sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — De uppgifter som är av betydelse för myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen utgör, som nämnts ovan, gene- rellt sett mindre integritetskänsliga uppgifter. Det rör sig framför allt om beslutsuppgifter som i vissa fall är offentliga. Den sambearbet- ning som föreslås ske hos myndigheten innebär dock att myndig- heten utifrån uppgifterna kan få tillgång till en mer omfattande bild av en enskilds förhållanden vilket utgör ett större integritetsintrång. Vi har noga övervägt behovet av att samla in och behandla de olika uppgifterna i förhållande till det integritetsintrång som behand- lingen kan innebära, se avsnitt 6.2. Våra förslag innebär också att myndighetens personuppgiftsbehandling omfattas av flera författ- ningsreglerade skydds- och säkerhetsåtgärder som syftar till att värna den personliga integriteten i verksamheten. De uppgifter som Myndigheten för utbetalningskontroll tar emot ska vara föremål för absolut sekretess hos Myndigheten för utbetal- ningskontroll (avsnitt 11.1.1). Möjligheten att använda och sprida uppgifterna ska styras av lagreglerade ändamål samt underrättelse- och uppgiftsskyldigheter. En reglerad uppgiftsskyldighet skapar förutsebarhet och tydlighet Alternativet till ett utökat informationsutbyte är att respektive myn- dighet ska göra en sekretessprövning innefattande en bedömning enligt generalklausulen i OSL.32 En sådan hantering 2015/16:167, Informationsutbyte vid samverkan mot organiserad brottlighet, s. 26. 3210 kap. 27 § OSL. skulle vara ineffektiv och minska förutsebarheten om vilka uppgifter som delas. Generalklausulen är inte heller tänkt att användas för ett mer rutinmässigt informationsutbyte. Genom en författningsreglerad uppgiftsskyldighet begränsas informationsutbytet till preciserade uppgifter, identifierade utifrån myndighetens behov, vilket innebär att det blir tydligt vilka uppgifter som ska överlämnas till myndig- heten och att inte fler uppgifter än nödvändigt omfattas. Det föreslagna informationsutbytet är motiverat Sammantaget anser vi att det finns ett viktigt allmänt intresse som motiverar ett utökat informationsutbyte. Vi föreslår ett utökat in- formationsutbyte genom lagreglerade uppgiftsskyldigheter för myn- digheter och andra aktörer i förhållande till Myndigheten för utbetal- ningskontroll i dess verksamhet med dataanalyser och urval samt fördjupad granskning. Regleringen för detta bör utformas så att det integritetsintrång informationsutbytet innebär begränsas. Den föreslagna uppgiftsskyldigheten ska endast gälla om vissa förutsättningar är uppfyllda. Vilka förutsättningar det rör sig om beskrivs mer ingående nedan. 11.3.2Uppgiftsskyldighet för dataanalyser och urval Utredningens bedömning: För att Myndigheten för utbetalnings- kontroll ska kunna utföra dataanalyser och urval i syfte att upp- täcka och förhindra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen behöver det införas sekretessbrytande uppgiftsskyldigheter för majoriteten av de uppgifter som ska ligga till grund för data- analyserna och urvalen. Skälen för utredningens bedömning Uppdraget dataanalyser och urval för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen förutsätter att Myndig- heten för utbetalningskontroll har data att basera sina analyser och urval på. Vi har i avsnitt 6.2 analyserat vilka uppgifter som bör utgöra underlag för myndighetens dataanalyser och urval och noga övervägt behovet av att behandla uppgifterna i relation till vilket integritets- intrång som behandlingen medför.33 För att detta ska vara möjligt behöver sekretessbrytande uppgiftsskyldigheter införas. Detta gäller för majoriteten av de uppgifter som ska ligga till grund för myndig- hetens dataanalyser och urval. Samtliga de uppgifter som kommer att omfattas av uppgiftsskyldigheten är inte sekretessbelagda. En uppgiftsskyldighet gör det dock möjligt för de överlämnande myndig- heterna att utföra den behandling av personuppgifter som är