sou · H8B334 · 2020-06-12 00:00:00 — Beslutet innebär att det införs skärpta krav på insikt, lämplighet och ekono- miska förutsättningar för enskilda att bedriva förskoleverksamhet. Utredningens förslag om skärpning i avseende godkännande och tillsyn av pedagogisk omsorg innebär att även denna verksamhet ska innefattas av liknande krav. De nya bestämmelserna skulle, om de infördes, omfatta krav på erfarenhet av eller på annat sätt förvärvad insikt i de förskrifter som gäller för verksamheten samt lämplighet att bedriva denna. Kraven omfattar ägare med ett väsentligt inflyt- ande, ledning och även andra som har ett bestämmande inflytande i huvudmannens verksamhet. identifierar roller med sådan karaktär som: •Verkställande direktör och andra som genom en ledande ställning eller på annat sätt har ett bestämmande inflytande över verksam- heten (faktisk företrädare). •Styrelseledamöter och styrelsesuppleanter. •Bolagsmännen i kommanditbolag eller andra handelsbolag. •Personer som genom ett direkt eller indirekt ägande (ägande i flera led) har ett väsentligt inflytande över verksamheten. Med väsentligt inflytande över verksamheten avser , som huvudregel, ett ägande om av det röstberättigade aktiekapitalet. Sådan prövning kommer att kräva olika arbetsinsatser i större och mindre verksamheter, eftersom organisationerna av naturliga skäl är mer/mindre komplexa och omfattande i sin karak- tär. Av vad som framkommit av konsekvensutredningen har arbets- insatserna inte varit särskilt omfattande för företag som bedriver förskola. Skillnader diskuteras mer ingående i ett senare avsnitt. Krav på erfarenhet eller insikt innebär att det inom den krets av personer som omfattas av ägar- och ledningsprövning ska finnas kompetens gällande de föreskrifter som krävs för att bedriva skol- verksamhet, till exempel skollagstiftning, arbetsrätt, arbetsmiljö samt ekonomi. Det räcker med en samlad kompetens inom ägar- och led- ningskretsen, varje enskild person behöver alltså inte ha den erfaren- het eller insikt som krävs. Det är emellertid inte tillräckligt att det finns tillgång till kompetent administrativ och ekonomisk förvalt- ning i form av personal. Det är huvudmannen (och dess ägare och ledning) som ska ha den samlade kompetensen. För kommunerna innebär de skärpta kraven vid godkännande av ny verksamhet inom pedagogisk omsorg att tjänstemännen ska bedöma en rad omständigheter i godkännandeprövningen. Dessa är i likhet med tidigare skärpning av godkännanden av fristående förskolor och vissa fristående fritidshem. Vid kostnadsberäkningar för verksamhet har utredningen utgått ifrån att personen som utför arbetet är handläggare inom verksamhet. Lönenivån för en sådan person bedöms utifrån SCB:s senaste lönestatistik för ett kalenderår (2018).3 I intervjuer med kommuner har flertalet upp- skattat handläggningstiden för en sådan prövning till cirka 5 arbets- dagar, vilket skulle innebära en lönekostnad om . Till detta kommer potentiella andra utgifter för att beställa underlag från myndigheter, vilket gör att kostnaden för kommunen uppskat- tas till . Denna uppskattning ligger också i linje med de uppskattningar som framkommit i intervjuer med kommu- nala tjänstemän. Utredningen föreslår att kostnaden för godkännandeprövning av verksamhet ska kunna täckas av en avgift, som kommunen ges rätt att ta ut av den bedömda verksamheten. Ingen tydlig uppgift finns om hur stor denna avgift bör vara, men tidigare riktlinjer från Skolinspektionen (som ansvarar för tillsyn av skolor) fastställer att avgift för tillstånds- prövning av fristående skolor maximalt beläggs till . Bedömningen är att en genomsnittlig verksamhet inom pedagogisk omsorg inte kommer att kräva ett lika omfattande prövningsarbete, utan att en täckning av kommunens kostnader för handläggning () är ett rimligare antagande. Då kostnaden täcks av avgiften som kommunen tar ut faller därmed denna på enskilda verk- samheter. Kostnadsberäkningen för kompetenshöjningen av anställd perso- nal utgår ifrån en samlad bedömning från intervjuer med och kommunala tjänstemän.4 3Övriga handläggare (däribland kommunala handläggare). Månadslön och 40 tim- mars arbetsvecka, vilket ger i timlön. 