sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — När finan- sieringen inte längre går via riktade statsbidrag elimineras oönskade negativa konsekvenser för ett effektivt resursutnyttjande som utred- ningen menar är en följd av regleringarna i förordningen för det rik- tade statsbidraget. Vid en gemensam planering och dimensionering inom ett sam- verkansområde minskar riskerna med att utbildningar erbjuds i flera kommuner med små elevvolymer. De kan i stället planeras och genom- föras på färre orter med ett ökat upptagningsområde vilket också ökar resurseffektiviteten. Sannolikheten ökar att utbildningar som haft få sökande och därför inte startats kan komma i gång vilket sam- tidigt ökar utbildningsutbudet för den enskilda. Genom att fortsatt erbjuda statsbidrag för språkstödjande insat- ser ökar möjligheten för personer som annars skulle ha bedömts som obehöriga till sökt yrkesutbildning att i stället erbjudas en utbild- ningsplats. Sådana yrkesutbildningar ökar sannolikheten för delta- garna att komma i arbete och finna egen försörjning vilket förväntas minska kostnaderna för Arbetsförmedlingens insatser men också för kommunernas försörjningsstöd. Samma effekter för individer och samhälle förväntas uppstå till följd av att större statliga resurser avsätts till kommunernas yrkesutbildning i komvux. Detta förväntas skapa fler utbildningsplatser så att fler vuxna kan ta del av yrkesutbildning. Effektivare användning av resurser med ny ansvarsfördelning i utbildningsplaneringen En samlad analys av kompetensförsörjningen kräver samverkan mellan myndigheter och har tidigare resulterat i mycket arbete på regional nivå som kan organiseras centralt. Utredningens förslag kommer att ge en bättre resursanvändning och en mer jämlik tillgång till planer- ingsunderlag. Ökad användning av den data som produceras i natio- nella uppföljningssystemet ökat nyttan av insamlingarna och ger mer värde tillbaka till utbildningshuvudmännen i komvux och gymnasie- skolan för de resurser de måste lägga på att lämna uppgifterna. Effektivare hantering och större möjligheter med ett statligt ansvar för bidrag för eget boende Genom att samla ansvaret hos CSN för studiebidrag för eget boende kommer stödet att kunna administreras mer effektivt än . Med ett samlat ansvar får staten direkt kontroll över kostnaderna för stödet. säkerställs att stödet inte kommer att lämnas i andra syften än att säkerställa lika tillgång till det utbildningsutbud som garanteras enligt skollagen (2010:800). 8.3Konsekvenser för gymnasieskolans och den kommunala vuxenutbildningens målgrupper 8.3.1Konsekvenser för gymnasieskolans elever Etablering på arbetsmarknaden och övergången till vuxenlivet kommer att förenklas Sett ur elevernas perspektiv finns några konsekvenser som är särskilt viktiga att lyfta fram. För det första kommer alla huvudmän att få ett nytt uppdrag och det är att planera och dimensionera utifrån elevers efterfrågan och behov och arbetsmarknadens behov. Det kommer att bidra till att elever, vid val av nationellt program, kommer att kunna känna sig tryggare att utbildningsvolymerna svarar mot behoven på arbetsmarknaden. En annan viktig konsekvens är att alla huvudmän ska presentera kvalitetssäkrad information om vad utbildningar leder till och vad elever vanligtvis gör efter utbildningarna. Det kommer att underlätta elevernas val och balansera den marknadsföring som kan innehålla anekdotiska exempel på framgångsrika före detta elever som hittat ett drömjobb, som kanske ytterst få elever har möj- lighet att få. Utredningen bedömer att förslagen sammantaget kom- mer att bidra till att fler elever får en snabbare väg ut i arbetslivet jämfört med om inga åtgärder hade vidtagits. Det i sin tur underlättar övergången till vuxenlivet. Utredningen bedömer också att konkur- rensen på den generella arbetsmarknaden kommer att minska vilket kommer att göra att fler personer med svaga kvalifikationer får öka- de möjligheter att klara sig i konkurrensen om