sou · H8B327 · 2020-05-08 00:00:00 — Kommuners och regioners redovisning för bidrag- kommer därmed att lämnas till respektive i enlighet med den ansvarsfördelning som gällde före . föreskrifter kommer att gälla för redo- visningen avseende . Det behövs därför inte några övergångsbestämmelser i fråga om redovisningen. och prövar även frågor om nedsättning av statsbidraget enligt 10 a § minoritetsförordningen. är bemyndigad att meddela verkställighetsföreskrifter till bestäm- melsen. Av föreskrifter följer att (01FS 2015:35) kom- muner och regioner som inte vill att statsbidraget ska sättas ned ska ansöka om att få använda medlen kommande år. Ansökan ska ha kommit in till utbetalande myndighet bidrags- året och lämnas i enlighet med specifikationer som finns i en bilaga till föreskrifterna. Utredningen bedömer att det är mest ändamålsenligt att pröv- ningen av frågor enligt 10 a § minoritetsförordningen avseende bidrags- görs av och enligt den ordning som gällde när bidraget betalades ut. För att det ska vara möjligt behövs en övergångsbestämmelse enligt vilken ärenden som har in- letts före ikraftträdandet av ändringarna i minoritetsförordningen ska handläggas enligt äldre föreskrifter. Det är även mest ändamålsenligt om får avsluta hand- läggningen av ansökningar om organisationsbidrag från minoritetsorga- nisationer som har skickats in i enlighet med föreskrifter. För att detta ska vara möjligt behövs en övergångsbestämmelse till ändringen i organisationsförordningen med innebörd att ansökningar om statsbidrag för eller tidigare bidragsår ska hand- läggas enligt äldre föreskrifter. 8.8.4Behov av utvärdering av förslagen Bedömning: Om regeringen genomför utredningens förslag bör regeringen ge Statskontoret, en statlig utredning eller någon annan utomstående aktör i uppdrag att utvärdera ut- fallet. Det kan vara lämpligt att genomföra en sådan utvärdering . Utredningen konstaterar att det har gått från att den nuvarande ordningen för uppföljning och samordning av minori- tetspolitiken infördes till dess att detta betänkande lämnas. Politik- området får betraktas som förhållandevis ungt och oetablerat och det är därför viktigt att organisatoriska lösningar utvärderas efter . Om regeringen genomför utredningens förslag bör reger- ingen ge Statskontoret, en statlig utredning eller någon annan utomstående aktör i uppdrag att utvärdera utfallet. Det kan vara lämpligt att genomföra en sådan utvärdering . I utredningens uppdrag ingår att redogöra för de ekonomiska och praktiska konsekvenser som förslagen medför. Utöver vad som följer av kommittéförordningen (1998:1474) ska utredaren enligt direkti- ven även redovisa verksamhetsmässiga och personella konsekvenser . Likaså ska konsekvenserna för inter- nationella åtaganden om mänskliga rättigheter redovisas. Utredningens förslag innebär också konsekvenser för enskilda som tillhör nationella minoriteter, kommuner, regioner och statliga myndigheter. Utredningen bedömer inte att förslagen därutöver medför sådana konsekvenser som ska redovisas enligt kommittéförordningen eller direktiven till utredningen. 9.2Konsekvenser för internationella åtaganden om mänskliga rättigheter De förslag som lämnas ska enligt direktiven bidra till att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter (utgångs- punkt 1 i direktiven). Regeringens folkrättsliga skyldighet att säkerställa efterlevnaden av de nationella minoriteternas rättigheter i bygger på åtagan- den i två Europarådskonventioner. Uppföljningen av minoritetspoli- tiken syftar till att främja, stödja och följa upp genomförandet av bestämmelserna i lagen (2009:724) om nationella minoriteter och minoritetsspråk och minoritetspolitikens intentioner, i kommuner, regioner och hos statliga myndigheter. har i sin gransk- ning av folkrättsliga åtaganden efterfrågat insatser för att förbättra genomförandet. De av utredningen föreslagna åtgärderna bedöms bidra till att förutsättningarna för att minoritetsrättigheter förverkligas i högre utsträckning förbättras genom att kommuner, regioner och statliga myndigheter erbjuds förstärkt stöd i genomförandearbetet. Förslagen innebär vidare att regeringen kommer att få tillgång till förbättrade analyser, rapporter och beredningsunderlag från ansva- riga uppföljningsmyndigheter. Därmed underlättas regeringens styr- ning av minoritetspolitiken och förutsättningar att sätta in effektiva insatser för att kontinuerligt undanröja hinder inom minoritets- politiken. Det ökar också möjligheter att leva upp till kon- ventionsåtaganden . 