sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Detta resursbehov är svårt att variera omfattningen på oavsett vald ambitionsnivå och dimensionering för myndighetens verksamhet. Kärnverksamheten beräknas till 67 årsarbetskrafter Vi beräknar att kärnverksamheten bör dimensioneras till 67 årsar- betskrafter, varav 24 avser administration av system med transak- tionskonto. För de övriga deluppdragen har vi beräknat en grund- bemanning som vi bedömer är nödvändig för att myndigheten ska bli verkningsfull. kan denna del av verksamheten utvidgas. Administration av ett system med transaktionskonto Dimensionering av administrationen av transaktionskontosystemet baseras på , och Skatte- verkets nuvarande hantering av utbetalningar, samt administrationen En ny myndighet för utbetalningskontroll av det danska NemKonto-systemet. Mot denna bakgrund bedömer viatt det krävs 12 årsarbetskrafter för att it-tekniskt hantera syste- met med transaktionskonto. För stöd och service, i huvudsak till de berörda myndigheterna, beräknar vi 12 årsarbetskrafter. Våra förslag innebär att frågor från enskilda kring betalningar huvudsakligen ska besvaras av de myndig- heter som skickar utbetalningsuppdrag till transaktionskontosystemet. Majoriteten av de frågor som kommer från allmänheten bör kunna besvaras av de beslutande myndigheterna. När dessa inte kan svara på frågor ska Myndigheten för utbetalningskontroll vara behjälplig och ge stöd till berörda myndigheter. delar av betalningsprocess. Vi har upp- fattat att servicen gentemot enskilda fungerar väl i denna modell. Det kan därför gå att använda erfarenheter från hur Pensions- myndigheten och har valt att arbeta. Sannolikt är behovet av stöd och service större inledningsvis. Det kan därför finnas behov av viss flexibilitet i bemanningen initialt. Baserat på hur och arbetar med data- analyser och urval beräknar vi resursbehovet till ungefär 10 personer för deluppdraget dataanalyser och urval. Inledande och fördjupade granskningar Inledande och fördjupade granskningar är den del av verksamheten som vi bedömer kräver störst resurser. Vi beräknar en bemanning om 28 årsarbetskrafter för inledande och fördjupade granskningar. Vid den inledande granskningen behöver handläggare gå igenom och analysera urvalsträffar för att bedöma hur de ska hanteras. Detta kan vara ett resurskrävande arbete beroende på urvalens träffsäker- het och vilken typ av felaktigheter som ska granskas. Vad gäller för- djupade granskningar kan en jämförelse göras med kontrollutred- ningar som beslutande myndigheter gör. I mer omfattande fall kan sådana utredningar kräva ansenlig tid, t.ex. vid utredning av möjliga skenbolag. En ny myndighet för utbetalningskontroll Deluppdraget att stödja och följa myndigheternas verksamhet liknar i delar det förslag om ett kansli som Delegationen för korrekta utbetalningar, KUT-delegationen, har lämnat i sitt betänkande.26 Delegationen föreslog en bemanning om 10 årsarbetskrafter. Det finns dock skillnader mellan delegationens förslag och vårt förslag. Delegationens förslag innebär en mer detaljerad styrning av vad kansliet ska göra jämfört med det uppdrag vi föreslår om att Myndigheten för utbetalningskontroll ska stödja och följa statliga myndigheters och arbetslöshetskassors arbete med att motverka fel- aktiga utbetalningar från välfärdssystemen. Vi menar att den närmare inriktningen på hur uppdraget ska utföras ska Myndigheten för utbetalningskontroll själv styra över (se kapitel 8). Vår bedömning är även att innehållet och resursbehovet kan komma att förändras . Därutöver menar vi, som nämnts i kapitel 8, att det i jämförelse med KUT-delegationens förslag kommer att finnas mer kunskap samlad vid myndigheten och även bättre möjligheter att göra data- baserade analyser. Vi menar därför att det finns betydande synergier att ta till vara med att samla alla fyra deluppdrag i en och samma myndighet. Mot denna bakgrunden beräknar vi en initial bemanning om 5 årsarbetskrafter för detta deluppdrag. 