jobben. Om utbudet formas efter hur föregående årets elever sökt, utan hänsyn till arbetsmarknadsutfallen, då kan framtida elevers möjligheter påverkas Att väga in arbetsmarknadsbehoven i planeringen och dimensioner- ingen av utbudet kommer att ge positiva konsekvenser då det ger ett utbud som med större sannolikhet kommer att passa flera kommande elevkullar och inte bara de elever som precis står inför att påbörja gymnasieskolan. Utredningens förslag innebär att huvudmän- nen blir skyldiga att informera om framtidsutsikterna genom att redovisa uppföljningsuppgifter. Denna typ av kunskap kommer att kunna påverka ungdomars utbildningsval. Vi vet att ungdomars val av utbildning åtminstone delvis påverkas av framtidsutsikterna efter olika utbildningar. Därför är det inte ett rimligt antagande att mor- gondagens elever kommer välja precis likadant som gårdagens elever i de fall det kommer nya kunskapsunderlag som visar att tidigare elevers utbildningsval inte varit så gynnsamma för dem. Men utred- ningen menar att de positiva effekterna av detta kommer motverkas om inte utbudet också styrs i den riktning som kunskapsunderlaget visar. Konsekvenserna av utredningens förslag om styrning av ut- budet blir att utbudet ska vara ändamålsenligt inte bara i stunden för att möte stundens efterfrågan, utan vara ändamålsenligt för flera fram- tida gymnasiekullar. I vissa fall kommer elevers efterfrågan att få mer genomslag i planeringen än Utredningen menar att när det finns tydliga målkonflikter mellan elevers efterfrågan och arbetsmarknadens behov – då ska elevers efter- frågan väga lika tungt som arbetsmarknadsbehoven. Det är dock vik- tigt att poängtera att utbildningar ibland upprätthålls med stor kapa- citet även om elevers efterfrågan är låg och arbetsmarknadsbehoven låga. I vissa fall händer det till och med att utbildningarna expanderas på grund av möjlighet till höga ersättningar även när det inte finns någon tydlig efterfrågeökning. Detta försämrar i stället utbudet för eleverna genom att platsöverskotten binder upp resurser som i stället hade kunnat allokeras till utbildningar som eleverna och arbetsmark- naden efterfrågar. Konsekvenserna av ökade möjligheter att styra ut- budet gör det också möjligt att begränsa utbildningar som tar mycket resurser i anspråk som elevernas efterfrågan är relativt låg. Tillgången till vissa utbildningar kan minska När utbildningar ska planeras och dimensioneras enligt förändrade principer kan det uppstå ett större inslag av meriturval på populära utbildningar med svag arbetsmarknadskoppling eller där övergången till högre utbildning är svag. Detta kan också sätta ökad fokus på av statusskillnader mellan program. Det finns alltså risker för målkon- flikter i dimensioneringen av utbudet mellan elevers efterfrågan och deras möjligheter att få en trygg ställning på arbetsmarknaden eller goda förutsättningar att fortsätta i högskolan. Det är av största vikt att sådana målkonflikter minimeras. Majoriteten av alla blivande ele- ver funderar över arbetsmarknadsutsikterna efter olika program. Därför är det naturligt att målkonflikter förebyggs genom förbättrad information, till elever och till utbildningarnas huvudmän, om ut- bildningens koppling till arbetsmarknaden och högre utbildning. Ut- redningen har förslag som ska förbättra båda dessa delar. En annan möjlighet att förebygga målkonflikter är ett ökat gemensamt an- svarstagande för utbudet regionalt. Detta ökar förutsättningarna för huvudmännen att i samverkan använda sitt inflytande över utbudets utformning för att underlätta rekrytering till program som är viktiga för kompetensförsörjningen. Utredningen föreslår även fortsatt ut- veckling av programmens innehåll som ytterligare ett medel att mini- mera målkonflikter mellan elevers intressen . Pendlingsavstånd för gymnasieelever kan öka En konsekvens av förslagen om samverkan om planering mellan kom- muner och av statens starkare styrning väntas bli ett minskat antal skolenheter. Särskilt