sou · H8B325 · 2020-04-28 00:00:00 — Express ägs och drivs av , som med exklusiv rätt bedriver kommersiell tågtrafik på sträckan mellan och . Totalt sett har tågets attraktionskraft ökat. Detta beror bland annat på ett ökat utbud och ökad tillgänglighet genom digitalisering, vilket medfört ökad flexibilitet för resenären. Den tilltagande kon- kurrensen mellan järnvägsföretagen har också bidragit till ett tyd- ligare kundfokus och högre effektivitet.22 Det förekommer även konkurrens mellan upphandlad och kom- mersiell trafik. Som exempel kan nämnas , som trafike- ras av Öresundståg och SJ, sträckan mellan och som 19Sveriges Kommuner och Landsting, Öppna jämförelser – Kollektivtrafik 2017, SKL 2018. 20Järnvägsutredningens betänkande Konkurrens på spåret, SOU 2008:92; Prop. 2008/09:176 Konkurrens på spåret. 21Transportstyrelsen, Utveckling av utbud och priser på järnvägslinjer i - 2017, TSJ 2018 – 2387. 22Transportstyrelsen, Transportmarknaden i siffror 2018, Dnr TSG 2018 – 5324. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk trafikeras av Upptåget och SJ samt sträckan mellan och som trafikeras av SL och SJ. På sträckan mellan och konkurrerar Express, SJ och SL. Anm. har förändrade metoder av skattningar av resandet, hos vissa uppgiftslämnare, resulterat i ökningar av antalet resor och transportarbete vilket medför att förändringar mellan åren bör tolkas med försiktighet. Källa: Trafikanalys. På järnvägen ökade antalet resor . Ökningen skedde trots att tågen hade en sämre punktlighet med stora störningar i trafiken. Tillväxten har också varit ännu högre , vilket talar för att den allmänna klimatdebatten har påverkat allmänhetens intresse för att resa med tåg. Som framgår av figur 4.3 har resandet på svensk järnväg mer än fördubblats på 20 år.23 genomfördes totalt 246 miljoner resor på järnväg i . Varje invånare reste i genomsnitt på järn- väg, fördelat på i genomsnitt 24 resor. över en längre tidsperiod är trenden tydlig. Svenskar reser både oftare och längre på järnväg. till antalet resor 2018 är det de regionala resorna som dominerar och dessa står för av alla resor på järnväg.24 Inom spårvägstrafiken uppgick antalet resor till 176 miljoner 2018. har antalet resor ökat . 23Trafikanalys, Bantrafik 2018, Statistik 2019:17. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk ökade också resandet men i lägre takt jämfört med järnväg och spår- väg. 355 miljoner resor genomfördes i tunnelbanan under 2018.25 Buss är det största trafikslaget inom den regionala och samhälls- organiserade kollektivtrafiken med nästan 848 miljoner påstigningar . Det motsvarar en ökning med 194 miljoner påstigningar eller de senaste 10 åren.26 Utöver den samhällsorganiserade kollektivtrafiken med buss ut- förs även kommersiell, linjelagd busstrafik. Den trafiken har Trafik- analys uppskattat till cirka 5,6 miljoner påstigningar regionalt och interregionalt och totalt färdades passagerarna cirka 618 miljoner personkilometer.27 Jämfört med 2017 har antalet påstig- ningar minskat något. Varje påstigande reste i genomsnitt 2018. fanns det 899 verksamma bussföretag, varav 272 bedrev linjetrafik och 627 bedrev charter eller fjärrtrafik.28 Antalet bussföretag har minskat . Det beror troligtvis både på svårig- heter att möta konkurrensen från den långväga tågtrafiken och svårigheter att konkurrera med regionalt upphandlad trafik.29 Andra orsaker kan vara att offentliga upphandlingar har blivit mer kom- plicerade och omfattar allt större områden, att många mindre företag har haft svårt att klara generationsskiften och att den tekniska och digitala utvecklingen ställer allt större krav på de enskilda före- tagen.30 Majoriteten av företagen är små i termer av antalet anställda. bedrivs som enmansföretag, har en till fyra anställda medan enbart har fler än 100 anställda. stod det enskilt största bussföretaget för av omsätt- ningen på marknaden och de fyra största företagen för av omsättningen.31 26Trafikanalys, Regional linjetrafik 2018, Statistik 2019:22. 27Trafikanalys, Kommersiell linjelagd trafik på , Statistik 2019:23. 