sou · H8B329 · 2020-05-27 00:00:00 — Eftersom fokus i rapporten ligger på utformningen av det militära försvaret berörs det psykologiska försvaret inte lika mycket i slutrapporten som i rapporten . En formulering som återkommer i rapporten är att ”Ett starkt svenskt totalförsvar är krigsavhållande och därmed förebyggande och ytterst fredsbevarande”.14 Dock konstaterar att försvarsvilja och folkförankring är viktiga förutsättningar för ett trovärdigt försvar och att invånare och beslutsfattare måste göras medvetna om de krav som kriget ställer.15 Beredningen slår vidare fast att utsätts för cyberangrepp och påverkansoperationer och att vi för att kunna avvärja denna typ av hot måste ha en ”samlad uppfattning om hotens omfattning, karaktär m.m.” samt att det krävs förebyggande åtgärder.16 Försvarsberedningen bedömer att vid 14Ds 2019:8, s. 20, 105, 338. sägs detta om ”militära försvaret” i stället för ”totalförsvaret”, se s. 159 och 282. 15Ds 2019:8, s. 108. 16Ds 2019:8 s. 104. Relevanta utredningar i närtid en eventuell konflikt, kris eller krig i närområdet kommer att bli utsatt för ett flertal olika påtryckningsmedel varav påverkansoperationer är ett av dessa. Om möjligt kan en angripare därmed uppnå sina målsättningar utan att använda militärt våld.17 I rapporten ägnar Försvarsberedningen ett betydande intresse och konstaterar bl.a. att den politiska utvecklingen i och den ökade ryska militära förmågan medfört att det militärstrategiska läget i närområde försämrats under senare år.18 Försvarsberedningen använder begrepp som ”gråzonsproblematik” och ”icke-linjär krigföring” för att belysa den ryska militärdoktrinen som innebär att alla tillgängliga maktmedel kan användas för att uppnå säkerhetspolitiska mål och att informationsarenan är av särskild vikt och att påverkansoperationer, användande av minoritetsgrupper och missnöjda samhällsgrupper kan användas för egna syften.19 Försvarsberedningen framhåller vidare att medvetenheten har ökat i om användning av påverkansmetoder utomlands.20 Över huvud taget får ett större utrymme i slutrapporten jämfört med den föregående, Motståndskraft. Beredningen återkommer i slutrapporten till underrättelsemyndigheternas betydelse och framhåller att verksamheten och samarbetet mellan myndigheterna och andra ”relevanta aktörer” måste bedrivas så att ”dessa på bästa sätt bidrar med underlag och förvarning även när en gråzonsproblematik uppstår”.21 Gråzonsfrågorna ska enligt beredningen i fredstid i huvudsak hanteras av civila myndigheter såsom , Säkerhetspolisen, den nya myndigheten för psykologiskt försvar, MSB, och men också av regeringen och . Försvarsmakten ska här enligt Försvarsberedningen stödja övriga myndigheter. Under skärpt eller högsta beredskap ges det militära försvaret utökade mandat och får en viktigare roll.22 Relevanta utredningar i närtid 5.72018 års tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01) tryck- och yttrandefrihetskommitté (Ju 2018:01) är en parlamentarisk kommitté som syftar till att åstadkomma ett ändamålsenligt grundlagsskydd för tryck- och yttrandefriheten. En av de frågor som ska utredas är om public service-företagens oberoende är tillräckligt garanterat genom nuvarande reglering i grundlag och i vanlig lag och att överväga om oberoendet kan och bör stärkas ytterligare genom ändringar i grundlag.23 Uppdraget ska redovisas . 5.8Utredningen om civilt försvar (Ju 2018:05) beslutade regeringen om direktiv för en utredning om ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar. Utredningen ska bl.a.: •analysera och lämna förslag på en struktur med statliga myndigheter indelade i sektorer och sektorsansvariga myndigheter, •analysera och lämna förslag på en ändamålsenlig geografisk indelning för civil ledning och samordning på regional nivå och på hur dessa områden ska ledas, •analysera och lämna förslag på en förtydligad ledningsförmåga för kommuner och landsting, •analysera och lämna förslag på hur Myndigheten för