nöd- vändig, se nedan. Såväl tydlighetsskäl som enkelhetsskäl talar även för den lösning vi har valt. Det är fråga om överföring av större uppgiftsmängder och alltså inte uppgifter i enskilda ärenden. Enligt vår bedömning lämpar sig utlämnande på medium för automatiserad behandling bäst för denna typ av överföringar, se avsnitt 10.1.3. I det följande redogör vi för de fall där uppgiftsskyldighet inte måste införas innan vi går in på förslagen om uppgiftsskyldighet. Uppgiftsskyldighet behövs inte för uppgifter från systemet med transaktionskonto och uppgifter om myndighetens granskningar Uppgifterna från systemet med transaktionskonto, dvs. uppgifter om utbetalningar (se avsnitt 6.2.2), kommer redan att behandlas hos Myndigheten för utbetalningskontroll och för dessa uppgifter be- höver inte någon sekretessbrytande uppgiftsskyldighet införas. Upp- gifter från myndighetens granskningar består också av uppgifter som kommer att finns hos myndigheten och någon särskild uppgifts- skyldighet behövs därför inte heller i dessa fall. Det kan vara upp- gifter om att en urvalsträff lämnats vidare till inledande och fördjupad granskning samt vad som blev resultatet av dessa granskningar. Exempelvis att annan myndighet underrättats om en antaglig felaktig- het (jfr avsnitt 6.2.12). De övriga uppgifter som kommer att utgöra underlag för myndighetens dataanalyser och urval överförs från andra myndigheter och i dessa fall behöver frågan om sekretessbrytande uppgiftsskyldigheter övervägas. 33Dessa uppgifter kommer att ingå i uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval hos myn- digheten och i avsnitt 10.7.2 finns våra förslag om att detta ska regleras i en särskild förord- ning. Uppgiftsskyldighet behövs inte för uppgifter i offentliga register Flera av de uppgifter som ska ligga till grund för myndighetens dataanalyser och urval är uppgifter som finns i offentliga register. Det är uppgifter ur offentliga register såsom aktie- bolagsregistret, näringsförbudsregistret och registret över verkliga huvudmän. Vidare är det uppgifter ur folkbokföringsdatabasen och uppgifter i fastighetsregistret. I dessa fall behöver inte någon upp- giftsskyldighet införas. Detsamma gäller för uppgifter om skulder hos . register och fastighetsregistret är offentliga34 och har bl.a. till ändamål att tillhandahålla personuppgifter för verksam- het för vilken staten eller en kommun ansvarar enligt lag eller annan författning och som förutsätter tillgång till företagsanknuten35 respek- tive fastighetsanknuten36 information för att kunna utföras. Det behöver därför inte införas några särskilda regler för att Myndig- heten för utbetalningskontroll ska få tillgång till uppgifter i Bolags- verkets register och i fastighetsregistret. Även uppgifter i folkbokföringsdatabasen är som regel offentliga. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga förhållanden endast om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider men om uppgiften röjs.37 Uppgifter i folkbokföringsdatabasen får behandlas bl.a. för att tillhandahålla information som behövs för samordnad behandling, kontroll och analys av identifieringsuppgifter för fysiska personer och av andra folkbokföringsuppgifter samt för aktualisering, komplettering och kontroll av personuppgifter.38 Vi bedömer att överföring av upp- gifter till Myndigheten för utbetalningskontroll för användning i myndighetens dataanalyser och urval bör rymmas i detta ändamål. Det finns ett befintligt system för överföring av uppgifter från Skatte- 34I fastighetsregistret gäller dock sekretess för uppgift om en enskilds personliga förhållanden, om det av särskild anledning kan antas att den enskilde eller någon närstående till honom eller henne lider men om uppgiften röjs, se 6 § offentlighets- och sekretessförordningen. 35Se bl.a. 2 kap. 1 § aktiebolagsförordningen (2005:559); 1 a § handelsregisterförordningen (1974:188); 13 a § förordningen (1992:308) om utländska filialer m.m.; 15 § förordningen (2014:936) om näringsförbud; 3 kap. 3 § förordningen (2017:667) om registrering av verkliga huvudmän. 