9.4Myndigheten kommer att bedriva samhällsviktig verksamhet och hantera känslig information Utredningens förslag: Myndigheten för utbetalningskontroll ska ingå i samverkansområdet ekonomisk säkerhet. Myndigheten ska tas upp i förteckningen i förordning om krisberedskap och bevak- ningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap över myndigheter med särskilt ansvar inom området ekonomisk säker- het. Myndigheten ska tas upp i bilagan till säkerhetsskyddsför- ordningen. 26SOU 2019:59, Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, s. 170–175. En ny myndighet för utbetalningskontroll Skälen för utredningens förslag Myndigheten för utbetalningskontroll ska behandla uppgifter från de stora välfärdssystemen och administrera ett system med transak- tionskonto som omfattar en stor del av befolkningen. Vi menar att detta ställer höga krav på informationssäkerhet och skyddsåtgärder. Kraven på informationssäkerhet och skyddsåtgärder bör som lägst ligga på en nivå liknande den som finns hos de myndigheter vars utbetalningar som myndigheten ska verkställa. Det allmänna pensionssystemet och sjuk- och arbetslöshetsför- säkringen identifieras av Myndigheten för samhällsskydd och bered- skap (MSB) som samhällsviktig verksamhet. Samhällsviktig verk- samhet är en verksamhet som kan orsaka kriser som hotar samhället vid störningar i eller bortfall av verksamheten. Det kan även vara en verksamhet som behövs för att hantera en potentiell eller pågående kris.27 Myndigheten ska bl.a. administrera utbetalningar åt Försäkrings- kassan och Pensionsmyndigheten.28 Myndighetens verksamhet kom- mer därför att vara kritisk för att berörda välfärdsmyndigheter i många delar ska kunna fullgöra sina uppdrag. Därför menar vi att myndighetens verksamhet att verkställa utbetalningar från välfärds- systemen bör betraktas som samhällsviktig verksamhet. Myndighetens övriga verksamhet kommer inte nödvändigtvis att utgöra samhällsviktig verksamhet, även om höga krav kommer att ställas på informationssäkerheten för alla delar av myndighetens verksamhet. Myndighetens samlade information om välfärdssyste- men kan vara intressant för främmande makt eller andra som vill orsaka skada mot eller enskilda. Myndighetens uppgiftssam- ling kommer att omfatta personuppgifter för en stor del av befolk- ningen och till viss del känsliga personuppgifter. Många av uppgifterna kommer inte att vara särskilt känsliga i sig, men sammanställningen av uppgifterna på ett ställe gör att skyddsvärdet ökar (se närmare bl.a. i kapitel 5, 10 och 14). En del av uppgifterna kan också vara skyddade personuppgifter. Det behöver därför ställas höga krav på informationssäkerheten hos Myndigheten för utbetalningskontroll. 27MSB (2019), Vägledning för identifiering av samhällsviktig verksamhet, s. 8–9. 28Dessa myndigheter omfattas av förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. En ny myndighet för utbetalningskontroll Myndigheten bör ingå i samverkansområdet ekonomisk säkerhet Myndigheten för utbetalningskontroll kommer att ha en avgörande betydelse för statliga utbetalningar från flera av välfärdssystemen och . Vi menar därför att myndigheten bör tas upp i den förteckning över myndigheter med särskilt ansvar inom samverkans- området ekonomisk säkerhet som finns i bilagan till förordningen (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. Varje myndighet, vars ansvarsområde kan påverkas av en krissituation, ska enligt förordningen vidta de åtgärder som behövs för att hantera konsekvenserna av en sådan krissituation, bl.a. för att minska sårbarheten i samhället. För att kunna göra det krävs att myndigheterna genom utbildning, övning och andra åtgärder bygger upp en krisberedskap för att förebygga, motstå och hantera krissituationer. För att underlätta arbetet och främja en helhetssyn i planeringen bedriver myndigheter gemensam planering inom ett antal samverkansområden.29 Samverkansområdet ekonomisk säkerhet (SOES) verkar