samhällsskydd och beredskaps (MSB) roll att verka för samordning kan utvecklas, och •lämna nödvändiga författningsförslag. Förslagen ska utgå från Försvarsberedningens rapport – inriktningen av totalförsvaret och utformningen av det civila försvaret 2021–2025.24 Uppdraget ska enligt tilläggsdirektiv redovisas . Ansvar, ledning och samordning inom civilt försvar. Relevanta utredningar i närtid 5.9Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet (Ku 2018:04) Som ett led i genomförandet av regeringens demokratistrategi beslutades om kommittédirektiv till en nationell satsning på medie- och informationskunnighet (). Uppdraget innebär att arbeta med utåtriktade insatser som ökar människors motståndskraft mot desinformation, propaganda och näthat, kartlägga kunskapsläget och vad som görs av olika aktörer för att bidra till stärkt motståndskraft. Utredningen ska också analysera behovet av fortsatta insatser och föreslå hur utredningens insatser och analyser kan tas vidare inom den befintliga myndighetsstrukturen. Enligt direktivet ska utredningen ”förhålla sig till inrättandet av en myndighet för psykologiskt försvar”. Uppdraget ska redovisas senast den 1 oktober 2020.25 5.10Demokratin – samling för en stark demokrati (Ku 2018:02) För att uppmärksamma att det är det första riksdagsvalet där både kvinnor och män fick rösta har regeringen tillsatt en kommitté som åren 2018 – 2021 ska planera, samordna och genomföra en samling av insatser och aktiviteter för en stark demokrati. Insatserna ska samlas under rubriken – värd att värna varje dag.26 Kommittén ska uppmuntra en bredd av aktörer i hela landet att delta, såsom skolväsendet, det civila samhället, myndigheter och kommuner. Insatserna och aktiviteterna ska nå ut till en stor del av befolkningen. Kommitténs arbete ska vidare bidra till att utveckla och stärka demokratin på både kort och lång sikt genom att öka delaktigheten, förankringen och motståndskraften i demokratin. Insatserna ska t. ex. främja utveckling av de kunskaper och förmågor som människor behöver ha för att kunna delta aktivt i demokratin, bidra till att uppmuntra och inspirera till demokratiskt deltagande och stärka stödet för demokratins grundläggande principer. Nationell satsning på medie- och informationskunnighet och det demokratiska samtalet. Demokratin – samling för en stark demokrati. Relevanta utredningar i närtid ten i genomförandet ska ligga och uppdraget ska slutredovisas senast den 1 juni 2022.27 5.11Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar (SOU 2018:50) Parlamentariska public service-kommittén redovisade i sitt slutbetänkande ett samlat förslag om hur en ändamålsenlig reglering av public service i ett nytt medielandskap ska utformas, dels inför nästa tillståndsperiod som inleds 2020, dels på . Förslaget omfattar bl.a. frågor om hur (), () och Utbildningsradios (UR) utbud ska nå ut till publiken och hur public service-bolagens ansvar och oberoende påverkas när relationen till olika former av kommersiell verksamhet förändras. Kommittén redovisade också sin bedömning om förutsättningarna för att låta utgivningen av den lättlästa nyhetstidningen 8 Sidor rymmas inom ramen för ett nytt public service-uppdrag.28 5.12Stärkt skydd mot manipulationer av valsystemet (Ju 2020:08) tillsatte regeringen en parlamentarisk kommitté med uppgift att göra en översyn av och överväga förändringar i delar av valsystemet. I direktiven till utredningen konstaterar regeringen att ”valens demokratiska legitimitet bygger i hög grad på väljarnas och partiernas tillit till valsystemets förmåga att säkerställa säkra och korrekta valresultat”. Regeringen skriver vidare att Säkerhetspolisen och MSB bedömt att riskerna för informationspåverkan och hot mot genomförande av val ökat . Kommittén ska därför bl.a.: •analysera behovet av ett utpekat ansvar för samordning av säkerhetsfrågor vid val samt behovet av ett system för rapportering av incidenter vid röstmottagning i syfte att stärka allmänhetens