för yrkesprogrammens resurseffektivitet och kvalitet finns starka skäl för kommuner och staten att styra mot en mer effektiv resursanvändning. Detta kan dock få konsekvenser för elever som kan få något längre resväg. Utvecklingen som lett till fler och mindre skolenheter har inte främst berört glesbygdskommuner, utan snarare relativt tätbefol- kade områden.12 Främst kommer tätbefolkade kommuner och lands- bygdskommuner nära större städer att påverkas. Bland glesbygds- kommuner har det funnits ett relativt beständigt antal kommuner med gymnasieskola över den som vi har studerat då tidi- gare valfrihetsreformer har påverkat. Utredningens förslag kommer sannolikt inte att innebära någon större förändring av antalet skolor i glesbygd som saknar pendlingsförutsättningar.13 12Se bilaga 6 för beskrivning. 13Här avses de kommuner som med kommunkategorisering ligger avlägset beläget från storstäder och andra större städer. Se bilaga 6 för mer information om kategoriser- ingen. Elever kommer att möta ett enklare, mera enhetligt och förutsebart stöd för eget boende har vissa elever i skolor med huvudman en betydligt mera långtgående rätt till stöd än andra elever. Utredningen upp- skattar att av dem som har kommunalt stöd till inackordering för studier vid en gymnasieskola på en annan ort, har tillgång till samma program och nationella program på hemorten. I sammanhanget kan framhållas att kommunerna läm- nade kommunalt stöd till inackordering till omkring 2 000 av de 8 000 elever som läste en nationellt godkänd idrottsutbildning (NIU) vid en gymnasieskola under /2019. Upp- skattningsvis 1 500 av dessa 2 000 elever har möjlighet att läsa sam- ma program och nationella inriktning, utan NIU-profil, på hem- orten. För de elever som redan har tillgång till en utbildning på hem- orten kommer rätten till stöd att begränsas. Stöd till ett eget boende på studieorten kommer inte längre att lämnas till elever som väljer bort en utbildning på hemorten, för att i stället läsa samma program eller inriktning på en annan ort. Särskilda övergångsbestämmelser säkerställer att de elever som påbörjat en utbildning ska kunna slutföra den med oförändrade villkor. 290 kommuner lämnar kommunalt stöd till inackor- dering med olika belopp. Beloppen kan skilja sig väsentligt mellan olika kommuner. () lämnar stat- ligt inackorderingstillägg med belopp som inte har justerats . Elever i olika kommuner och elever i skolor med kommunala respektive enskilda huvudmän får därför stöd med olika belopp. Ett nytt studiebidrag till eget boende kommer att lämnas med ett och samma belopp till alla som har behov av stödet. Beloppet är högre än de belopp som i genomsnitt lämnas som kommunalt stöd till inack- ordering och statligt inackorderingstillägg. Beloppet kommer också att värdesäkras genom årlig uppräkning knutet till prisbasbeloppets storlek. Samma belopp kommer därmed att lämnas till alla elever som har behov av att bo på studieorten, oberoende av var eleven bor eller går i skola och oberoende av var dennes föräldrar bor. Elever i gymnasieskolor med en huvudman ska söka kommunalt stöd till inackordering hos hemkommunen. Elever i andra skolor, exempelvis fristående gymnasieskolor, ska i stället ansöka om statligt inackorderingstillägg hos CSN. bidrag till eget boende ska omfatta alla elever och administreras av CSN. Elever och vårdnadshavare kan därmed alltid vända sig till en och samma myndighet, med frågor om stöd till eget boende i sam- band med studier. De flesta av kommuner betalar ut kommunalt stöd till inackordering , till elever som läser ett ordi- narie läsår i gymnasieskolan. av kommunerna betalar ut stöd . Många kommuner betalar ut stödet i efterskott, men vid olika dagar i måna- den. Ett fåtal kommuner betalar ut stödet terminsvis. Det nya studie- bidraget till eget boende kommer att betalas ut , till alla elever som läser ett helt läsår i gymnasie- eller gym- nasiesärskolan. CSN kommer även att kunna samordna utbetalning- arna av det nya