.1–8.2.2) Regeringen ska utveckla och använda sig av en särskild styrstra- tegi i sin myndighetsstyrning – minoritetspolitisk integrering. Stra- tegin innebär att utvalda myndigheter vid behov ges i uppdrag att arbeta med att långsiktigt integrera ett minoritetsperspektiv i det ordinarie beslutsfattandet inom organisationen i syfte att bättre bidra till minoritetspolitikens mål. I strategin ska ingå att uppföljnings- myndigheterna tillhandahåller rådgivning och utvecklar metodstöd för arbetet med integrering. (avsnitt 8.2.3) För att kunna utveckla samordning och uppföljning ytterligare i den riktning som regeringen aviserat och för att kunna säkerställa de nationella minoriteternas rättigheter krävs det både resursförstärk- ningar och andra mer långtgående förändringar. I nästa fas av arbetet behövs kraftfulla insatser för att undanröja hinder som begränsar förverkligandet av de nationella minoriteternas rättigheter. Den före- slagna revideringen och förstärkningen av uppföljningsuppdraget innebär en ambitionshöjning – i linje med regeringens intentioner – som kan bidra till ökat förtroendet för minoritetspolitiken. Regeringens styrning av minoritetspolitiken behöver bli tydli- gare. Möjligheterna att inom länsstyrelsestrukturen åstadkomma den styrning som krävs bedöms som mycket begränsade. Utmaningarna i uppföljningsarbetet kan inte heller helt lösas genom att regeringen tillför ytterligare resurser till . Att inrätta en helt ny myndighet skulle kräva mycket starka skäl. Utredningen bedömer att övervägande skäl talar för att med dagens förutsättningar i första hand välja en befintlig myndighet, i stället för att inrätta en ny. (avsnitt 8.3.4) Samordnings- och uppföljningsuppdraget för samtliga minorite- ter och minoritetsspråk behöver förtydligas och mer resurser behö- ver tillskjutas. För att åstadkomma en ändamålsenlig och effektiv styrning av minoritetspolitiken, krävs det tydligare myndighetsstyr- ning från regeringen och sektorsövergripande samordning mellan myndigheter. Uppdraget, som central uppföljande och samordnande myndighet när det gäller de nationella minoriteterna judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar samt de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib, ska flyttas från Läns- styrelsen i till och folkminnen, Isof. (avsnitt 8.3.4) Genom att samla flera frågor som rör de nationella minoriteterna hos samma myndighet finns det bättre förutsättningar för reger- ingen att styra inriktningen på verksamheten och nyttja de samlade resurserna effektivt och ändamålsenligt. Det ger också goda förut- sättningar att bygga sakkunskap inom minoritetspolitiken. Det ger förutsättningar att skapa en rad värdefulla synergier som talar för att samordnings- och uppföljningsuppdraget bör placeras hos Isof. Det tidigare föreslagna inrättandet av språkcentrum för finska, jiddisch, meänkieli och chib, med Isof som ansvarig huvudman, skulle stärka myndighetens förutsättningar på minoritetsområdet ytter- ligare. Genom att samla frågor som rör revitalisering och främjande av minoritetsarbetet hos samma statliga myndighet finns goda för- utsättningar att nyttja samlad sakkunskap och gjorda lärdomar samt bidra till att sprida dessa till kommuner och regioner som en del av främ- jandet och informations- och kunskapshöjande insatser. (avsnitt 8.3.4) roll inom samordnings- och uppföljningsuppdraget ska renodlas till att bevaka frågor som rör samiska rättigheter och samiska språkets utveckling inom minoritetspolitiken. ska ges större frihet att arbeta med det minoritetspolitiska uppdraget avseende samiska rättigheter och samiska språket genom att ges möj- lighet att självständigt rapportera om politiken och ge rekommenda- tioner till regeringen. (avsnitt 8.4) Det minoritetspolitiska uppdraget bör regleras tydligt och samlat i myndighetsinstruktionerna. Isof ska ansvara för samordning och uppföljning av de offentliga insatserna för de nationella minoriteterna judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar samt de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli och chib. ska bevaka samiska rättigheter och samiska språkets ut- veckling inom minoritetspolitiken. Myndigheterna ska utifrån ett rättighetsperspektiv vara pådrivande, stödjande och samlande vid genomförandet av minoritetspolitiken. De ska även bidra till en stra- tegisk, systematisk och långsiktig styrning av politiken och en integrer- ing av de nationella minoriteternas rättigheter inom berörda sekto- rer. (avsnitt 8.5.1–8.5.2) Isof och ska följa utvecklingen inom minoritetspoli- tiken och inom relevanta