361 och 2 § 1 b lagen (2000:224) om fastighetsregister. 3722 kap. 1 § OSL. 381 kap. 4 § 1 och 5 lagen (2001:182) om behandling av personuppgifter i folk- bokföringsverksamhet. verket till andra myndigheter, Navet, med upparbetade rutiner för hanteringen av personer med skyddade personuppgifter. Uppgifter bör kunna lämnas via detta system till Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Vi har även gjort bedömningen att uppgifter om skulder hos för företag och deras företrädare bör kunna ligga till grund för dataanalyserna och urvalen. Det gäller såväl skulder i pågående mål som historiska uppgifter. Skulder i pågående mål är offentliga och det gäller i regel även uppgifter i avslutade mål.39 Enligt vår bedömning krävs det därför inte någon sekretessbrytande bestämmelse för de uppgifter om skulder som är av betydelse för verksamheten med dataanalyser och urval vid Myndigheten för ut- betalningskontroll. Vi anser även att den behandling av personupp- gifter som är nödvändig för att ska kunna lämna uppgifterna till Myndigheten för utbetalningskontroll ryms inom s.k. sekundära ändamål.40 Det behöver således inte införas några särskilda regler för att Myndigheten för utbetalningskontroll ska få tillgång till de uppgifter i register, fastighetsregistret, folkbokföringsdatabasen och uppgifter om skulder hos som är av betydelse för myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval. 11.3.3Uppgiftsskyldigheten ska vara begränsad Utredningens förslag: Uppgiftsskyldigheten ska begränsas till uppgifter som behövs i verksamheten med dataanalyser och urval för att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar vid Myn- digheten för utbetalningskontroll. Skälen för utredningens förslag: Det är svårt att närmare i detalj reglera exakt vilka uppgifter Myndigheten för utbetalningskontroll behöver ta del av för att utföra dataanalyser och urval i syfte att upptäcka och förhindra felaktiga utbetalningar. Det har dels att göra med att myndigheten ännu inte finns, dels att det kan finnas behov av viss flexibilitet i förhållande till utvecklingen av välfärdssystemen. 39Jfr 34 kap. 1 § OSL. 40Jfr 2 kap. 3 § lagen (2001:184) om behandling av uppgifter i verk- samhet. Vissa av uppgiftsskyldigheterna behöver därför få en något vidare utformning. är det viktigt att uppgiftsskyldigheten inte leder till att fler uppgifter än nödvändigt lämnas, inte minst ur integri- tetssynpunkt. Detta följer även av dataskyddsförordningen och principen om uppgiftsminimering.41 Bestämmelserna ska därför ut- formas på så sätt att uppgiftsskyldigheten begränsas till sådana uppgifter som behövs i verksamheten med dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll. Detta betyder att en typ av uppgift som i och för sig räknas upp i uppgiftsskyldigheten inte kan lämnas ut med stöd av denna om uppgiften inte är av betydelse för myndighetens dataanalyser och urval. 11.3.4Uppgiftsskyldighet för välfärdsmyndigheter och arbetslöshetskassor Utredningens förslag: Arbetsförmedlingen, CSN, Försäkrings- kassan, och arbetslöshetskassor ska lämna uppgifter om beslut som rör ekonomisk förmån eller ekonomiskt stöd, kontaktuppgifter för fysiska och juridiska personer samt uppgivna kontaktpersoner och ombud. De ska vidare lämna vissa uppgifter avseende intyg om arbete. Arbetsförmedlingen ska också lämna uppgifter om upphand- lade kompletterande aktörer samt företrädare, kontaktpersoner och kontaktuppgifter för dessa. Arbetslöshetskassor ska även lämna uppgifter om ägande, led- ningsuppdrag och annat engagemang i näringsverksamhet som sökande lämnat vid anmälan om arbetslöshet, samt identifika- tions- och kontaktuppgifter för näringsverksamheten. Skälen för utredningens förslag Vi har gjort bedömningen att uppgifter som rör beslut om ekono- misk förmån och ekonomiskt stöd från Arbetsförmedlingen, CSN, , och arbetslöshetskassor 41Artikel 5.1 c dataskyddsförordningen. bör