9.3Konsekvenser för enskilda som tillhör nationella minoriteter Utredningen föreslår nya delmål för det minoritetspolitiska arbetet. Införande av delmål kommer att tydliggöra syftet med minoritets- politiken och ge vägledning för kommuner och regioner. Det inne- bär också att möjligheterna att följa upp effekterna av olika insatser ökar. Regeringen kommer att kunna få en tydligare bild av de natio- nella minoriteternas situation inom olika områden och ett förbättrat beslutsunderlag. kommer det leda till att de nationella mino- riteternas möjligheter att tillgodogöra sig sina rättigheter ökar. Enligt delmål 2 ska barns och ungas möjligheter till inflytande beaktas särskilt. Delmålet synliggör och förtydligar behovet av åt- gärder och uppföljning som specifikt bedöms främja barns och ungas möjligheter att påverka beslut som berör dem och vara delaktiga i samhällslivet. Delmål 3 (kulturell identitet) och 4 (levande minoritetsspråk) bidrar också till att synliggöra enskildas minoritetsrättigheter. Kommuner och regioner föreslås få ett förstärkt stöd i genom- förandet av minoritetsrättigheter genom statliga främjandeinsatser. Detta bedöms leda till att kommuner och regioner i högre utsträckning efterlever minoritetslagens bestämmelser. Genom ökade samordningsinsatser kan ytterligare strukturella hinder i arbetet undan- röjas. Det kommer att bidra till att fler personer som tillhör de natio- nella minoriteterna ges möjlighet att i större utsträckning ta sina rättigheter i anspråk. Förslagen bedöms också bidra till att de nationella minoriteternas förutsättningar att utöva egenmakt stärks (utgångspunkt 1 i direk- tiven). Detta sker i första hand genom att minoriteternas erfaren- heter och sakkunskap i större utsträckning tas till vara i det fortsatta samordnings- och uppföljningsarbetet. 9.4Konsekvenser för kommuner och regioner Utredningens förslag om förbättrad samordning och uppföljning av minoritetspolitiken inskränker inte det kommunala självstyret. För- slaget innebär inte heller några nya åtaganden eller skyldigheter för kommuner eller regioner. Förslagen innebär att kommuner och regioner ges ett förstärkt stöd från uppföljningsmyndigheternas sida, bland annat i form av rådgivning, tillgängligt informationsmaterial och metodstöd samt kunskapshöjande insatser. Genom att utredningen föreslår ett bre- dare och mer preciserat uppdrag för uppföljningsmyndigheterna bedöms tydligheten och transparensen öka i förhållande till kommuner och regioner, i enlighet med utgångspunkt 5 i direktiven. Det blir tyd- ligare för kommuner och regioner vilket statligt stöd de kan förvänta sig. Dubbelarbete i kommuner och regioner i form av utvecklande av eget informationsmaterial och metodstöd kan därmed undvikas. Ett mer effektivt och ändamålsenligt stöd till kommuner och regioner kommer innebära att statsbidraget enligt förord- ningen (2009:1299) om nationella minoriteter och minoritetsspråk används effektivare. 