områden, nationellt och internationellt. Myndigheterna ska verka för att regeringen ska få tillgång till de ut- värderingar och andra underlag som behövs för styrning och utveck- ling av minoritetspolitiken. (avsnitt 8.5.3–8.5.2) Isof ska verka för ökad kunskap om och förståelse för de natio- nella minoriteterna judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar och deras rättigheter. ska inom ramen för sitt minoritets- politiska uppdrag verka för ökad kunskap om och förståelse för samer och samiska rättigheter. (avsnitt 8.5.5) Isof ska tillhandahålla en struktur för och i övrigt främja sam- verkan och erfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter, kommu- ner, regioner och andra aktörer. Arbetet med att främja samverkan och erfarenhetsutbyte är särskilt resurskrävande. Det är inte effek- tivt och ändamålsenligt att bedriver ett sådant arbete parallellt med Isof. och Isof bör i stället genom samver- kan säkerställa att även samiska rättigheter och samiska språkets behov beaktas inom ramen för institutets uppdrag. (avsnitt 8.5.6) Isof och ska bistå med rådgivning, metodstöd, utbild- ning och liknande stöd till myndigheter och andra aktörer. (av- snitt 8.5.7) Isof ska ansvara för fördelning av statsbidraget till organisationer som företräder minoriteter samt övriga uppgifter enligt förord- ningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter. I fråga om statsbidrag till kommuner och regioner behöver regeringen ta fram ett system med två bidrag – ett för samiskt förvaltningsområde och ett för övriga två förvaltningsområden. I avvaktan på att det finns ett sådant system ska Isof pröva frågor om statsbidrag till kom- muner i förvaltningsområde för finska och meänkieli. ska pröva frågor om statsbidrag till övriga kommuner och till Region Isof ska pröva frågor om statsbidrag till övriga regioner samt meddela föreskrifter enligt förordningen. (avsnitt 8.5.8) Isof ska överta ansvaret för webbplatsen från Same- tinget. Webbplatsen bör vidareutvecklas som en del i den förstärkta samordningen och främjandet av minoritetspolitiken. (avsnitt 8.5.9) Uppföljningsmyndigheterna ska redo- visa utvecklingen inom minoritetspolitiken för sina respektive an- svarsområden, under närmast föregående kalenderår. (avsnitt 8.5.10) och Isof ska ges i uppdrag att var för sig utveckla en rapporteringsstruktur för den periodiska uppföljningen av politiken, med utgångspunkt i utredningens iakttagelser och bedömningar. I upp- draget ska ingå att se över och ompröva minoritetspolitikens indika- torsystem. (avsnitt 8.5.11) Uppföljningsmyndigheterna ska samverka med varandra inom ramen för det minoritetspolitiska uppdraget i syfte att åstadkomma enhetlighet och effektivitet i arbetet. (avsnitt 8.6) Ett särskilt rådgivande organ för samordnings- och uppföljnings- ansvaret – ett råd – inrättas vid Isof. Rådet ska bestå av minst fyra och högst nio ledamöter. Ledamöterna ska utses av myndigheten. Rådet ska ha till uppgift att tillföra myndigheten sakkunskap i fråga om judars, romers, sverigefinnars och tornedalingars förhållanden och ge råd i frågor som rör det minoritetspolitiska uppföljnings- och samordningsuppdraget. (avsnitt 8.7) Innehållet i det minoritetspolitiska uppdraget bör regleras samlat i instruktionerna för Isof och . Bestämmelsen i 21 § mino- ritetslagen innehåller en del av uppdraget och ska därför upphävas. (avsnitt 8.8.2) Utredningen föreslår att förändringarna genomförs med verkan fr.o.m. , med undantag för en ändring i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk som ska träda i kraft . Om regeringen genomför utredningens förslag bör regeringen ge Statskontoret, en statlig utredning eller någon annan utomstående aktör i uppdrag att utvärdera utfallet. Det kan vara lämp- ligt att genomföra en sådan utvärdering . (avsnitt 8.8.4) Den totala kostnaden för samordning och uppföljning av minori- tetspolitiken beräknas uppgå till . (av- snitt 9.6.4) 1.1Förslag till lag om ändring i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk Härigenom föreskrivs att 21 § lagen (2009:724) om nationella mino- riteter och minoritetsspråk ska upphöra att gälla vid utgången av . 