tilltro till valsystemet, 28SOU 2018:50, Ett oberoende public service för alla – nya möjligheter och ökat ansvar. Relevanta utredningar i närtid •bedöma om skyddet mot olika former av påverkan på väljarna vid röstningen är tillräckligt eller om det kan stärkas och särskilt föreslå metoder för att motverka förekomsten av s.k. familjeröstning. Uppdraget ska redovisas senast den 15 oktober 2021.29 6Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret FRA har till uppgift att bedriva signalspaning enligt lagen (2008:717) om signalspaning i försvarsunderrättelseverksamhet och den förordning som ansluter till lagen. FRA har också uppgifter inom informationssäkerhetsområdet. FRA kan i sin underrättelseverksamhet inhämta underrättelser av betydelse för det psykologiska försvaret. I FRA:s årsrapport anges att myndigheten kunnat rapportera om hur påverkansoperationer från främmande makt styrs och organiseras samt detaljer om tillvägagångssätt.1 I årsrapporten nämns gråzonsproblematik som ett område där ”de verktyg som används inkluderar cyberattacker, påverkansoperationer, strategiska uppköp av företag och traditionella underrättelseaktiviteter”. Årsrapporten nämner även att myndighetens uppdragsgivare ökat sitt fokus på hybridhot (eller icke-linjär krigföring) och nämner som exempel på detta ”påverkansoperationer, cyberhot, desinformation och sabotage”.2 Försvarsmakten har enligt myndighetsinstruktionen (2007:1266) till uppgift att upprätthålla och utveckla ett militärt försvar som ytterst kan möta ett väpnat angrepp. Grunden för Försvarsmaktens verksamhet ska vara förmågan till väpnad strid. 2FRA årsrapport , s. 7 och 13. Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret svara och främja svensk säkerhet och kunna värna suveräna rättigheter och svenska intressen. Försvarsmakten ska även kunna förebygga och hantera konflikter och krig såväl nationellt som internationellt samt med myndighetens befintliga resurser kunna lämna stöd till civil verksamhet. Försvarsmakten ska vidare bedriva omvärldsbevakning och upptäcka och identifiera yttre hot mot och svenska intressen, bedriva försvarsunderrättelseverksamhet samt ta fram underlag för beslut om höjd beredskap.3 Flera verksamheter inom Försvarsmakten har en tydlig koppling till det psykologiska försvaret t.ex. myndighetens militärstrategiska kommunikationsverksamhet. Den innebär bl.a. att till sjöss, på land och i luften visa militär närvaro och förmåga över hela för att stärka folkförankringen och försvarsviljan. Vid Försvarsmaktens Ledningsregemente finns vidare Psyopsförbandet som ska kunna genomföra psykologiska operationer och upptäcka vilseledande information och påverkansförsök från andra aktörer och motverka dessa.4 Även vid pågående insatser sker verksamhet inom området. Militära underrättelse- och säkerhetstjänsten (Must) har till uppgift att bedriva försvarsunderrättelseverksamhet och militär underrättelse- och säkerhetstjänst. Försvarsunderrättelseverksamheten vid Must inriktas genom beslut av regeringen och av Överbefälhavaren. I uppgiften ingår att kartlägga och analysera yttre hot mot t.ex. påverkansoperationer. Försvarsmakten arbetar tillbaka aktivt med att bygga upp förmåga att identifiera och möta informationspåverkan. 6.3Myndigheten för press, radio och TV (MPRT) Myndigheten för press, radio och TV (MPRT) har till uppgift att verka för yttrandefrihet inom sitt verksamhetsområde och främja möjligheterna till mångfald och tillgänglighet inom press, radio och tv. Myndigheten ska även följa och analysera utvecklingen inom medieområdet och sprida kunskap om den till allmänheten. MPRT publicerar statistik och annan information om ägande- och bransch- 33 § förordningen (2007:1266) med instruktion för Försvarsmakten. 