4Intervju , kommuner. Mars, 2020. Tabell 12.4 Krav på verksamheter som följer på utredningens förslag Tidsåtgång (h=timmar) 40 h webbutbildning per anställd* 90 h dokumentation och planerings- arbete och verksamhet** *Lön för dagbarnvårdare (2018) , SCB lönestatistik. **Detta utgår från dokumentationskrav omfattande och . Källa: Analysys . Tabell 12.5 Trendutveckling antal verksamheter Källa: Analysys . Tabell 12.6 Trendutveckling personal Källa: Analysys . Tabell 12.7 Kostnadsuppskattning för kommuner av alternativ 1 Begära in och bedöma Skärpt tillsyn av en- Fysiskt besök i verk- per verksamhet (utifrån prognos av antal enskilda anställd (utifrån prognos av het/år (utifrån prognos av Källa: Analysys . Det finns en risk att ett fåtal verksamheter som inte förmår/vill genomföra kravet på kompetenshöjning kommer att läggas ned. Det är inte möjligt att göra en uppskattning över hur stor andel av verk- samheterna som skulle beröras av detta, men som vid all nyreglering av verksamheter kan en sådan risk inte helt uteslutas. Bedömning är emellertid att de ekonomiska effekterna av kostnadskraven inte är den främsta anledningen till detta (kostnader uppstår främst i form av alternativutfall, snarare än faktiska utgifter), utan snarare att näringsidkaren inte anser att kompetensutvecklingen (i form av ut- bildningstid) är värd besväret för att fortsätta få bedriva verksamhet. Detta synes dock vara ett drastiskt beslut att ta (särskilt vid mångårig verksamhetsutövning) och vi bedömer därmed risken som liten för att detta ska ske. Ett nyetableringsförbud för verksamhet inom pedagogisk omsorg skulle skynda på den naturliga trend som redan sker, med vikande barnkullar inom pedagogisk omsorg. Detta beror på en rad faktorer, såsom nedlagda verksamheter, vikande intresse för pedagogisk omsorg som barnomsorgsform hos föräldrar och en snabbare överflyttning av barn till förskola och fritidshem i verksamhet. Kostnader för förskolan, fritidshem och den pedagogiska omsorgen faller på den kommunala förvaltningen. En strukturell förändring av barnomsorgen kan därmed medföra större kostnadsförändringar för kommunerna. Vid ett etableringsstopp skulle det ske en successiv avveckling av den pedagogiska omsorgen i takt med att näringsidkare pensionerar sig eller avvecklar sin verksamhet, detta eftersom etableringsstoppet också innebär förbud för överlåtelse eller nyanställning i verksam- heten. Hur snabbt denna avveckling sker är svårt att bedöma, särskilt för större verksamheter (aktiebolag och ekonomiska föreningar). Dessa kan komma att avveckla verksamheten snabbare, om tillväxt- potentialen för branschen försvinner. Enskilda näringsidkare som är nära pensionsåldern kan dock tänkas fortsätta bedriva verksamheten fram tills det att dessa pensionerar sig. Enligt siffror från utgör barn i åldern 1–av alla barn inskrivna i pedago- gisk omsorg. Resterande är i ålder 6–12+ och skulle, vid en successiv nedläggning av pedagogisk omsorg, i stället vara aktu- ella för fritidshem. Konsekvensanalysen har utgått ifrån statistik över den totala kostnaden per barn, för ett barn placerat i förskolan och fritidshem, och jämfört denna med kostnaden för ett barn placerat i pedagogisk omsorg –2018. Vi har nyttjat den genomsnittliga skillnaden i kostnad för ett barn i de olika omsorgs- formerna för att uppskatta kommunernas framtida kostnader. För barn mellan 1–har kostnaderna per barn jämförts med förskolan, och för barn mellan 6–12+ har kostnaderna per barn jämförts med ett barn (elev) i fritidshem. Kostnader för äldre och yngre barn har separerats, eftersom ett äldre barn inte befinner sig i pedagogisk omsorg lika många timmar som ett barn i åldern 1–. Antal barn som är aktuella för förskola och fritidshem har sedan viktats utifrån andelen som är mellan 1–5 och 