1.2Förslag till förordning om ändring i förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter Härigenom föreskrivs att 9, 10, 12, 12 a, 13 a och 15 §§ förordningen (2005:765) om statsbidrag för nationella minoriteter ska ha följande lydelse. Ansökningar om bidrag en- Ansökningar om bidrag en- ligt denna förordning prövas av ligt denna förordning prövas av Ett beslut om bidrag får förenas med villkor. Dessa ska framgå av En ansökan om statsbidrag ska göras skriftligen på en ska göras skriftligen på en och folkminnen tillhandahåller. Ansökan ska vara egenhändigt undertecknad av behörig före- undertecknad av behörig före- trädare för organisationen och ha trädare för organisationen och ha kommit in till senast kommit in till institutet senast Tillsammans med ansökan ska organisationen lämna sina stadgar och en verksamhetsberättelse för det senaste verksamhetsåret samt uppgifter om sammansättningen i styrelsen eller motsvarande organ. Organisationen är skyldig att Organisationen är skyldig att lämna även de andra lämna institutet även de andra handlingar och uppgifter som handlingar och uppgifter som anser krävs för pröv- institutet anser krävs för pröv- ning av ansökan. ning av ansökan. 1Senaste lydelse 2009:1300. 2Senaste lydelse 2009:1300. beviljats bidrag enligt denna för- beviljats bidrag enligt denna för- ordning är skyldig att lämna de ordning är skyldig att lämna de hetsberättelser och andra upp- hetsberättelser och andra upp- i varje enskilt fall folkminnen i varje enskilt fall visning ska vara bestyrkt av visning ska vara bestyrkt av revisor och, om det bidrag som revisor och, om det bidrag som har beviljats uppgår till minst sex har beviljats uppgår till minst sex prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och prisbasbelopp enligt 2 kap. 6 och 7 §§ socialförsäkringsbalken, auktoriserad eller godkänd revisor. auktoriserad eller godkänd revisor. ska i sin årsredovisning lämna en minnen ska i sin årsredovisning samlad redovisning av vilka som lämna en samlad redovisning av har fått bidrag, med vilka belopp vilka som har fått bidrag, med och för vilka ändamål. vilka belopp och för vilka ända- styrelsen ska dessutom senast den ingen lämna en sammanfattande för vad bidragen har använts till redogörelse för vad bidragen har och, om möjligt, en bedömning använts till och, om möjligt, en av statsbidragets effekter i för- bedömning av statsbidragets effek- hållande till syftet med bidragen. ter i förhållande till syftet med 3Senaste lydelse 2009:1300. 4Senaste lydelse 2009:1300. Om en bidragsmottagare är Om en bidragsmottagare är återbetalningsskyldig enligt 13 §, återbetalningsskyldig enligt 13 §, besluta att helt eller delvis kräva minnen besluta att helt eller del- vis kräva tillbaka bidraget. särskilda skäl för det, får läns- det finns särskilda skäl för det, styrelsen efterge kravet på åter- får institutet efterge kravet på betalning helt eller delvis. återbetalning helt eller delvis. får meddela de föreskrifter som minnen får meddela de föreskrif- behövs för verkställigheten av ter som behövs för verkställig- heten av denna förordning. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Ansökningar om statsbidrag för eller tidigare bidragsår handläggs enligt äldre föreskrifter. 5Senaste lydelse 2009:1300. 6Senaste lydelse 2009:1300. 1.3Förslag till förordning om ändring i förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen Härigenom föreskrivs i fråga om förordningen (2007:1181) med instruktion för och folkminnen7 dels att nuvarande 2 a och 3 a §§ ska betecknas 2 b och 3 b §§, dels att 1, 4 och 8 samt den nya 3 b §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas fyra nya paragrafer, 2 a, 3 a, 4 b, och 6 a §§, av följande lydelse. och folkminnen har till uppgift att bedriva språkvård och på vetenskaplig grund öka, levandegöra och sprida kunskaper om språk, dialekter, folkminnen, namn och immateriella kulturarv i . Myndigheten ansvarar för sam- ordning och uppföljning av de offentliga insatserna för de natio- nella minoriteterna judar, romer, sverigefinnar och tornedalingar samt de nationella minoritets- språken finska, jiddisch, meänkieli och chib. Myndigheten ska utifrån ett rättighetsperspektiv vara pådrivande, stödjande och sam- lande vid genomförandet samt bidra till en strategisk, systematisk och långsiktig styrning av mino- ritetspolitiken och en integrering av de nationella minoriteternas rättigheter inom berörda sektorer. Myndigheten ska främja utvecklingen inom sitt verksamhets- område genom fördelning av statliga bidrag. 3a § 2014:171. 