4www.forsvarsmakten.se/sv/organisation/ledningsregementet/insatsforband/psyops/ SOU 2020:29 Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret struktur, teknik, innehåll och ekonomiska förhållanden inom medieområdet. Ytterligare ett uppdrag är att följa innehållet i utländska ljudradio- och tv-sändningar som riktas mot den svenska allmänheten. Vid myndigheten finns två självständiga beslutsorgan; och tv och mediestödsnämnden. I uppdrag ingår bl.a. att i efterhand granska om tv- och radioprogram har följt radio- och tv-lagen och att i efterhand bedöma om public servicebolagen uppfyllt sina uppdrag enligt villkor i sändningstillstånden, anslagsvillkoren och andra beslut av regeringen.5 MPRT har en koppling till psykologiskt försvar bl.a. genom att myndigheten analyserar medieutvecklingen och tillhandahåller information om vem som bedriver sändningsverksamhet och vem som är ansvarig utgivare för det som publiceras på olika plattformar.6 6.4Myndigheten för samhällsskydd och beredskap (MSB) MSB har enligt myndighetens instruktion ansvar för frågor om skydd mot olyckor, krisberedskap och civilt försvar, i den utsträckning inte någon annan myndighet har ansvaret. Ansvaret avser åtgärder före, under och efter en olycka, kris, krig eller krigsfara. MSB ska vidare: •utveckla och stödja arbetet med civilt försvar, •utveckla och stödja samhällets beredskap mot olyckor och kriser och vara pådrivande i arbetet med förebyggande och sårbarhetsreducerande åtgärder, •arbeta med och verka för samordning mellan berörda samhällsaktörer för att förebygga och hantera olyckor, kriser och konsekvenser av krig och krigsfara, •bidra till att minska konsekvenser av olyckor, kriser, krig och krigsfara, •följa upp och utvärdera samhällets arbete med krisberedskap och civilt försvar, 5Förordning (2010:1062) med instruktion för Myndigheten för press, radio och tv. 6Samtal med företrädare för . För innehållet i periodisk skrift är det , , som registrerar ansvarig utgivare. Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret •se till att utbildning och övningar kommer till stånd inom myndighetens ansvarsområde, och •företräda det civila försvaret på central nivå i frågor som har betydelse för avvägningen mellan civila och militära behov av samhällets resurser om inte något annat följer av annan författning. När SPF, KBM och lades ned fördes huvuddelen av verksamheten över till MSB. I MSB:s myndighetsinstruktion fördes nu in uppdragen att vid en kris stödja samordningen av information till allmänhet och media, att tillsammans med andra aktörer verka för en sammanhållen information om skydd mot olyckor, krisberedskap, totalförsvar och säkerhetspolitik samt att stödja medieföretagens beredskapsplanering.7 MSB genomför utbildningar och metodutveckling inom området krisinformation och ansvarar också för webbplatsen . Myndigheten ansvarar också för att förvalta och utveckla VMA-systemet som tidigare ansvarade för. MSB har på många sätt övertagit och fortsatt SPF:s kunskapsuppbyggande verksamhet genom opinionsstudier, finansiering av forskning, information om krisberedskap och totalförsvar till 18-åringar, utbildningar och utgivandet av skriften Om krisen eller kriget kommer . MSB har också fortsatt SPF:s arbete att samverka med mediebolag genom Mediernas beredskapsråd och genom att fördela medel för att stärka etermedieberedskapen. har MSB haft ett återrapporteringskrav i regleringsbrevet att inom det egna ansvarsområdet ha en god förmåga att identifiera och möta informationspåverkan och annan spridning av vilseledande information. I regleringsbrevet kompletterades uppdraget med att det skulle avse verksamhet som var riktad mot Sverige.8 MSB ska enligt uppdraget dessutom genom kunskapsspridning och stöd till samverkan bidra till övriga bevakningsansvariga myndigheters och berörda aktörers beredskap inom området. 7Förordning (2008:1002) med instruktion för Myndigheten för samhällsskydd och beredskap. I myndighetens regleringsbrev anges att MSB även får fördela medel för drift och vidmakthållande av vissa reservfunktioner inom etermedia. 