bidraget med ordinarie utbetalningar av annan studie- hjälp, dvs. studiebidrag och extra tillägg. Elever och vårdnadshavare kan därmed få alla utbetalningar av studiestöd samlat, i efterskott. Ett nytt studiebidrag till eget boende kommer att kunna lämnas till den som har enkel väg, eller minst två timmars restid tur- och retur till sin skola. Jämfört med de villkor som gäller för kommunalt stöd till inackordering i olika kommuner och för statligt inackorderingstillägg blir det därmed något lättare att få stöd till eget boende. Enligt den enkätundersökning utredningen genomfört lämnar av de svarande kommunerna stöd till elever som måste bosätta sig på annan ort i samband med perioder av arbets- platsförlagt lärande (APL). Statligt inackorderingstillägg kan alltid lämnas för boende på annan ort i samband med APL. Ett nytt studie- bidrag till eget boende ska alltid kunna lämnas i samband med APL- perioder. Elever i de kommuner som inte lämnar kommunalt stöd till inackordering vid APL, kommer därmed ha större möjlig- heter att välja en längre bort från hemorten. Elever måste normalt visa ett hyreskontrakt eller motsvar- ande bevis för ett boende på studieorten, innan hemkommunen eller CSN kan besluta om stöd till inackordering. Osäkerheten kring möjligheterna att få stöd till boendet kan få elever och vårdnads- havare att tveka om att söka eller tacka ja till en utbildningsplats på en annan ort. CSN kommer däremot att kunna fatta beslut om studiebidrag till eget boende redan innan eleven har skaffat bostad På så sätt blir de ekonomiska försättningarna för stu- dier på annan ort tidigt kända. Elevernas och vårdnadshavarnas planering av sådana studier underlättas därmed. Sammanfattningsvis kan det nya studiebidraget till eget boende, bedömas bli enklare, mera enhetligt och mera förutsebart för elever och vårdnadshavare jämfört med nuvarande system. Konsekvenser ur ett barnrättsperspektiv konvention om barnets rättigheter blev svensk lag den 1 januari 2020.14 Barn är varje människa under . Centrala artiklar i lagen betonar att det vid åtgärder som rör barn i första hand ska beaktas vad som bedöms vara barnets bästa. I artikel 12 föreskrivs barns rätt att bli hörda. Detta innefattar bl.a. barns rätt att bli hörda vid val av skolinriktning eftersom det ansetts vara ett beslut som i hög grad påverkar barnets bästa. I konventionen finns också specifika artiklar där direkta berör- ingspunkter finns mellan utredningens förslag och konventionens bestämmelser. I artikel 28 föreskrivs att konven- tionsstaterna ska erkänna barnets rätt till utbildning, och i syfte att gradvis förverkliga denna rätt och på grundval av lika möjligheter ska de särskilt göra grundutbildning obligatorisk och kostnadsfritt till- gänglig för alla. De ska vidare uppmuntra utvecklingen av olika for- mer av gymnasial utbildning inklusive såväl högskoleförberedande utbildning som yrkesutbildning, göra dessa tillgängliga och åtkom- liga för varje barn samt vidta lämpliga åtgärder såsom införande av kostnadsfri utbildning och ekonomiskt stöd vid behov. Härutöver ska konventionsstaterna göra högre utbildning tillgänglig för alla på grundval av förmåga samt göra utbildnings- och yrkesrelaterad in- formation och vägledning tillgänglig och åtkomlig för alla barn. Åt- gärder ska vidtas för att uppmuntra regelbunden närvaro i skolan och minska antalet studieavbrott. Principen om barnets bästa är grundläggande i skollagen15. I skol- lagen finns bestämmelser som garanterar att varje barn ges tillgång till ett omfattande utbud av program och nationella inriktningar i 14Lagen (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. 