6–12+. Priserna för ett barn i pedagogisk omsorg har slutligen harmoni- serats för både förskola och fritidshem, för att undvika en alltför stor snedvridning i prissättningen mellan yngre och äldre barn. Tabell 12.8 Skillnader i snittkostnader för ett barn i pedagogisk omsorg jämfört med ett barn i förskola eller fritidshem Snittkostnad 2010–2018 gogisk omsorg, kr Pedagogisk omsorg, barn 1–5 år Pedagogisk omsorg, barn 6–12 år Källa: , Analysys Masons beräkningar. Som ovan nämnts är av barnen som är inskriva i peda- gogisk omsorg mellan 1–. är således mellan 6–. Denna ratio har bibehållits i kostnadsberäkningar för alternativ 2. Kostnadsberäkningen innefattar utgifter för en successiv överflytt- ning av barn från pedagogisk omsorg till förskola genom att utöka kapaciteten i förskolan (nya förskolor, större barngrupper, fler barn- skötare/förskollärare). I prognosen har vi utgått från att den rådande trenden bibehålls fram , som är satt som implementerings- datum för alternativ 2. Utifrån dessa faktorer som påverkar nedlägg- ningen av verksamheter (pensionering/vikande intresse för pedagogisk omsorg/avveckling) har en prognos sedan gjorts för utvecklingen av antalet barn i pedagogisk omsorg . Figur 12.2 Prognos över antalet barn i pedagogisk omsorg, 2019–2030 11 585 11 680 6 1 1 1 4 4 5 5 Enligt uppskattningarna kommer antalet inskrivna barn att falla med dubbelt så högt tempo efter 2022. Detta beror inte enbart på det föreslagna etableringsstoppet, utan också att en högre andel dagbarn - vårdare står i begrepp att pensionera sig de kommande 10 åren. Trenden mellan 2019 –2022 är baserad på utvecklingen mellan åren 2015–2018. Källa: Analysys Masons beräkningar. Tabell 12.9 Ackumulerad kostnad för kommunerna , etableringsstopp Barn 1–5 år Barn 6–12+ barn 1–5 år barn 6–12 år Tabellen visar ackumulerad kostnad för kommunerna fram , av etableringsstoppet enligt alternativ 2. Kostnader per barn i åldern 1–5 och 6–12+ utgår från tidigare nämnda snittkostnad för barn i förskola och pedagogisk omsorg. Differensen utgörs av de barn som vid alternativ 1 fortfarande hade gått i förskola/fritidshem. Lagreformen antas ske efter utredningens överlämnande. Källa: Analysys Masons beräkningar baserade på statistik. Det ska tilläggas att dessa omkostnader är beräknade utan att ta i be- räkning potentiella besparingseffekter som kan komma att uppstå vid en mer centraliserad form av omsorg, där flera barn samlas i samma lokaler. Besparingar, i form av stordriftsfördelar vid matlagning, in- köp av ändamålsenliga produkter till verksamheten (böcker, skriv- material, leksaker osv. ), kan tänkas leda till att kostnaderna för kom- munerna sjunker något. Dessa kostnadsberäkningar är dock svåra att uppskatta, då det saknas kvantitativt underlag på liknande om- kostnader i pedagogisk omsorg och i förskola/fritidshem. Att antal barn per pedagog i förskolan är färre än i pedagogisk omsorg, gör också att eventuella besparingseffekter kan komma att kvittas av högre personalkostnader. Kostnaden för tillsyn av kvarvarande verk- samheter kommer, likt i alternativ 1, att kvarstå. Tabell 12.10 Differens i antal verksamheter (baserat på trend i an- delar barn i respektive omsorg, 2014–2018) ställda, alt. 2 Differens i antal verksamheter. Beräkningen baseras på differens (dvs. bortfallet) i antal barn från alternativ 1 till 2, samt personaltäthet och antal barn per anställd –2018. Källa: Analysys . Tabell 12.11 Antalet verksamheter i regi, för alternativ 2 Se beräkningar i tabell 1.8, utifrån dessa har prognostiserats utveckling av antalet verksamheter i pedagogisk omsorg för alternativ 2. Källa: Analysys Masons beräkningar. SOU 2020:34Konsekvenser av förslagen Tabell 12.12 Personal i pedagogisk omsorg i regi, för alternativ 2 Se beräkningar i tabellerna 1.8 och 1.9, utifrån dessa har prognostiserats utveckling av antalet personal i pedagogisk omsorg för alternativ 2. Källa: Analysys Masons beräkningar. Tabell 12.13 Kostnadsuppskattning för kommuner vid genomförandet av alternativ 2 Begära in och be- Fysiskt besök i verk- naden är beräknad till (utifrån prognos av (utifrån prognos av an- tal offentligt anställda) samhet/år (utifrån Barn går i för- i stället för peda- Kostnadsuppskattning för kommuner av alternativ 2. Kostnaderna är beräknade utifrån differensen i antal barn från alternativutfall 1, med bibehållen personaltäthet och antal barn per anställd . Källa: Analysys . 