kunna ligga till grund för myndighetens dataanalyser och urval (avsnitt 6.2.3). Detta är, tillsammans med uppgifterna från systemet med transaktionskonto, själva basen i uppgiftssamlingen för data- analyser och urval. Vi har vidare gjort bedömningen att kontakt- uppgifter anmälda till myndigheter (avsnitt 6.2.5) och uppgifter från arbetsrelaterade intyg (avsnitt 6.2.11) bör kunna ligga till grund för dataanalyserna och urvalen. Vi har även bedömt att uppgifter om kompletterande aktörer hos Arbetsförmedlingen liksom uppgifter hos arbetslöshetskassor om arbetslösas ägande, ledningsuppdrag och annat engagemang i näringsverksamhet bör kunna ligga till grund för dataanalyserna och urvalen (se avsnitt 6.2.9). Det behöver införas en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet som möjliggör överförande av dessa uppgifter från Arbetsförmedlingen, CSN, , och arbetslöshetskassor till Myndigheten för utbetalningskontroll. Utlämnandet ska ske kontinuerligt För att Myndigheten för utbetalningskontroll på ett effektivt sätt ska kunna bedriva verksamheten med dataanalyser och urval behöver uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval kontinuerligt uppdateras med dessa uppgifter. Det är ur effektivitetssynpunkt inte lämpligt att myndigheten inför varje utbyte av uppgifter ska behöva fram- ställa en begäran till respektive utlämnande myndighet eller arbets- löshetskassa. Uppgiftslämnandet bör därför ske genom regelbunden överföring av uppgifter från de aktuella myndigheterna och arbets- löshetskassorna till uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval. Uppgifterna ska alltså lämnas utan en uttrycklig begäran i varje en- skilt fall. En rutinmässig överföring av uppgifter behöver dock alltid föregås av en begäran eller en dialog med de berörda aktörerna i anslutning till att en rutin för överföringen upprättas. I samband med en sådan begäran får Myndigheten för utbetalningskontroll precisera vilka uppgifter myndigheten vill få del av och med vilken regelbundenhet. Utlämnande myndighet eller arbetslöshetskassa får i samband med detta ta ställning till om uppgifterna omfattas av den föreslagna uppgiftsskyldigheten och ska lämnas ut.42 I denna dialog 2000/01:129, Ökat informationsutbyte mellan arbetslöshetsförsäkringen, socialförsäk- ringen och studiestödet, s. 60 och 86. får Myndigheten för utbetalningskontroll tillsammans med berörda aktörer också närmare bestämma formerna för överlämnandet. Vi föreslår därför att uppgiftsskyldigheterna utformas på ett så- dant sätt att myndigheterna och arbetslöshetskassorna till Myndig- heten för utbetalningskontroll ska lämna de angivna uppgifterna i den utsträckning de behövs för dataanalyser och urval vid Myndig- heten för utbetalningskontroll. Utredningens förslag: ska på begäran lämna upp- gifter om ingivare av uppgifter till och hens kontakt- uppgifter, vem som har gjort inbetalning till samt uppgifter om förseningsavgifter. Skälen för utredningens förslag Uppgifter i offentliga register bör utgöra underlag för dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll. För dessa uppgifter behöver inte någon uppgiftsskyldighet införas, se ovan. Utöver uppgifterna i offentliga register har vi identifierat tre typer av uppgifter från som också bör få ligga till grund för dataanalyserna och urvalen. Det är uppgifter om ingivare av uppgifter till och hens kontaktuppgifter, vem som har gjort inbetalning till samt uppgifter om förseningsavgifter. För att dessa uppgifter ska kunna överföras till Myndigheten för utbetalningskontroll föreslår vi att en uppgifts- skyldighet införs. Utlämnandet ska ske på begäran I detta fall anser vi att uppgiftsskyldigheten ska utformas som att uppgifterna på begäran ska lämnas till Myndigheten för utbetal- ningskontroll. Det är inte samtliga uppgifter som har om vem som ger in uppgifter till eller gör inbetalningar etc. som är av intresse för dataanalyserna och urvalen. Det är upp- gifter om de företag och andra juridiska personer