för att ansvariga aktörer har förmåga att förebygga och hantera störningar i samhällsviktiga betalningsflöden. Inom SOES har Finans- inspektionen, , , Riksgälds- kontoret och ett särskilt ansvar och är utpekade i för- ordningen. Utöver dessa ingår Arbetsförmedlingen, MSB och SSC. Dessutom är Försvarsmakten och adjungerade i SOES.30 Myndigheten för utbetalningskontroll ska administrera utbetal- ningar åt bl.a. , och Skatte- verket. Att verksamheten hos Myndigheten för utbetalningskontroll fungerar kommer därför ha en avgörande betydelse för dessa myn- digheters möjlighet att fullgöra sina uppdrag. Eftersom Försäkrings- kassan, och ingår i SOES bör även Myndigheten för utbetalningskontroll ingå i SOES. 29Se 7 § förordning (2015:1052) om krisberedskap och bevakningsansvariga myndigheters åtgärder vid höjd beredskap. 30MSB (2019), Redogörelse för och bedömning av arbetet i samverkansområdena . En ny myndighet för utbetalningskontroll Myndighetens verksamhet är av det slaget att den kan omfattas av säkerhetsskyddslagen Vår uppfattning är att verksamheten vid Myndigheten för utbetal- ningskontroll kan komma att omfattas av säkerhetsskyddslagen (2018:585). Det är dock något som myndigheten själv måste be- döma. Myndigheten ska bl.a. hantera stora mängder uppgifter om såväl fysiska som juridiska personer samt betalningsinformation. Detta behöver särskilt beaktas vid bedömningen om verksamheten omfattas av säkerhetsskyddslagen. Om verksamheten omfattas av säkerhetsskyddslagen innebär det att Myndigheten för utbetalningskontroll behöver genomföra regel- bundna säkerhetsskyddsanalyser och vidta lämpliga säkerhetsskydds- åtgärder. Det innebär också att verksamheten behöver dimensio- neras utifrån behov av säkerhetsskydd och att sådan kompetens behöver finnas inom organisationen. För att myndigheten vid behov ska ha möjlighet att besluta om placering i säkerhetsklass för anställ- ningar föreslår vi att myndigheten ska tas upp i bilagan till säkerhets- skyddsförordningen (2018:658). 9.5Befintliga it-system och befintlig infrastruktur ska användas där så är möjligt Utredningens bedömning: Det finns beprövade it-lösningar att upphandla på marknaden för alla delar av myndighetens uppdrag. Återanvändning av befintliga it-system hos välfärdsmyndig- heterna är inte lämpligt som grund för transaktionskontosys- temet. Skälen för utredningens bedömning ser vi inga grundläggande hinder med att upprätta myndig- hetens verksamhet ur ett it-perspektiv. De utmaningar som kan finnas är främst relaterade till verksamhetskrav, gällande regelverk, upphandlings- och införandefrågor samt kraven på säkerhetsskydd En ny myndighet för utbetalningskontroll Detta är utmaningar som ofta gäller vid införandet av tekniska system i statlig förvaltning. På den öppna leverantörsmarknaden finns beprövade it-lösningar som kan ligga till grund för de it-system som uppdragen kräver. Det finns it-system och olika leverantörer som kan erbjuda relativt färdiga lösningar för både dataanalys- och betalinfrastruktur. Lösningarna behöver dock anpassas till verksamhetens speciella förutsättningar. Verksamheten med dataanalyser och urval kan inledningsvis använda systemlösningar som kan implementeras på , för att sedan stegvis utvecklas med hjälp av mer avancerade system i takt med att verksamheten utvecklas. Inte lämpligt att återanvända befintliga it-system för betalningar Vi har analyserat möjligheterna att återanvända befintliga myndig- hetssystem som grund för administrationen av systemet med trans- aktionskonto.31 Vår slutsats är att avråda från återanvändning av befintliga system. Nuvarande system är inte byggda för en konto- hantering och bygger på äldre tekniska lösningar vilket kan innebära problem om nya funktioner införs. Dessutom skulle transaktions- kontosystemet behöva samsas med helt andra typer av verksamhets- behov inom ramen för samma it-lösning. Vi bedömer därför att en separat it-lösning är nödvändig för transaktionskontosystemets