12.2.4Konsekvenser för kommuner i olika delar av landet Pedagogisk omsorg är en marginell omsorgsform i . I snitt är lite av alla barn i åldern 1–inskrivna i peda- gogisk omsorg (om barn inkluderas), och antal barn i pedagogisk omsorg har krympt stadigt . av landets kommuner (85 st.) saknar helt någon form av pedagogisk omsorg, och anger som främsta anled- ningen att det beror på en bristande efterfrågan från vårdnadshavare.5 Denna uppfattning ligger i linje med nationell statistik från Skol- verket som visar att antalet barn i pedagogisk omsorg föll med 43 pro- cent –2018.6 Trots den kraftiga minskningen erbjuds fortfarande pedagogisk omsorg i 205 kommuner, i varierande omfattning. Utifrån konsekvens- analysens kartläggning går det inte att fastställa en tydlig gemensam nämnare för de kommuntyper som har bibehållit den pedagogiska omsorgen. Som illustrerat i tabellen nedan finns en liknande fördel- ning av antalet barn i pedagogisk omsorg över alla typer av kommu- ner som för statistik över. Utifrån senast till- gängliga statistik kan det konstateras att kranskommuner till större städer tenderar att ha något flera barn i pedagogisk omsorg än lands- bygdskommuner. Storstäderna () har den lägsta andelen barn i pedagogisk omsorg. Det ska dock tilläg- gas att det i storstadsregionerna (och då främst ) finns ett stort antal verksamheter, rent nominellt. står själv för cirka 400 av totalt 1 750 verksamheter (dvs. ) inom pedagogisk omsorg i landet.7 5Intervju med kommuner, 2020. 6Skolverkets statistik, 2020. 7Skolverkets statistik, 2020. SOU 2020:34Konsekvenser av förslagen Tabell 12.14 Andelen barn i pedagogisk omsorg, samtliga kommuner i landet Kommunindelning av samtliga 290 kommuner* Andel barn i pedagogisk omsorg 1–5 år Lågpendlingskommun nära större stad Pendlingskommun nära mindre stad/tätort Pendlingskommun nära större stad Mindre stad/tätort * SKR:s kommungruppsindelning. Källa: och Analysys Masons beräkningar. Även om pedagogisk omsorg som verksamhet är en liten omsorgs- form, finns 26 kommuner där fler än av barn i ålder 1–är inskrivna i sådan.8 Dessa kommuner kan komma att få högre kost- nader vid överflyttningen av barn från pedagogisk omsorg till för- skola. Vid första anblick kan dessa kommuner ses som mycket ut- satta vid en reform (har t.ex. av barn i åldern 1–5 i pedagogisk omsorg). Många av dessa kommuner har dock en mycket liten befolkning, vilket gör att det räcker med 20–40 barn i pedago- gisk omsorg för att denna andel ska bli mycket hög. Det ska tilläggas att även dessa kommuner är en heterogen grupp, utan någon tydlig geografisk eller demografisk trend eller karaktär. För tydligare bild av geografisk spridning, se karta som sammanställts i bilaga. I konsekvensutredningens intervjuer med kommuner med hög andel barn i pedagogisk omsorg, har dock inte framkommit att barnomsorgen i kommunen på något sätt skulle vara hotad vid en förändring i den pedagogiska omsorgen. Ingen specifik risk har be- dömts finnas i glesbygdskommuner eller på mindre orter, främst då förskolan finns och är väletablerad i nästintill hela landet. Många kommuner framhäver att pedagogisk omsorg ofta finns kvar på grund av preferenser från föräldrar, som ofta själva gått till så kallad dag- mamma i sin barndom, snarare än som ett väsentligt stöd i kommu- nens omsorgsorganisation. Med detta sagt kan det tänkas att det ändå finns ett fåtal kommuner som inte har denna förskoleetablering, och 8Se bilaga för fullständig lista. där en förändrad lagstiftning kan komma att leda till potentiellt nega- tiva effekter. Utredningens uppfattning är dock att dessa fall borde vara ytterst få och att riktade stödinsatser för förskolan mot dessa skulle kunna åtgärda potentiella problem som uppstår. 