9.5Konsekvenser för statliga myndigheter 9.5.1Verksamhetsmässiga konsekvenser för berörda myndigheter Enligt utredningens direktiv ska den fortsatta utformningen av sam- ordningen och uppföljningen av minoritetspolitiken präglas av effek- tivitet, långsiktighet, god verksamhetsstyrning och tydlig ledning (utgångspunkt 5). Utredningens föreslår att det minoritetspolitiska samordnings- och uppföljningsansvaret samt ansvaret att följa upp regeringens strategi för romsk inkludering hålls samlat och flyttas från Länssty- relsen i till och folkminnen. Där- utöver revideras uppdrag något och viss verksamhet före- slås övergå till och folkminnen. Utredningens förslag innebär verksamhetsmässiga och personella konsekvenser . En övergång av verksamheten kan initialt försvaga det stöd som kan erbjudas kommuner och regio- ner och den uppföljning som sker. och folk- minnen kommer att behöva tid att rekrytera medarbetare, bygga upp och utveckla den tillkommande verksamheten. Övergången kan dock underlättas genom goda förberedelser och en nära dialog mellan över- lämnande och mottagande myndigheter. ska enligt direktiven ansvara för samiska rättigheter och det samiska språket utveckling inom minoritetspolitiken (ut- gångspunkt 6 i direktiven). ska också enligt regeringen ges större frihet att utforma och bedriva verksamheten. Eftersom kvarstår som uppföljningsmyndighet innebär det också att kan bidra med kontinuitet och institutionellt minne under övergångsfasen och i det fortsatta uppföljningsarbetet. Same- tingets personella resurser för uppföljningsarbetet utökas också, vilket kommer att underlätta arbetet. ges större frihet att be- driva arbetet än . Myndigheten får möjlighet att självstän- digt rapportera om politiken och ge rekommendationer till regeringen. På bedöms arbetet med samordning och uppföljning av minoritetspolitiken bli mer ändamålsenligt och effektivt med ut- redningens förslag. Om regeringen även går vidare med förslag om inrättande av språkcentrum för de nationella minoritetsspråken, kom- mer den samlade kompetensen i minoritetsfrågor hos och folkminnen bli ännu större. Det kommer på att gynna genomförandet av minoritetsrättigheter i kommuner och regio- ner ytterligare. Genom att samla minoritetspolitisk sakkunskap hos och folkminnen bedöms statens samlade för- måga att agera i frågorna att stärkas betydligt. Förutsättningarna att bygga och säkra tillgång till sådan specialistkompetens som reger- ingen efterfrågar i utredningens direktiv (utgångspunkt 3) bedöms som goda. Den föreslagna förändringen innebär en förändrad inriktning av det nuvarande uppdraget på och folkminnen genom att ansvaret för samordning och uppföljning av minoritetspolitiken tillförs. Det innebär bland annat att verksamheten inom myndig- heten behöver organiseras på ett lämpligt sätt. Utredningens förslag innebär att uppföljningsansvaret för minori- tetspolitiken, inklusive ansvaret för strategin för romsk inkludering, med tillhörande finansiering kommer att flyttas från i till och folkminnen. Vidare flyttas ansvaret för webbplatsen med tillhörande finansiering från till institutet. Anslagen för dessa uppgifter finan- sierar sammantaget 5,3 årsarbetskrafter hos (avser 3,5 års- arbetskrafter för uppföljning av minoritetspolitiken och 1,8 års- arbetskrafter för uppföljning av strategin för romsk inkludering) och 1,0 årsarbetskraft hos . tillskjuts ytter- ligare medel för uppföljningsansvaret för minoritetspolitiken med ett belopp i nivå med lönekostnaden för webbplatsen. Det innebär att årsarbetskrafter för uppföljningsuppdraget höjs från dagens 2,0 till 3,0 årsarbetskrafter. Förändringarna aktualiserar bestämmelsen om verksamhetsöver- gång enligt 6 b § lagen (1982:80) om anställningsskydd. Det är en fråga som och folkminnen behöver hantera. I den mån arbetstagare inte övergår från eller kvarstår dessa myndigheters arbetsgivaransvar för berörda medarbetare. Utredningen bedömer att det förstärkta samordnings- och upp- följningsuppdraget kräver resurser motsvarande 3,0 årsarbetskrafter hos respektive 12,0 årsarbetskrafter hos och folkminnen, det vill säga totalt 15,0 årsarbetskrafter jäm- fört med dagens 8,3 årsarbetskrafter. Detta innebär således en total förstärkning med ytterligare 6,7 årsarbetskrafter. 