behov. Vi bedömer också att en ny lösning kan utvecklas till en lägre kost- nad än jämfört med att utgå från ett befintligt system. Befintliga statliga lösningar för säker it-drift och kommunikation bör nyttjas Myndighetens uppdrag ställer höga krav på tillförlitliga, säkra och robusta lösningar för it-drift. Myndigheten kan överväga att dra nytta av etablerad infrastruktur inom staten. fattade regeringen beslut om att tillsätta en utredning om säker och kost- nadseffektiv it-drift för den offentliga förvaltningen (dir. 2019:64). Utredningen syftar till att skapa bättre förutsättningar för den offentliga förvaltningen att få tillgång till säker och kostnadseffektiv 31Gartner (2019), : Analys av it för en gemensam funktion för statliga utbetalningar inom välfärdssystemen, en analys gjord på uppdrag av utredningen. En ny myndighet för utbetalningskontroll it-drift genom antingen samordnad statlig it-drift eller tydligare rättsliga förutsättningar för att kunna anlita privata leverantörer av it-drift. Utredningen ska lämna sitt slutbetänkande . Myndigheten kan behöva överväga att etablera it-drift i egen regi eller dra nytta av eventuella myndighetsgemensamma lösningar be- roende på de förslag utredningen lämnar. MSB administrerar ett intranät (nätverk) skilt från internet för säker och krypterad kommunikation mellan anslutna myndigheter i och i (SGSI). Bland annat är myndigheterna inom SOES anslutna. Myndigheten för utbetalningskontroll bör överväga att ansluta sig och använda SGSI för kommunikation med berörda myndigheter. 9.5.1Uppskattade it-utgifter för fullt utbyggd verksamhet Utgifterna för it är i hög grad beroende av antalet anställda i en organisation och vilken typ av it-lösningar som verksamheten be- höver. Myndighetens verksamhet innebär, som nämnts ovan, höga krav på tillförlitlighet, säkerhet och robusthet. De årliga it-utgifterna har därför beräknats med utgångspunkt i den förväntade storleken på myndigheten och typen av verksamhet.32 Beräkningarna avser för- väntade årliga kostnader för it-området, vilket omfattar de olika it- funktioner och de teknikstödjande tjänster som kommer att behö- vas.33 Totalt sett uppskattas it-kostnaderna till . av de beräknade kostnaderna består av utveckling och förvaltning av applikationer för i huvudsak systemet med transaktionskonto. 9.5.2Det uppskattade investeringsbehovet för it Uppskattningen av it-relaterade utgifter för uppbyggnadsfasen har baserats på jämförelsedata för faktiska utgifter hos andra organisa- tioner.34 Totalt beräknar vi detta till . 32Estimaten har baserats på data från experter (benchmarkingexperter) som i sin tur baseras på uppgifter från över 3 000 organisationer i hela världen. Se vidare (2019), : Analys av it för en gemensam funktion för statliga utbetalningar inom välfärdssystemen, en analys gjord på uppdrag av utredningen. 33Gartner (2019), : Analys av it för en gemensam funktion för statliga utbetalningar inom välfärdssystemen, en analys gjord på uppdrag av utredningen. 34Säkerhetsaspekter ingår i beräkningarna. En ny myndighet för utbetalningskontroll Hälften av dessa utgifter hänförs till initial it-investering. Resterande är utgifter för mjuk- och hårdvara () och personalkost- nader (). Detta avser verksamheten hos Myndigheten för utbetalningskontroll. De eventuella utgifter som uppstår hos andra myndigheter ingår inte. Se även avsnitt 14.2. Utredningens bedömning: Myndigheten bör lokaliseras med närhet till en större arbetsmarknadsregion och med närhet till universitets- eller högskoleort. Skälen för utredningens bedömning: Vid beslut om myndighetens lokalisering behöver en avvägning göras mellan möjligheterna att bedriva verksamheten effektivt och regeringens önskemål om att myndigheter i första hand ska lokaliseras utanför . Myndighetens arbete ska ske i nära samverkan med en rad andra myndigheter vars huvudkontor är förlagda till . Det nära utbytet mellan myndigheterna förutsätter goda kommunikations- möjligheter till , av såväl funktionella som miljömässiga skäl. En närhet till andra statliga myndigheter är också en fördel sett i ett kompetensförsörjningsperspektiv. Myndigheten kommer att vara relativt liten, vilket innebär att möjligheterna till rörlighet inom myndigheten är begränsade. För att kunna rekrytera kompetenta medarbetare behöver det finnas möjligheter till kompetensutbyte och rörlighet med andra myndigheter inom samma arbetsmarknads- region. Om Myndigheten för utbetalningskontroll ligger alltför långt från de myndigheter den samverkar med kan det bli svårt att locka till sig kompetenta medarbetare. Av samma skäl är närhet till en eller flera universitetsstäder ytterligare en aspekt att väga in i frågan om myndighetens placering. En ny myndighet för utbetalningskontroll 9.7Väl fungerande samverkan är en förutsättning för myndighetens verksamhet För att utföra det uppdrag vi föreslår att Myndigheten för utbetal- ningskontroll ska ha behöver arbetet ske i nära samverkan med andra berörda myndigheter inom välfärdsområdet, inklusive . Myndigheten behöver också ha ett nära kunskapsutbyte med brotts- bekämpande myndigheter. 9.7.1Särskilt uppdrag att samverka om felaktiga utbetalningar Utredningens förslag: Myndigheten för utbetalningskontroll får i uppdrag att särskilt samverka med Arbetsförmedlingen, (), , , och i syfte att motverka felaktiga utbetalningar. Motsvarande uppdrag skrivs in i respek- tive samverkande myndighets instruktion. I instruktionen för Myndigheten för utbetalningskontroll anges även att myndig- heten ska samverka med andra berörda parter. Skälen för utredningens förslag: Styrningen av samverkan inom arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar och bidragsbrotts- lighet är splittrad (se bl.a. avsnitt 3.4.4). Vi menar att en del av att åstadkomma en helhetsbild för arbetet mot felaktiga utbetalningar inom välfärdsområdet är att regeringen, genom en enhetlig styrning av samverkan i arbetet med att motverka felaktiga utbetalningar, ger förutsättningar för myndigheterna att samarbeta med varandra på ett effektivt sätt. Vi instämmer därför i KUT-delegationens bedömning att det tydliggör vikten av frågan och skapar förutsättningar för ett långsiktigt arbete om uppdrag om samverkan läggs in i de berörda myndigheternas instruktioner.35 Myndigheten för utbetalningskontroll ska förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen (se av- snitt 9.1). Uppdraget förutsätter, och innebär ett ansvar, att sam- verka med berörda myndigheter. Ett av myndighetens deluppdrag ska vara att stödja och följa statliga myndigheters och arbetslöshets- 35SOU 2019:59, Samlade åtgärder för korrekta utbetalningar från välfärdssystemen, s. 156. En ny myndighet för utbetalningskontroll kassors arbete med att motverka felaktiga utbetalningar från väl- färdssystemen (se kapitel 8). Detta deluppdrag medför ett ansvar att stödja samverkan mellan berörda myndigheter. 9.7.2Myndigheten bör delta som nätverksmyndighet i samverkan mot organiserad brottslighet Utredningens bedömning: Myndigheten för utbetalningskon- troll bör delta i myndighetssamverkan mot organiserad brotts- lighet som nätverksmyndighet. Skälen för utredningens bedömning: Myndigheten för utbetal- ningskontroll bör som nätverksmyndighet kunna delta i myndig- hetssamverkan mot organiserad brottslighet (se avsnitt 2.5) och därigenom dela med sig av sin kunskap om bl.a. olika upplägg och trender i brottslighet som riktas mot välfärden. För att delta i sam- verkan som nätverksmyndighet krävs inte några lag- eller förord- ningsändringar. Myndighetssamverkan mot organiserad brottslighet har flera be- röringspunkter med det uppdrag som vi föreslår att Myndigheten för utbetalningskontroll ska ha. Myndigheten kommer att bygga upp kunskap kring olika upplägg och sätt att missbruka välfärds- systemen. Denna kunskap kan vara värdefull för den myndighets- samverkan som bedrivs mot organiserad brottslighet. Myndigheten för utbetalningskontroll bör