12.2.5Konsekvenser för företag och näringsliv Utredningens bedömning: En regelförändring kring driften av pedagogisk omsorg kommer att få effekter på de företagare som är verksamma inom näringen. Utredningen föreslår att dagens ordning det vill säga beslut om rätt till bidrag till pedagogisk omsorg ska ersättas med en rätt till godkän- nande. Detta syftar till att förtydliga reglerna och införa ett förfarande likt den ägar- och ledningsprövning som gäller för skolväsendet. De nya bestämmelserna gällande ägar- och ledningsprövning som gäller för enskilda huvudmän som driver förskolan omfattar krav på erfarenhet av, eller på annat sätt förvärvad insikt i, de förskrifter som gäller för skolverksamheten samt lämplighet att bedriva denna. Kraven omfattar ägare med ett väsentligt inflytande, ledning och även andra som har ett bestämmande inflytande i huvudmannens verksamhet. Utredningen bedömer också att ökade krav på enskilda huvud- män inom pedagogisk omsorg kommer att innebära att förtroendet för verksamhetsformen höjs. Förslagen som syftar till ökade kvali- tetskrav kan inledningsvis leda till att vissa enskilda aktörer upphör med sin verksamhet. Även om det kan vara förknippat med vissa pro- blem att behöva byta verksamhetsställe för barnomsorgen är ändå utredningens bedömning att de positiva effekterna av förslagen över- väger de nackdelar som de eventuellt kan komma att medföra. För- slagen förväntas öka kvaliteten i både befintliga och nya verksamheter. Utredningens förslag innebär att kostnaden för godkännandepröv- ning av verksamhet ska kunna täckas av en avgift, som kommunen ges rätt att ta ut av den bedömda verksamheten. Denna avgift bedöms uppgå till per verksamhet. I intervjuer med ett flertal kommuner bedöms arbetsbördan för de skärpta kraven vid godkännandeprövning att uppgå till 5 arbets- dagar för en tjänsteman, då denna begär in underlag från respektive myndighet, går igenom underlag och sammanställer sitt utlåtande om ärendet. Motsvarande kostnad för kontinuerlig tillsyn av verksamheten bedöms uppgå till cirka ett tillfälle och verk- samhet, omfattande en heldagstjänst för en tjänsteman på kommunen, i de 946 enskilda verksamheter som bedriver pedagogisk omsorg. Vid beräkningen av kompetenshöjning och andra timbaserade kost- nader för personal har intervjuats, som är den myndighet som tar fram utbildningar och annat pedagogiskt material för skol- väsendet. uppskattar att vidareutbildningen kan röra sig om cirka 40 timmars arbete per anställd, fördelat under . Tid för dokumentation och planering av verksamheten bedöms ta per verksamhet.9 Vid kostnadsberäkningar av kraven nedan utgår utredningen från lönekostnader för barnskötare enligt SCB:s senaste årliga lönestatistik (2018).10 Tabell 12.15 Utveckling av antalet verksamheter – enskild huvudman Utifrån perioden –2018 har Analysys prognostiserat utveckling av antalet verksamheter i pedagogisk omsorg för att beräkna kostnader för enskilda och offentliga aktörer. Källa: Analysys Masons beräkningar. Tabell 12.16 Prognos över antalet anställda – enskild huvudman Prognosen över antalet anställda bygger på personaltätheten i pedagogisk omsorg (för offentlig och enskild verksamhet) som varit stabil . Utifrån Analysys Masons beräkning av antalet verksamheter ovan har antalet anställda beräknats. Källa: Analysys Masons egna beräkningar. 9Skolverket/förskolor, intervjuer . 