som är av betydelse för verksamheten med dataanalyser och urval som ska lämnas till Myndigheten för utbetalningskontroll. Detta förutsätter alltså att Myndigheten för utbetalningskontroll lämnar över uppgifter om för vilka företag och juridiska personer som myndigheten behöver ta del av uppgifter. Detta bör i första hand avse de företag som mottar utbetalningar från välfärdssystemen. Det kan dock inte uteslutas att även uppgifter från t.ex. koncernbolag kan vara relevanta för myn- digheten att ta del av och vi föreslår därför att uppgiftsskyldigheten inte ska avgränsas närmare än till att uppgifterna ska behövas i verk- samheten med dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetal- ningskontroll. 11.3.6Uppgiftsskyldighet för Inspektionen för vård och omsorg Utredningens förslag: Inspektionen för vård och omsorg, , ska lämna uppgifter om tillstånd och anmälan att yrkesmässigt bedriva verksamhet med personlig assistans, uppgifter om ägare och ledning för sådan verksamhet samt uppgifter om anmälan, av den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans eller assistansersättning och som har anställt någon för sådan per- sonlig assistans. Skälen för utredningens förslag Uppgifter från om tillstånd och anmälan att yrkesmässigt bedriva verksamhet med personlig assistans, uppgifter om ägare och ledning för sådan verksamhet samt uppgifter om anmälan, av den som har beviljats ekonomiskt stöd för personlig assistans eller assi- stansersättning och som har anställt någon för sådan personlig assi- stans, bör få ligga till grund för dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll (se avsnitt 6.2.9). Sådana uppgifter finns registrerade i IVO:s omsorgsregister men detta är inte något offentligt register. Vi föreslår att det införs en uppgifts- skyldighet som gör överlämnandet av uppgifter från till Myn- digheten för utbetalningskontroll möjlig. Utlämnandet ska ske kontinuerligt Myndigheten för utbetalningskontroll behöver kontinuerligt ta del av uppgifter om anmälningar och tillstånd från . Uppgifts- skyldigheten är tydligt avgränsad. Vi anser därför att uppgiftsskyl- digheten i likhet med uppgiftsskyldigheten för välfärdsmyndigheter och arbetslöshetskassor ska utformas på ett sådant sätt att den inte förutsätter en begäran från Myndigheten för utbetalningskontroll inför varje utlämnande. En rutinmässig överföring av uppgifter be- höver dock alltid föregås av en begäran eller en dialog med de berörda aktörerna i anslutning till att en rutin för överföringen upp- rättas. I samband med en sådan begäran får Myndigheten för ut- betalningskontroll precisera vilka uppgifter som myndigheten vill få del av och med vilken regelbundenhet. har fått i uppdrag att analysera möjligheten att tillhandahålla information om godkända företag i de prövningar som görs av myn- digheten i ett omsorgsregister.43 Om ett sådant register tas fram kan våra förslag i denna del komma att behöva justeras. Utredningens förslag: ska på begäran lämna uppgifter om beslut om uppehållstillstånd, arbetstillstånd och uppehållskort, ansökan om förlängning av uppehållstillstånd och arbetstillstånd, samt vissa uppgifter avseende anställningserbjudande i ärende om arbetstillstånd. 43Regleringsbrev för avseende Inspektionen för vård och omsorg (S2019/05315/RS). Skälen för utredningens förslag Uppgifter om beslut om uppehållstillstånd, arbetstillstånd och uppe- hållskort samt ansökan om förlängning av uppehållstillstånd och arbetstillstånd är sådana uppgifter som bör få ligga till grund för myndighetens dataanalyser och urval (se avsnitt 6.2.6). Uppgift om beslut innefattar även uppgift om grund för beslut om uppehålls- tillstånd. Vi har gjort bedömningen att dataanalyser och urval även bör få baseras på vissa uppgifter i arbetsrelaterade intyg (avsnitt 6.2.11), dvs. i detta fall uppgifter i intyg om anställningserbjudande i ärende om arbetstillstånd. För att möjliggöra att dessa uppgifter ska kunna överföras till Myndigheten för utbetalningskontroll