151 kap. 10 § skollagen. gymnasie- och gymnasiesärskolan16. Således innehåller svenska gym- nasieskolan en stor tillgänglighet till generell och yrkesinriktad gym- nasieutbildning. Utredningens förslag syftar sammantaget till att trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen, effek- tivisera resursutnyttjandet, förbättra tillgången till ett brett utbud av utbildningar av hög kvalitet, främja en likvärdig utbildning och minska segregationen inom gymnasieskolan. Genom att öka den allmänna till- gången till gymnasial utbildning, säkerställa att det regionala utbudet av utbildningar förblir brett, införa ett kompensatoriskt schablon- belopp, förbättra informationen om den utbildning som erbjuds, öka statens ansvar för att följa upp och tillgängliggöra information om utbildnings- och yrkesrelaterad information till blivande gymnasie- elever, ökar möjligheten för elever och blivande elever att etablera sig på arbetsmarknaden och i samhället. Utredningen bedömer där- för att förslagen i stort kommer att få positiva konsekvenser för de barn som berörs. 8.3.2Konsekvenser för komvux målgrupp Förslag som berör förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning Utredningen föreslår att det ska förtydligas i förordningen om stats- bidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning (regionalt yrkes- vux) att personer hemmahörande i ett samverkansområde fritt ska kunna söka till sådan utbildning som statsbidrag lämnas för och som erbjuds inom samverkansområdet. Vidare föreslår utredningen att den kommun som anordnar utbildningen ska ta emot en behörig sökande från en annan kommun i samverkansområdet om ansökan avser sådan utbildning som statsbidrag lämnas för (avsnitt 6.1.4). Det betyder att alla utbildningar som statsbidrag lämnas för och som er- bjuds inom samverkansområdet inom regionalt yrkesvux i ett sam- verkansområde blir tillgängliga för alla sökande i de samverkande kommunerna. För komvux målgrupp innebär förslaget att ett likvär- digt utbud av sammanhållen yrkesutbildning säkerställs inom sam- verkansområdet oberoende av kommuntillhörighet. Detta ökar bred- den av sammanhållna yrkesutbildningar som den enskilda individen 16Jfr 15 kap. 7 och 30 §§, 16 kap. 42 § och 17 kap. 16 § skollagen. De nationella programmen framgår av bilaga 1 till skollagen. kan välja mellan och fler elever förväntas då kunna ta del av en yrkes- utbildning som de specifikt efterfrågar. När upptagningsområdet ökar för kommunerna som bedriver yrkesutbildningarna förväntas en effekt vara att utbildningar som kanske inte hade startat på grund av för få sökande, i stället kan komma att genomföras. Sammantaget leder förändringen till att fler kan få delta i en yrkesutbildning som ger kompetenser som efterfrågas av arbetsgivare på arbetsmarknaden. Alla presumtiva elever kommer inte kunna dra full nytta av för- slaget om att fritt kunna söka till utbildningar inom ett samverkans- område. Om efterfrågad utbildning ligger i en annan kommun kan resvägen blir längre än om utbildningen hade anordnats i hemkom- munen. En del vuxna kan ha svårt att pendla till utbildning som är belägen allt för långt från hemmet. Dels kan det handla om ekono- miska svårighet beroende på att deras ekonomi är begränsad och kostnader för resor blir allt för höga, dels kan det handla om praktiska svårigheter att ta sig till utbildningen. I det senare fallet är det inte säkert att det finns allmänna kommunikationer mellan hemmet och studieorten eller att tidtabeller för kommunikationerna inte stämmer överens med de tider som gäller för utbildningen. Det kan också handla om att allt för lång restid till utbildningsorten gör det svårt att hinna ombesörja hämtning och lämning av barn i skola och förskola. I dessa fall står valet för den enskilda mellan att få en efterfrågad utbildning och de praktiska problem som kan uppstå till följd av att utbildningen är belägen långt från hemmet eller en utbild- ning som ligger närmare hemmet men inte är lika attraktiv ur den enskildes synpunkt. Förslag som innebär en utökad tillgång till yrkesutbildning enligt skollagen De samlade förslagen i steg två bedöms i sin helhet kunna leda till en bättre matchning mellan det regionala utbildningsutbudet och den efterfrågan som finns på arbetsmarknaden. Det förväntas i sin tur leda till ett bredare utbud av