inte, bl.a. av resursskäl, bidra med den typ av operativt arbete som sker i den myndighetsgemensamma sats- ningen.36 Även integritetsskäl talar emot att myndigheten fullt ut ska delta i samverkan. Om myndigheten skulle delta i underrättelsearbetet skulle det med största sannolikhet finnas önskemål om att myndig- heten ska göra olika sökningar i uppgiftssamlingen för dataanalyser och urval inom ramen för samverkan. En sådan sökning skulle inte endast avse de uppgifter som finns om en person utan dessa skulle kunna kombineras med olika riskfaktorer etc. En sådan användning av uppgiftssamlingen skulle också skapa gränsdragningsproblem i 36Samverkansforumen omfattar totalt cirka 20 personer (dock ej på heltid) per myndighet. Se , (2019) Myndighetsgemensamt arbete mot organiserad brottslighet – brister i styr- ning och uppföljning, RiR 2019:11, s. 34. En ny myndighet för utbetalningskontroll förhållande till den polisiära underrättelseverksamheten och minska förutsebarheten i hur de personuppgifter som finns samlade hos myn- digheten används. Vår slutsats är därför att myndigheten endast bör delta i samverkan som en nätverksmyndighet. Det kan inte uteslutas att det, när myndighetens verksamhet är i drift, framstår som nödvändigt att myndigheten deltar fullt ut i sam- verkan. Vårt ställningstagande kan då behöva omprövas och nöd- vändiga förordningsändringar för att göra detta möjligt får i sådant fall övervägas av regeringen. 9.8Servicekontoren ska kunna lämna information om transaktionskonton Vi menar att servicekontoren även fortsättningsvis bör kunna ge samma service som kring betalningar och andra delar som fram- över ska administreras i systemet med transaktionskonto. Individer och företag kan få lokal statlig service avseende Försäkrings- kassan, och vid de nästan 120 ser- vicekontor som finns runtom i landet. Bland annat kan servicekontoren hjälpa till med frågor kring gjorda och kommande betalningar samt med registrering av bankkontouppgifter. Servicehandläggarna vid servicekontoren har tillgång till vissa av myndigheternas verksam- hetssystem och kan därför hämta upp sådana uppgifter. Vid några av servicekontoren kan arbetsgivare och arbetssökande även få hjälp med att använda Arbetsförmedlingens digitala tjänster. Eftersom servicehandläggare vid servicekontor har tillgång till vissa av myndigheternas verksamhetssystem kommer de även fort- sättningsvis kunna ge besökare service vad gäller utbetalningar. Våra förslag bör inte förändra omfattningen av vilken service som ges. Service om utbetalningar från välfärden ligger redan i servicekontorens uppdrag och kräver därför ingen ytterligare reglering eller finan- siering. En ny myndighet för utbetalningskontroll 9.9Finansieringen bör inte tas från det befintliga kontrollarbetet Utredningens bedömning: Finansieringen bör i första hand ske genom att det tillförs medel så att finansieringen inte tas från befintliga verksamheter på välfärdsområdet. Om finansieringen ska ske genom att minska förvaltnings- anslagen för berörda myndigheterna bör det ske genom en gene- rell sänkning av anslaget för dessa myndigheter. Neddragningen bör då vara proportionerlig mot myndigheternas driftkostnader. Skälen för utredningens bedömning: Felaktiga utbetalningar från välfärdssystemen har uppskattats till per år.37 Uppskattningen är behäftad med stor osäkerhet. Om våra förslag leder till att en liten del av de felaktiga utbetalningarna kan upptäckas och förhindras motiverar det kostnaden för driften av myndigheten. Det går dock inte att med säkerhet säga hur stor utväxlingen av myndighetens verksamhet kommer att bli och dessa förväntade effekter kan därför inte användas som finansieringskälla. Det kom- mer inte heller gå att i efterhand avgöra hur stora felaktigheterna totalt sett skulle ha varit utan den verksamhet vi föreslår. Det är angeläget att finansieringen inte innebär negativa konse- kvenser för kvaliteten i handläggning eller för den befintliga kon- trollverksamheten.