9.5.3Konsekvenser för övriga statliga myndigheter Utredningens förslag innebär att och folkminnen ges ett förtydligat uppdrag, jämfört med nuvarande uppdrag inom främjandet av samverkan mellan statliga myndigheter på minoritets- området. Utredningen föreslår också att regeringen använder sig av en tydligare styrstrategi som tar sikte på att integrera ett minoritets- perspektiv i relevanta myndigheters verksamhet (minoritetspolitisk integrering). och folkminnen föreslås bistå statliga myn- digheter i det minoritetspolitiska arbetet, bland annat genom att till- handahålla metodstöd och en struktur för informationsutbyte och samverkan, såsom samordnade samråd. Myndigheten ska även hjälpa andra statliga myndigheter att sprida riktat utbildnings- och infor- mationsmaterial till kommuner och regioner samt stödja myndig- heterna i arbetet att ta fram grundutbildning och fortbildning i mino- ritetspolitiska frågor för medarbetare. Stödet från och folkminnen kommer innebära att ett antal sektorsmyndigheters minoritetspolitiska arbete kom- mer att underlättas betydligt, bland annat när det gäller arbetet med att samråda med de nationella minoriteterna. Det ger också för- bättrade möjligheter för de statliga myndigheterna att få en bättre överblick över andra myndigheters insatser, vilket underlättar sam- verkan i minoritetspolitiska frågor. Ökad tillgång till utbildnings- och fortbildningsmaterial kommer att underlätta myndigheternas arbete. Sammantaget bedöms detta innebära en effektivisering av berörda statliga myndigheters möjligheter att säkerställa de natio- nella minoriteternas rättigheter. Utredningen bedömer att i vart fall myndigheter som har särskild rapporteringsskyldighet i minoritetsfrågorna och ett antal andra myndigheter som deltar i de samordnade samråden berörs av förslagen. Dessa är följande: , Inspektionen för vård och omsorg, , Universitets- och högskolerådet, , , , , Myndigheten för ungdoms- och civilsamhällesfrågor, Bo- verket, Polisen, , Arbetsförmedlingen, Pensions- myndigheten, och samtliga länsstyrelser. Sammantaget rör det sig om 36 statliga myndigheter. 9.6Konsekvenser för statens finanser Verksamhetsmedel för nationellt uppföljningsansvar och arbete med strategin för romsk inkludering föreslås flyttas över från länsstyrel- sen till och folkminnen (6,). Medlen avser resurser under utgiftsområde 1, anslag 7:1, anslagspos- terna 3 och 9 samt anslag 7:2 anslagspost 1 (regleringsbrev). arbete med samordning- och uppföljning av minoritets- politiken föreslås förstärkas med en årsarbetskraft så att antalet tjänster för detta uppdrag uppgår till 3,0 årsarbetskrafter, vilket mot- svarar en höjning av anslaget till . Medlen avser nuvarande i utgiftsområde 1, anslag 7, anslags- post 12 (regleringsbrev). Till anslagspost 12 tillförs också från anslagspost 15. Uppdraget med webbplatsen flyttas till och folkminnen. Verksamhetsmedel motsvarande 400 000 kro- nor överförs därför från till och folk- minnen (utgiftsområde 1, anslag 7:1 anslagspost 15 regler- ingsbrev). Utredningen bedömer att myndigheten behöver minst 12,0 årsarbets- krafter för samordnings- och uppföljningsuppdraget. Tjänster mot- svarande 5,3 årsarbetskrafter föreslås överföras från i . Ytterligare 6,7 årsarbetskrafter behöver därutöver tillföras och folkminnen. och folkminnen kommer även att behöva verksamhetsmedel för upp- draget. Behov av ökade resurser för uppföljningen Det är ett stort problem att nuvarande uppföljning inom mino- ritetspolitiken är kraftigt underfinansierad. De nuvarande uppfölj- ningsmyndigheterna har påtalat problematiken för regeringen och även äskat budgetförstärkning. Anslagen har trots det inte höjts och för kunskapshöjande insatser har anslaget dessutom minskat . För att kunna uppnå den kraftsamling kring samordning och uppföljning som utredningen föreslår, behöver man således också beakta att anslagen redan nu är underfinansierade jämfört med dagens uppföljning. Utredningen bedömer att en rimlig bemanning för den förstärkta samordningen och uppföljningen är 15,0 årsarbetskrafter, varav 3,0 års- arbetskrafter på och 12,0 årsarbetskrafter på och folkminnen. Det innebär en förstärkning av nuvarande uppföljningsuppdrag och en kraftsamling av uppdraget som placeras vid och folkminnen. Lönekostnader, inklusive