8Regleringsbrev för MSB, , beslutat av regeringen . Ju2016/07731/SSK. SOU 2020:29 Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret Enligt uppgifter som MSB lämnat till utredningen9 så syftar myndighetens arbete med att identifiera och möta informationspåverkan till att: •hantera informationspåverkan från främmande makt i det operativa arbetet, •skapa en tröskeleffekt för främmande makt att attackera med påverkansaktiviteter, •ge förvarning avseende påverkansaktiviteter från främmande makt, •höja ansvariga myndigheters beredskap och förmåga, och •reducera sårbarheter i samhället. MSB gör detta genom att bl.a.: •upprätthålla en normalbild avseende påverkansaktiviteter mot , •höja medvetandegraden och minska sårbarheter i samhället, •bygga egen och gemensam kunskap genom samverkan nationellt och internationellt för att få tillgång till kunskap, metoder och erfarenhetsöverföring, och •bygga och stödja samverkan och aktörsgemensam hantering mellan bevakningsansvariga myndigheter och andra berörda aktörer. har MSB som en följd av ett regeringsbeslut en tjänsteperson placerad vid försvarsalliansen center för strategisk kommunikation i (Nato StratCom CoE).10 Och sekonderar MSB två personer, med finansiering av UD, till EU:s utrikestjänst (EEAS) med placering på East StratCom Task Force respektive Western StratCom Task Force. 9Utredningen har vid ett flertal tillfällen träffat företrädare för . Ju2016/06352/SSK. Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret och civilsamhällesfrågor (MUCF) Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor (MUCF) är förvaltningsmyndighet för frågor som rör ungdomspolitiken och politiken för det civila samhället. MUCF tar fram kunskap, bidrar till samordning av statliga insatser och fördelar statsbidrag. Många av de uppgifter som MUCF arbetar med tar sin utgångspunkt i arbetet med att stärka demokrati, mänskliga rättigheter och tillit vilket har tydliga kopplingar till arbetet med att skapa motståndskraft och värna det öppna samhället.11 Myndigheten ska också fördela medel enligt förordningen (2018:32) om statsbidrag för insatser som motverkar hot och hat i det offentliga samtalet. fick MUCF i uppdrag av regeringen att ta fram och sprida modeller för hur kommuner kan arbeta strategiskt, sektorsövergripande och långsiktigt med att stärka ungas kunskap om den lokala demokratin, utveckla ungas demokratiska färdigheter och kompetenser samt främja deltagande och stärka delaktigheten i demokratin.12 () har till uppgift att bereda regeringsärenden och att i övrigt biträda regeringen och statsråden i deras verksamhet. RK fungerar på många sätt som regeringens förlängda arm vad gäller att styra och inrikta myndigheterna under regeringen. RK har uppgifter som berör psykologiskt försvar på olika sätt och ansvaret är delat mellan flera departement. Försvarsdepartementet ansvarar för samordning mellan det militära försvaret och det civila försvaret inom ramen för totalförsvar och för psykologiskt försvar i den del som rör försvarets militära förmåga samt för förvaltningsärenden som rör försvarsunderrättelseverksamhet. Försvarsdepartementet (Fö/) ansvarar vidare för kontaktmannaskapet för EU:s Hybrid Fusion Cell (dvs. underrättelseanalysfunktionen för hybridhot som är knuten till EU:s underrättelse- och lägescentral, INTCEN). 11Förordning (2018:1425) med instruktion för Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor. Årsredovisning 2018, MUCF. Regleringsbrev för MUCF . 12Uppdrag till Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor att främja ungas förutsättningar att delta i demokratin. Ku2020/00497/MD. SOU 2020:29 Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret ansvarar för förvaltningsärenden som rör psykologiskt försvar i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement och för samordning av samhällets krisberedskap inklusive civilt försvar, i den mån sådana ärenden inte rör försvarets militära förmåga samt för polisverksamheten. Vid finns vidare en särskild chefstjänsteman för krishantering och ett kansli för krishantering. ansvarar för