föreslår vi att en uppgiftsskyldighet införs. Utlämnandet ska ske på begäran Det är inte alla uppgifter om tillstånd m.m. som behöver ligga till grund för myndighetens dataanalyser och urval. Det handlar i huvudsak om uppgifter för de som mottar utbetal- ningar från välfärdssystemen eller är företrädare för företag och andra juridiska personer som mottar utbetalningar från välfärds- systemen. Det kan dock inte uteslutas att uppgifter om uppehålls- tillstånd för t.ex. familjemedlemmar kan behöva ligga till grund för dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll. Vidare kan samtliga uppgifter om intygsgivare av anställningserbjud- ande i ärende om arbetstillstånd behöva ligga till grund för myndig- hetens dataanalyser och urval. Vi har därför valt att inte avgränsa uppgiftsskyldigheten närmare än till att uppgifterna ska behövas i myndighetens verksamhet med dataanalyser och urval. Myndigheten för utbetalningskontroll behöver specificera för vilka enskilda perso- ner som myndigheten vill ta del av uppgifter. Uppgiftsskyldigheten föreslås därför utformas så att utlämnande ska ske på begäran från Myndigheten för utbetalningskontroll. Utredningens förslag: ska på begäran lämna upp- gifter om registrering till arbetsgivaravgifter och mervärdesskatt samt godkännande för F-skatt, redovisad omsättning i inkomst- deklaration för juridiska personer och enskilda näringsidkare, redovisning av skatter och avgifter i skattedeklaration, betalning av skatter och avgifter för betalningsskyldiga som ska lämna skattedeklaration eller är godkända för F-skatt, beslut om debi- terad preliminär skatt, omprövningsbeslut till nackdel för juri- diska personer och enskilda näringsidkare samt beslut om åter- kallelse av godkännande för F-skatt. ska även på begäran lämna uppgifter om företrädaransvar och ansvar för del- ägare i ett svenskt handelsbolag, kontaktuppgifter för juridiska personer och enskilda näringsidkare och uppgifter om uppgivna kontaktpersoner och ombud samt vissa uppgifter avseende intyg om arbete som har getts in i ärende om folkbokföring. Skälen för utredningens förslag Vi har gjort bedömningen att ett antal uppgifter från beskattningsverksamhet angående företag och andra juridiska perso- ner bör få utgöra underlag för dataanalyser och urval vid Myndig- heten för utbetalningskontroll. Det är bl.a. uppgifter om omsättning i inkomstdeklaration, mervärdesskatt- och arbetsgivaravgiftsregistrering samt beslut om omprövning till nackdel för juridiska personer och enskilda näringsidkare. Även uppgifter om bl.a. företrädaransvar bör få ligga till grund för dataanalyser och urval (se avsnitt 6.2.8). Vi har vidare gjort bedömningen att uppgifter på individnivå i arbetsgivar- deklarationer bör få ligga till grund för dataanalyser och urval (se avsnitt 6.2.10). Detta är en mycket viktig uppgift för myndighetens dataanalyser och urval och kommer att ha stort värde för att upp- täcka felaktiga utbetalningar till såväl företag som enskilda individer. Även kontaktuppgifter och liknande uppgifter är en viktig faktor för myndighetens dataanalyser och urval (se avsnitt 6.2.5) och sådana uppgifter avseende företag och andra juridiska personer ingivna till bör också få ligga till grund för myndighetens data- analyser och urval. Slutligen har vi gjort bedömningen att vissa upp- gifter i arbetsrelaterade intyg bör få ligga till grund för myndighetens dataanalyser och urval (se avsnitt 6.2.11). Sådana intyg ges i vissa fall in till folkbokföringsverksamhet vid fråga om uppe- hållsrätt och även dessa är relevanta för dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll. För att samtliga dessa upp- gifter ska kunna överföras till Myndigheten för utbetalningskontroll föreslår vi att en sekretessbrytande uppgiftsskyldighet införs. Utlämnandet ska ske på begäran Det är inte samtliga uppgifter som har om företag och andra juridiska personer som bör kunna ligga till grund för dataanalyser och urval vid Myndigheten för utbetalningskontroll.