lönekostnadspåslag och overheadkostnad (3,0 årsarbetskrafter): . Kostnad för och folkminnen : Lönekostnader, inklusive lönekostnadspåslag och overheadkostnad (12,0 årsarbetskrafter): . Verksamhetsmedel (kunskapshöjande insatser, metodutveckling, resor, kommunbesök, samordning, utveckling av uppföljningsarbetet, drift av webbplatsen etcetera. Lönekostnaderna för och folkminnen beräk- nas utifrån myndighetens nuvarande löneläge. på av lönekostnaden utgör myndighetens beräknade over- head för full kostnadstäckning. I overheaden ingår, förutom kost- nader för lokaler, bland annat myndighetsgemensam administration och ledning; datorer, telefoner och arbetsmaterial samt personal- förmåner. Total kostnad för statens samordning och uppföljning: 24,5 mil- joner kronor. Utredningen har övervägt ett antal olika möjligheter för att finan- siera tillkommande kostnader, utanför nuvarande anslagsramar. De stora anslagsposterna inom minoritetspolitiken utgörs av statsbidrag till kommuner och regioner som ingår i förvaltnings- områden. Erfarenheterna visar att det finns ett outnyttjat utrymme i statsbidraget. uppgick överskottet till och till . Dessa medel åter- betalades till staten. Det vore önskvärt att kunna använda sådant överskott till det förstärkta främjandet och uppföljningen. Det finns dock en stor osäkerhet i hur stort det årliga överskottet blir. Medel bör därför inte tas från detta överskott direkt till främjande och uppföljning. Det bör dock beaktas att statsbidrag återgått till statsfinanserna och att de sammantagna kostnaderna för staten avseende statsbidraget till kommuner och regioner varit mindre än beräknat. Utredningen bedömer vidare att det vore olämpligt att förändra kommunernas och regionernas ekonomiska förutsättningar som byg- ger på tillskott av statsbidrag. Det är heller inte lämpligt att ta bort möjligheten att efter prövning föra över statsbidrag till påföljande år. Statsbidragen är generellt mycket låga och en revidering av stats- bidragen skulle skapa stor osäkerhet i finansieringen av det fortsatta minoritetspolitiska arbetet. Statsbidragen har inte höjts och många kommuner upplever att bidragen redan är för låga. Det behövs fortsatt stabilitet i finansieringen av kommuners och regio- ners insatser. En annan möjlighet är att göra en mindre justering av förvalt- ningsanslagen för berörda statliga myndigheter eftersom de kommer att få ett förstärkt stöd i minoritetsarbetet. ritetsarbete kommer också att underlättas genom att de kan rådfråga och folkminnen i högre utsträckning och sam- ordningen mellan statliga myndigheter förbättras. Utredningen bedömer detta som en lämplig finansieringslösning. Den faktiska kostnaden för respektive berörd myndighet bedöms bli mindre än om respektive myndighet själv utvecklar eget material, utbildningar etcetera. En ytterligare möjlighet är att överväga överföring av resurser från en annan statlig myndighets förvaltningsanslag. En sådan myndighet är . har arbetat aktivt med främjandefrågor för att motverka diskri- minering som rör de nationella minoriteterna. Nationella minoriteter har också tidigare varit ett prioriterat område hos myndigheten. arbete har dock förändrats och prioriteras risker för diskriminering inom arbetsmarknaden, på bostadsmarknaden och inom . Diskriminering rörande de nationella minoriteterna berörs endast i begränsad omfattning inom dessa nya prioriteringar. Det skulle därför kunna vara försvar- bart att flytta resurser från myndigheten för att förstärka samord- ning och uppföljning av minoritetspolitiken. Denna uppföljning kommer också att tangera frågor om diskriminering och utsatthet. Utredningen bedömer detta som en lämplig finansiering när reger- ingen nu behöver göra nya överväganden och prioriteringar inom minoritetspolitiken. Utredningens förslag innebär att regeringen kommer att få till- gång till bättre genomarbetade beredningsunderlag och mer djup- lodande analyser i minoritetsfrågorna. Det innebär att arbetsbördan hos minskar och styrningen och beredningen