8Senaste lydelse 2012:309. Myndigheten ska bedriva forskning inom sitt verksamhetsområde och verka för ökad kunskap i samverkan med andra, exempelvis universitet och högskolor. Myndigheten ska inom ramen för sitt samordnings- och uppfölj- ningsuppdrag för minoritetspoliti- ken särskilt 1. följa utvecklingen inom poli- tiken och inom relevanta områden nationellt och internationellt, 2. verka för att regeringen ska få tillgång till de utvärderingar och andra underlag som behövs för styrning och utveckling av mino- ritetspolitiken, 3. verka för ökad kunskap om och förståelse för de nationella minoriteterna och deras rättigheter, 4. tillhandahålla en struktur för, och i övrigt främja, samverkan och erfarenhetsutbyte mellan statliga myndigheter, kommuner, regioner och andra aktörer, 5. bistå med rådgivning, metod- stöd, utbildning och liknande stöd till myndigheter och andra aktö- rer, och 6. pröva frågor om statsbidrag utifrån gällande författningar där myndigheten har ett sådant upp- drag. Myndigheten ska senast den redovisa utveck- lingen inom minoritetspolitiken under närmast föregående kalen- derår såvitt avser de nationella minoriteterna judar, romer, sverige- och tornedalingar samt de nationella minoritetsspråken finska, jiddisch, meänkieli, och chib. Myndigheten ska följa upp det regionala utfallet av sin verksam- het och rapportera det till , med undantag för verk- samhet enligt 1 § andra stycket och 2 a §. Myndigheterna ska samråda om vilken rapportering som behövs. Utöver de uppgifter som myn- Utöver de uppgifter som myn- digheten har enligt 1 och 2 §§ får digheten har enligt 1, 2 och 2 a §§ den tillhandahålla varor och åta får den tillhandahålla varor och sig att utföra undersökningar, åta sig att utföra undersökningar, utredningar och andra tjänster utredningar och andra tjänster inom sitt verksamhetsområde. inom sitt verksamhetsområde. Myndigheten ska samverka med inom ramen för sitt sam- för minoritetspolitiken i syfte att åstadkomma enhetlighet och effek- tivitet i arbetet. Vid myndigheten ska det finnas ett råd för samordnings- och upp- Rådet ska tillföra myndig- heten sakkunskap i fråga om judars, romers, sverigefinnars och torne- 9Senaste lydelse 2009:743. Fyra ledamöter i utses av reger- ingen. Myndigheten utser övriga ledamöter i nämnden och leda- möter i rådet enligt 6 a §. dalingars förhållanden och ge råd i frågor som rör uppdraget. Rådet ska bestå av minst fyra och högst nio ledamöter. Fyra ledamöter i utses av reger- ingen. Övriga ledamöter utses av myndigheten. Denna förordning träder i kraft . 1.4Förslag till förordning om ändring i offentlighets- och sekretessförordningen (2009:641) Härigenom föreskrivs att 7 § offentlighets- och sekretessförord- ningen (2009:641) ska ha följande lydelse. Sekretess gäller hos följande myndigheter avseende de under- sökningar som anges nedan för uppgifter som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Föreskrifterna i 24 kap. 8 § tredje stycket första meningen och fjärde stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller, om inte en längre gående begränsning i sekretes- sen anges i det följande. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ värdering av den arbets- tionssätt, utvärdering av effekter av olika refor- mer och åtgärder inom 10Senaste lydelse 2019:315. sökningar på det handels- _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ sökningar om och del- men för forskning och triska eller andra medi- _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Sekretess gäller hos följande myndigheter avseende de under- sökningar som anges nedan för uppgifter som avser en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden och som kan hänföras till den enskilde. Föreskrifterna i 24 kap. 8 § tredje stycket första meningen och fjärde stycket offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) gäller, om inte en längre gående begränsning i sekretes- sen anges i det följande. _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ värdering av den arbets- tionssätt, utvärdering av effekter av olika refor- mer och åtgärder inom sökningar på det handels- _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ sökningar om och del- men för forskning och triska eller andra medi- _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ _ Denna förordning träder i kraft . 1.5Förslag till förordning om ändring i förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk Härigenom föreskrivs att 2, 11, 13 och 14 §§ förordningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk ska ha följande lydelse. ansvarar för uppföljningen av minnen ansvarar för uppfölj- ning av lagen (2009:724) om natio- nella minoriteter och minoritets- (2009:724) om nationella mino- riteter och minoritetsspråk. Första stycket gäller inte sådan uppföljning som omfattas av 3 §. om statsbidrag till de kommuner minnen ska pröva frågor om stats- bidrag till de kommuner som för samiska och till regionerna i ingår i förvaltningsområdet för finska och meänkieli. ska pröva frågor om statsbidrag till