10Dagbarnvårdare, och 40 timmars arbetsvecka, vilket ger i timlön. Konsekvenser av förslagenSOU 2020:34 Tabell 12.17 Krav på verksamheter som följer av alternativ 1 Tidsåtgång (h=timmar) 40 h webbutbildning per anställd 90 h dokumentation och planerings- arbete och verksamhet* Säkerställa och inhämta underlag för ägar- och ledningsprövning *Beräkningen utgår från att dokumentationskravet innebär , och . Källa: Analysys . För branschen som helhet rör det sig initialt om 825 personer som kommer att behöva genomgå utbildningen, med en personkostnad om per person. Den aggregerade kostnaden för den löpande dokumentationen och planeringsarbetet utgår ifrån antalet enskilda verksamheter och kostnaden per verksamhet för detta arbete. Tabell 12.18 Total kostnad för enskilda aktörer, alternativ 1 Tidsåtgång (h=timmar) 40 h webbutbildning per 5 920×1 073= 6 352 160 90 h dokumentation och räknad till 10 520 708 Säkerställa och inhämta underlag för ägar- och ledningsprövning 10 000×825= 8 250 000 Källa: Analysys . I intervjuer med ett flertal kommuner bedöms arbetsbördan för de skärpta kraven vid godkännandeprövning att uppgå till fem arbets- dagar för en tjänsteman, då denne begär in underlag från respektive myndigheten, går igenom underlag och sammanställer sitt utlåtande om ärendet. Motsvarande kostnad för kontinuerlig tillsyn av verksamheten bedöms uppgå till cirka ett tillfälle och verk- samhet, omfattande en heldagstjänst för en tjänsteman på kommu- nen, i enskilda verksamheter som bedriver pedagogisk omsorg. I detta kapitel kommenteras först kort marknadseffekter av ett för- bud på nyetablering av pedagogisk omsorg. Vid ett etableringsstopp skulle samtliga bolag inom pedagogisk omsorg få bibehålla rätten att bedriva verksamhet. Dock skulle överlåtelse och nyanställningar i bolagen inte tillåtas, vilket effektivt gör att verksamheten kommer att stagnera eller upphöra. Hur verksamheten kommer att påverkas av denna reglering är svår att bedöma. Effekterna skulle antagligen komma att skilja sig kraftigt mellan olika företagsformer. Då merparten av de enskilda närings- idkarna bedriver sin verksamhet i det egna hemmet, utan andra an- ställda, skulle dessa med största sannolikhet komma att påverkas i mindre utsträckning än andra bolagsformer. Medelåldern hos de en- skilda näringsidkarna Analysys undersökt är hög (), och kommer att nå pensionsålder inom 10 års tid. Då få av dessa enskilda näringsidkare får antas överlämna verksamheter som bedrivs i den egna bostaden, blir effekterna på denna företagargrupp marginell. Ett etableringsstopp kan dock komma att ha effekter på synen på pedagogisk omsorg i samhället. Viljan att stävja nyetabler- ing av den pedagogiska omsorgen kan komma att tolkas som att kvalitén i denna omsorgsform är av sämre standard än i förskolan. Vårdnadshavare som uppfattar förändringen på detta sätt kan med största sannolikhet komma att välja bort pedagogisk omsorg som ett alternativ, med effekten att barnkullarna minskar ytterligare i stor- lek. Dessa indirekta effekter är dock svåra att kvantifiera, och under- lag saknas för att ta fram en prognos för hur stort det potentiella bortfallet kan komma att bli. På kommer etableringsstoppet innebära att begräns- ningar i hur huvudmän för befintliga pedagogiska verksamheter kan utveckla sin verksamhet eftersom en följd av etableringsstoppet är att det inte kommer att kunna meddelas nya godkännanden till en- skilda som huvudmän för pedagogisk omsorg. Nya ansökningar om att t.ex. utvidga verksamheten, att etablera verksamheten i en annan kommun eller andra förändringar i godkännandet kommer inte att kunna bifallas när etableringsstoppet trätt i kraft. Verksamheter med pedagogisk omsorg kommer alltså inte att kunna förändras utöver vad befintliga godkännanden medger. Etableringsstoppet innebär i detta avseende ett avsteg från principen om att det i så stor ut- sträckning som möjligt ska vara lika villkor för lika skolverksam- heter (prop. 2009/10:165 s. 206), eftersom huvudmän för befintlig pedagogisk omsorg inte kommer att begränsas i detta avseende utan kommer att kunna utvidga verksamheten eller starta en ny verksam- het i en annan kommun om de i övrigt uppfyller villkoren för god- kännande enligt skollagen. De sistnämnda huvudmännen kommer därmed att behandlas på ett annat, mer förmånligt sätt, än huvudmän för befintliga verksamheter inom pedagogisk omsorg, vilket vi be- rört i kapitel 10.