kom- mer att underlättas. Förbättrade och mer genomarbetade berednings- underlag kan också minska behovet av att lägga ut uppdrag på utredningar, vilket minskar utgifter. Eftersom minoritetspolitiken är tvärsektoriell och berör flera politikområden innebär utredningens förslag en förstärkt analysfunktion som kom- mer hela till godo. Sammantaget anser utredningen att medel ska överföras från förvaltningsanslag för att finansiera uppföljningsuppdraget. I detta sammanhang bör också beaktas att återbetalning av stats- bidrag skett inom utgiftsområde 1, anslag 7:1 och 7:2. uppdrag (inklusive 3,0 årsarbetskrafter) föreslås finansie- ras inom ram med . och folkminnens uppdrag föreslås finansiera enligt följande: Överflyttning inom ram (utgiftsområde 1, anslag 7:1 och 7:2): –Från i : , –Från : , –Utrymme i minoritetsanslaget från och med (anslag 7:1, ap. 6, 14 och 18): . –Överflyttning från (utgiftsom- råde 13, anslag 2:1): , –Överflyttning från förvaltningsanslag (utgifts- område 1, anslag 4:1): , samt –Överflyttning från statliga myndigheter som berörs (36 × 0,21): . Totalt för samtliga förslag: . Litteratur och myndighetsrapporter m.m. Diskriminering av romer i . Diskriminering av samer. Diskriminering av nationella minoriteter inom utbildningsväsendet. Statistikens roll i arbetet mot diskriminering. Hur målupp- fyllelse, effekter och effektivitet kan undersökas och rapporteras. Commentary on The Effective Participation of Persons Belonging to National Minorities in Cultural, Social and Economic Life and in Public Affairs. ACFC/31DOC(2008)001. 3 The Language Rights of Persons Belonging to National Minorities under the Framework Convention. ACFC/44DOC(2012)001 rev. Hur mår personer med finländskt ursprung? Dom i mål nr T 853-18. och folkminnen, 2019. Språkcentrum för natio- nella minoritetsspråk – Delredovisning. Ku2015/02857/DISK, Ku2018/01455/DISK. och folkminnen, 2019. Språkcentrum för natio- nella minoritetsspråk – Slutredovisning av regeringsuppdrag. Ku2015/02857/DISK, Ku2018/01455/DISK. , O., 2011. Utvärderandets konst: att granska FoU- miljöer inom välfärd. 1. uppl. fjärde rapport till Europa- rådet under ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter. Ku2016/00845/DISK. sjunde rapport till Europa- rådet under den europeiska stadgan om landsdels- eller minoritets- språk. Ku2019/01174/CSM. Förslag till nationell biblioteksstrategi. (2006). Utvärderingsmonstret – kvalitets- och resultat- mätning i den offentliga sektorn. i och , 2011. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2012. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2013. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2014. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2015. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2016. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2017. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2018. Minoritets- politikens utveckling . i och , 2019. Minoritets- politikens utveckling . i , 2014. Nulägesbeskrivning av hinder och möjligheter för romers rätt – utbildning, arbete, bostad, hälsa, social omsorg och trygghet. i , 2018. Romsk inkludering lokalt – nuläget i kommuner med statligt stöd 2012–2017. Myndigheten för kulturanalys, 2016. Utveckling av resultatindika- torer för kulturpolitik – Redovisning av ett regeringsuppdrag. Vanans makt – regeringens styrning av läns- styrelserna, Rapport 2019:2. Läroplan för samt för förskoleklassen och fritidshemmet (Lgr11). Statskontoret, 2014. Utvärdering på olika områden. En analys av sektorsspecifika utvärderingsmyndigheter. Statskontoret, 2018. Utvärdering av styrningen av strategin för romsk inkludering. Statskontoret, 2019. Utvärdering av regeringens utvecklingsprogram för jämställdhetsintegrering i myndigheter. Universitets- och högskolerådet, 2018. Högskoleutbildningar i natio- nella minoriteters språk och kultur – vad har hänt? En jämförelse samt en tillbakablick på läsåren 2008/09 till 2016/17. UHR:s rapportserie 2018:6. Vedung, E., 2009.