yrkesutbildning för den enskilda indi- viden att söka, och att individerna därigenom ges bättre möjlighet att skaffa sig de kunskaper som efterfrågas på arbetsmarknaden. För- slagen förväntas också leda till att fler individer får tillgång till den utbildning de i första hand efterfrågar. Dessa individer förväntas öka sin anställningsbarhet vilket ger effekter av ökad självförsörjning för personer som t.ex. haft ekonomiskt stöd för sin försörjning. Dessa konsekvenser förväntas förstärkas ytterligare genom förslaget om utökade möjlighet att delta i sammanhållen yrkesutbildning som anordnas i en annan kommun inom samverkansområdet än den som individen är hemmahörande i, och förslaget om ett erbjudande om en alternativplats på en sammanhållen yrkesutbildning om personen efter urval inte blivit antagen till en sökt sammanhållen yrkesut- bildning. I och med förslagen om antagning i första respektive andra hand kan vissa personers möjligheter att delta i utbildning i kommuner utanför det samverkansområde som personen är hemmahörande i försämras. Det kan också för en del individer få konsekvenser med längre restider i fråga om utbildningar som erbjuds inom samver- kansområdet än om de endast haft tillgång till utbildningar i hem- kommunen. Konsekvenser för möjligheten att samordna yrkesutbildning med andra delar av vuxenutbildningen Vuxna kan ha behov av att kunna kombinera utbildningar på olika nivåer, t.ex. komvux i svenska för invandrare (sfi) och yrkesutbild- ning på gymnasial nivå. Att organisera utbildningen på ett sätt som ger eleverna möjlighet att på ett flexibelt sätt kombinera dessa kurser är en viktig fråga som huvudmännen har ansvaret för. Detta görs bl.a. genom att erbjuda kursstarter löpande , erbjuda dag-, kvälls- och distansundervisning, erbjuda öppna lärmiljöer samt er- bjuda olika former av utbildningar som kombinerar flera skolformer eller nivåer. Att ska besluta om ramar för yrkesutbildningen i stäl- let för varje huvudman som i dagens system, kommer inte få några konsekvenser för möjligheterna att kombinera utbildning på olika nivåer inom komvux. Ramarna kommer bestå av vilka yrkesområden som utbudet av yrkesutbildning ska erbjudas inom, och inte hur dessa utbildningar ska genomföras. Inte heller förslagen om att kommu- nerna ska samverka i erbjudandet av yrkesutbildning och ett fritt sök till samtliga yrkesutbildningar i samverkansområdet för individer tillhöriga kommunerna i samverkansområdet kommer ge några kon- sekvenser för möjligheten att samordna yrkesutbildning i komvux på gymnasial nivå med andra delar av komvux. Utredningen föreslår också att bestämmelserna i förordningen om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning, om ersätt- ning för stödjande insatser vid kombinationsutbildningar som inte- grerar språkstöd i syfte att ge eleverna ökade möjligheter att nå målen för utbildningen, fortsatt ska gälla. Genom förslaget stärker utred- ningen möjligheten att kombinera delar och nivåer av komvux. Möjligheten att kombinera yrkesutbildning med andra delar av vuxenutbildningen förändras inte med utredningens förslag, med ett undantag. När en individ vill kombinera en sammanhållen yrkesut- bildning i en annan kommun med kurser som inte är en del av en sammanhållen yrkesutbildningen kommer det oftast finnas behov av att genomföra även den del som inte är en del av en sammanhållen yrkesutbildning i den andra kommunen. Det kan annars bli praktiskt svårt att kombinera en sammanhållen yrkesutbildning i en annan kommun med annan utbildning i hemkommunen. Det kan t.ex. handla om resor mellan utbildningsorterna eller schemakollisioner för de två utbildningsdelarna. För att det i stället ska vara möjligt att läsa båda typerna av utbildning i den andra kommunen kommer det krävas ett beslut från hemkommunen att den åtar sig att svara för kostnaderna för elevens utbildning även för den del som inte är en del av en sammanhållen yrkesutbildning, trots att motsvarande utbildning kan finnas på hemorten.