förvaltningsärenden som gäller radio och tv, nya medietjänster samt allmänna val och frågor om valdeltagande, förtroendevaldas villkor, medborgarnas inflytande och delaktighet i demokratiska processer, demokratisk medvetenhet och arbete för att värna demokratin mot extremistiska ideologier, i den mån sådana ärenden inte hör till något annat departement. Utrikespolitiken ska säkerställa intressen i förbindelserna med andra länder, bland annat genom att förebygga risker och hot såsom desinformation och andra former av hybridhot. () har en viktig roll i att motverka och bemöta desinformation som påverkar förmåga att utöva en aktiv utrikes- och säkerhetspolitik. UD företräder i en rad olika internationella samarbeten och utbyten vad gäller desinformation, cyber och andra former av hybridhot. Dessa samarbeten syftar till att dels stärka vår nationella säkerhet, dels öka motståndskraften för att stå emot hybridhot mot EU, EU:s grannskap och andra säkerhetspolitiska samarbeten. UD företräder i EU-samarbetet mot desinformation vilket inkluderar arbetet med mot desinformation och (). Det senare innebär operativt samarbete inom EU och policyutveckling på EU-nivå. UD företräder vidare i ytterligare en handfull internationella samarbeten om desinformation, och andra former av hybridhot. UD (UD/ES) håller samman instruktionsgivningen till EU:s horisontella arbetsgrupp för hantering av hybridhot (HWP ERCHT, Horizontal Working Party for Enhancing Resilience and Countering Hybrid Threats) som även är för desinformationsfrågor. UD/ES är också kontaktpunkt för det europeiska kompetenscentret för hybridhot i (Hybrid COE). Vid UD finns också ett särskilt sändebud för hybrida hot. UD företräder även i den säkerhetspolitiska dialogen och samarbete med Nato avseende hybridhot, inklusive desinformation. Myndigheter och andra aktörer med uppgifter inom det psykologiska försvaret har till uppgift att verka för att stärka barn och unga som medvetna medieanvändare och skydda dem från skadlig mediepåverkan. Myndigheten ska följa medieutvecklingen när det gäller barn och unga samt sprida information och ge vägledning om barns och ungas mediesituation. fick i uppdrag av regeringen att utveckla former för en förstärkt samverkan av insatser för medie- och informationskunnighet (). Med avses ”förmågan att hitta, analysera, kritiskt värdera och skapa innehåll i medier”. I uppdraget ingår att utveckla former för samarbete mellan statliga myndigheter som arbetar med frågor relaterade till , liksom för en aktiv dialog mellan offentliga och privata aktörer som arbetar med på nationell, regional och lokal nivå. Myndigheten ska också verka för att tar en mer aktiv roll på internationell nivå. Enligt regeringen har arbetat med att utveckla . Något tydligt uppdrag för detta finns dock inte i myndighetens instruktion. En översyn pågår i syfte att förtydliga uppdraget med fokus på samordning för att skapa förutsättningar att kunna fungera som en nationell nod för MIK.13 I den lägesrapport som lämnade till regeringen betonas att är ett tvärdisciplinärt område med beröringspunkter till politikområden som kultur, utbildning, näringsliv, juridik och försvar. Som ett resultat av det strategiarbete som myndigheten genomfört betonas också vikten av att begreppet medieanvändning avgränsas till en vardagskontext för att undvika alltför stor risk för överlappning gentemot andra myndigheter såsom MSB, den av regeringen aviserade nya myndigheten för psykologiskt försvar, PTS och Datainspektionen. Myndigheten ser även vuxna som målgrupp för MIK-arbetet vilket inte omfattas av uppdraget i instruktionen.14 Som nämnts ovan är denna dock föremål för översyn. beslutade regeringen om ett uppdrag till att förstärka arbetet för ökad genom att utveckla samverkan och myndighetens arbete inom området. I uppdraget ingår att skapa ett nätverk för aktörer som arbetar med MIK-relaterade frågor och att bygga upp en plattform för kunskaps- och informa- 13Ku2018/01726/MF.