28Sveriges Bussföretag, Statistik om bussbranschen . 29Transportstyrelsen, Transportmarknaden i siffror 2018. Översikt av utvecklingen på markna- derna för väg- och järnvägstransporter, Dnr TSG 2018 – 5324. 30Enligt uppgift från , . 31Transportstyrelsen, Transportmarknaden i siffror 2018. Översikt av utvecklingen på markna- derna för väg- och järnvägstransporter, Dnr TSG 2018 – 5324. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk Den svenska taximarknaden kan delas in i två delar. Upphandlade resor skapar av intäkterna, medan privat- och affärsresor bidrar med resterande . Den upphandlade trafiken anordnas av RKM, kommuner och regioner och består av sjukresor, färdtjänst, riksfärdtjänst, skolskjuts och kompletterings- trafik. Det föreligger stora regionala skillnader när det gäller fördel- ningen mellan upphandlade resor och privat- och affärsresor. I storstäderna är andelen privat- och affärsresor betydligt större än på landsbygden. På landsbygden kan de upphandlade resorna utgöra företagens hela verksamhet.32 Taximarknaden var hårt reglerad. Näringen prägla- des av strikt etableringskontroll, där varje taxibil endast fick ta upp kunder inom ett visst trafikområde. Staten bestämde vilket maxpris som skulle gälla för taxiresorna, vilket i praktiken också styrde priset. Ett särskilt körschema fanns upprättat som reglerade hur många taxibilar som skulle finnas i trafik på olika orter vid olika tider . Beslutet innebar att behovsprövningen slopades och att prissättningen blev fri. Geo- grafiska begränsningar slopades. Den tidigare trafikeringsplikten och kravet på att tillhöra en beställningscentral avskaffades. När det gamla regelverket avskaffades och avregleringen formellt trädde i kraft ökade antalet taxibilar kraftigt. fanns cirka 14 800 fordon registrerade (en ökning med cirka 3 000 fordon ). Antalet företag ökade från 6 700 till cirka 7 300.33 Syftet med den genomgripande avregleringen var att låta mark- naden själv avgöra hur taxinäringen skulle skötas för att därigenom åstadkomma en bättre balans mellan utbud och efterfrågan. För- hoppningen var att genom konkurrensutsättning skapa utrymme för nya tjänster liksom lägre priser för kunderna. har antalet registrerade fordon ökat ytterligare. Efter att fordonsflottan pendlade kring 15 000 bilar har ökningen varit cirka 3 000 bilar till cirka 18 000 bilar 2018. Taxitätheten har därmed ökat sedan avregleringen 1990. 33www.taxiforbundet.se, Besökt . Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk tillstånd minskat, vilket innebär att varje tillståndsinnehavare har fler bilar. hade dock 5 100 företag bara en bil. Av cirka 7 400 taxitillstånd 2018 innehades cirka 4 600 tillstånd av privatpersoner.34 Källa: Transportstyrelsen och . I samband med digitaliseringen inom olika samhällsområden har nya aktörer och tjänster uppstått även på taximarknaden. Nya företag har byggt sin verksamhet på digitala affärsmodeller och stimulerat etablerade taxiföretag att bli effektivare. Flera av de nya tjänsterna har dock bedömts vara olagliga och lett till fällande domar vid en rättslig prövning.35 Efter avregleringen 1990 har taxibranschen fått uppleva andra liknande perioder med kreativa men mindre nog- räknade åkare som har väckt medial uppmärksamhet. Det gäller bland annat förekomsten av ockerpriser som särskilt har drabbat turister med begränsade kunskaper om den svenska taximarknaden. Sammantaget har taxibranschen ändock upplevt att avregleringen av taximarknaden har varit positiv men ser fortfarande behov av för- 34Svenska , Branschläget 2019, . 35Betänkande av Utredningen om anpassning till nya förutsättningar för taxi och samåkning, Taxi och samåkning – , och i övermorgon, SOU 2016:86 s. 151 ff. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk Ett exempel är ett utökat inslag av anropsstyrd kollek- tivtrafik med taxi på landsbygden, där underlaget inte räcker till för mer storskalig kollektivtrafik.36 anser att servicen skulle kunna bli en besparing för samhället, om taxi kan anlitas som ett alternativ, när busskapaciteten bara utnyttjas i begränsad ut- sträckning.37 Förbundets synpunkt ska ses mot bakgrund av att RKM enligt kollektivtrafiklagens 2 kap. 14 § ska verka för en till- fredsställande taxiförsörjning i länet, förutom att den regionala kollektivtrafiken är tillgänglig för alla resenärsgrupper. Trots hög konkurrens och små marginaler för taxiföretagen upp- lever privatresenärer att det är dyrt att åka taxi. Det gör det svårt att få hushåll att gå över från privata bilresor till taxi eller en kom- bination av taxi och annan kollektivtrafik. En sådan omställning skulle enligt kunna bidra till att minska privat- bilismen i större städer och därmed till en bättre miljö. Företag med digitala tjänsteplattformar som organiserar taxitrafik har på andra marknader visat på möjligheterna att hitta attraktiva lösningar genom att kombinera kollektivtrafiken med delad bil. Svårigheterna att i större utsträckning skapa den här typen av lösningar har ofta uppstått när tjänsterna ska upphandlas, även om dessa har varit omtyckta av resenärerna. utökades kollektivtrafiklagen till att dessutom gälla kollektivtrafik på vatten. Kompletteringen innebär att även till sjöss är RKM ansvarig för den offentligt organiserade kollektivtrafiken. De krav som gäller för kollektivtrafikföretag, till exempel skyldigheten att informera om den trafik de bedriver, gäller också för kollektivtrafik på vatten. Kollektivtrafik på vatten utgör av den totala kollektivtrafiken i . Det är ett tiotal län som har sådan trafik. står för den högsta andelen mätt i antal av- gångar, medan har flest utbudskilometer. Den största delen av trafiken är upphandlad, men det förekom- mer även kommersiell kollektivtrafik på vatten. Det finns en mängd 36www.taxiforbundet.se, Besökt . 37Svenska , hemligaste kollektivtrafik - En kartläggning av den anrops- styrda kollektivtrafiken i , . Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk kollektivtrafiklinjer som drivs på kommersiell grund, dvs. trafik som bedrivs utan avtal med en offentlig myndighet eller ett offentligägt bolag. Kollektivtrafiken bedrivs ofta med fartyg som även används för annan trafik till sjöss, till exempel charter- och beställningstrafik. 4.3Transport- och klimatpolitiska mål och måluppfyllelse För att nå målet om en kraftig minskning av växthusgasutsläppen behöver en större andel av persontransporterna utföras med energi- effektiva trafikslag. Ett grundläggande skäl för utredningens upp- drag att föreslå ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik är enligt direktiven behovet av att det ska vara enkelt att söka och köpa biljetter för kollektivtrafiken på ett lättillgängligt sätt. Det bör också bli enklare att kombinera kollektivtrafikresor inom och mellan regioner samt med olika trafik- och transportslag på ett sömlöst sätt. Enligt direktiven ska vi i vårt uppdrag även utgå från de trans- portpolitiska målen och principerna. Mot den bakgrunden gör vi i detta avsnitt en tämligen bred genomlysning av de svenska trans- port- och klimatpolitiska målen och måluppfyllelsen. beslutade om det övergripande transport- politiska målet, liksom om ett funktionsmål om tillgänglighet och ett hänsynsmål om säkerhet, miljö och hälsa.38 Det övergripande målet är att säkerställa en samhällsekonomiskt effektiv och lång- siktigt hållbar transportförsörjning för medborgarna och närings- livet i hela landet. Funktionsmålet innebär att transportsystemets utformning, funk- tion och användning ska medverka till att ge alla medborgare en grundläggande tillgänglighet med god kvalitet och användbarhet samt att bidra till utvecklingskraft i hela landet. Transportsystemet ska vara jämställt, dvs. likvärdigt svara mot kvinnors respektive mäns transportbehov. 2008/09:93 Mål för framtidens resor och transporter, bet. 2008/09: TU14, rskr. 2008/09:257. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk Hänsynsmålet innebär att transportsystemets utformning, funk- tion och användning ska anpassas till att ingen ska omkomma eller skadas allvarligt. Det ska också bidra till att det övergripande gene- rationsmålet för miljön och miljökvalitetsmålen nås samt bidra till ökad hälsa. beslutade även om ett klimatpolitiskt ramverk som innehåller en klimatlag och nya klimatmål.39 Tillsammans sätter detta ramar för hur svensk klimatpolitik ska bedrivas. består av tre pelare: nya mål för klimatpolitiken, en klimatlag som lagfäster att regeringens politik ska utgå från klimat- målen samt att ett klimatpolitiskt råd inrättas som ska utvärdera regeringens samlade politik för att se hur förenlig den är med klimat- målen. Syftet med ramverket är att ge långsiktighet och stabilitet i svensk klimatpolitik. har vidare beslutat att miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan innebär att halten av växthusgaser i atmosfären enligt om klimatförändring ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. har också antagit flera etappmål som rör klimatet. Det etappmål som beskriver det långsiktiga målet innebär att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären, för att därefter uppnå negativa utsläpp. De kvar- varande utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Beslutet omfattade även ett klimatmål för transportsektorn som innebär att växthusgas- utsläppen från inrikes transporter (utom inrikes luftfart) ska minska med jämfört med . Den nya klimatlagen (2017:720) innehåller grundläggande bestäm- melser om regeringens klimatpolitiska arbete. Lagen trädde i kraft . Den lagfäster att regeringens klimatpolitik ska utgå ifrån klimatmålen och hur arbetet ska bedrivas. Bland annat ska de klimatpolitiska målen och de budgetpolitiska målen ges förut- sättningar att samverka. Regeringen ska också presentera en 2016/17:146 Ett klimatpolitiskt ramverk för , bet. 2016/17: MJU24, rskr. 2016/17:320. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk klimatredovisning i budgetpropositionen. Vidare ska regeringen ta fram en klimatpolitisk handlingsplan som bland annat ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. 4.3.3Ett preciserat klimatmål för transportsektorn Transporter står för en tredjedel av växthusgas- utsläppen i . För att de långsiktiga målen inom klimat- politiken ska kunna nås, måste utsläppen från transporter minska i betydligt snabbare takt än . Regeringen har därför beslutat att det av beslutade klimatmålet för transportsektorn inom miljömålssystemet även ska utgöra ett etappmål för de transport- politiska målen, dvs. växthusgasutsläppen från inrikes transporter – utom inrikes luftfart som ingår i EU:s utsläppshandelssystem – ska minska med jämfört med 2010.40 Regeringen konstaterade i samband med sitt beslut att transport- systemet ska utvecklas mot det övergripande transportpolitiska målet och att funktions- och hänsynsmålen är jämbördiga. Om klimatmålet ska nås, behöver funktionsmålet enligt regeringen i huvudsak utveck- las inom ramen för hänsynsmålet. Den samlade utvecklingen inom transportsystemet ska således leda till att klimatmålet för transporter uppnås. Nytt etappmål för andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik Regeringen beslutade också – som en del av en strategi för levande städer – om ett nytt etappmål i miljömålssystemet för att öka andelen gång-, cykel- och kollektivtrafik.41 Etappmålet innebär att andelen persontransporter med gång-, cykel- och kollektivtrafik i ska vara 2025, uttryckt i personkilometer, i riktning mot att fördubbla andelen. Regeringen uppdrog åt Trafikanalys att följa upp etappmålet och att utifrån de skilda förut- sättningar som råder i kommunerna, till exempel när det gäller folk- mängd eller befolkningstäthet, föreslå indikativa målnivåer för kom- 2019/20:1 Budgetpropositionen Uo 22 Kommunikationer, s. 24 f. 41Regeringens skrivelse 2017/18:230 Strategi för Levande städer – politik för en hållbar stads- utveckling. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk muner med olika förutsättningar. Trafikanalys redovisade uppdraget under 2019.42 4.3.4Resultat utifrån de transportpolitiska målen Regeringen lämnar en resultatredovisning för de transport- politiska målen i budgetpropositionen. Som underlag för reger- ingens redovisning följer Trafikanalys upp 15 indikatorer för sam- hällsekonomisk effektivitet, funktionsmål och hänsynsmål.43 För funktionsmålet för tillgänglighet används nyckelindikatorer för: •Transportsystemets standard och tillförlitlighet, •Tillgänglighet till arbete och skola, •Tillgänglighet – övriga persontransporter, •Användbarhet för alla i transportsystemet, samt •Tillgänglighet – godstransporter. För hänsynsmålet för säkerhet, hälsa och miljö används nyckel- indikatorer för: •Omkomna och allvarligt skadade, •Påverkan på naturmiljön, samt •Påverkan på människors livsmiljö. I den senaste resultatredovisningen bedömde regeringen att trans- portförsörjningen ännu inte är samhällsekonomiskt effektiv och långsiktigt hållbar.44 Transporter skapar tillgänglighet, men ger också upphov till en rad samhällsekonomiska kostnader. 42Trafikanalys, Gång-, cykel- och kollektivtrafik – uppföljning och indikativa kommunala mål, Rapport 2019:7. 43Trafikanalys, Uppföljning av de transportpolitiska målen 2019, Rapport 2019:6. 44Ibid s. 25 ff. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk heten skulle kunna vara bättre och de negativa konsekvenserna som utsläpp av växthusgaser behöver minska. En samhällsekonomiskt effektiv transportförsörjning förutsätter – förutom en effektiv pris- sättning – att nyttorna av transporterna överväger kostnaderna för desamma. De samhällsekonomiska nyttorna av transporter är framför allt kopplade till syftet med transporten, till exempel att nå ett arbete, en utbildning eller en fritidsaktivitet. De samhällsekono- miska kostnaderna är till exempel utsläpp och buller men också slitage på infrastrukturen samt olyckor. Regeringen angav i resultatredovisningen att transportsystemets standard och tillförlitlighet har försämrats . Detta beror främst på att person- och godstågens tillför- litlighet har försämrats . Punktligheten har sjunkit som trafikvolymen på järnväg har ökat. Fler tåg innebär ökad trängsel på spåren och större konsekvenser när störningar inträffar. rapporter avseende 2019 tyder på att den negativa utveck- lingen kan komma att vända. Transportsystemet ska vara användbart för alla. Europaparla- mentets och rådets direktiv (EU) 2019/882 om tillgänglighetskrav för produkter och tjänster syftar till att bidra till en väl fungerande inre marknad genom att närma medlemsstaternas lagar och andra författningar till varandra när det gäller tillgänglighetskrav för vissa produkter och tjänster. Det gäller bland annat biljett- och check-in- automater samt informationstjänster i anslutning till vissa trans- porttjänster. Ett mått på långsiktig hållbarhet i transportsystemet är att trans- porterna är ekonomiskt överkomliga, det vill säga att människor har ekonomiskt utrymme att genomföra de resor som de har behov av för sin försörjning eller utbildning. Om det är billigare att göra rätt val miljömässigt, och dyrare att bidra till ökade utsläpp, är det positivt för den långsiktiga hållbarheten. Regeringen bedömer i resultatredovisningen att transporternas ekonomiska överkomlighet har försämrats som en följd av att den samhällsorganiserade kollektiv- trafiken har blivit dyrare. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk Hänsynsmål – säkerhet, miljö och hälsa En av de indikatorer som regeringen har valt i den klimatpolitiska handlingsplanen för att beskriva hänsynsmålet – Växthusgasutsläpp – visar en positiv utveckling . Den positiva utvecklingen går dock inte i en sådan takt att det är sannolikt att uppsatta delmål nås . När det gäller växthusgasutsläppen saknades dessutom tillförlitlig officiell statistik . Flertalet andra nyckeltal som används för att bedöma hänsynsmålet visar inte någon tydlig utveck- lingsriktning sedan målen antogs. har i sitt underlag bedömt att etappmålet för transportsektorn kan nås med en kombination av åtgärder inom följande tre områden. •Transporteffektivare samhällen där trafikarbete med energi- intensiva trafikslag som personbil, lastbil och flyg minskar genom en smart samhällsplanering och mer av till exempel resfria möten. •Energieffektivisering av fordon gör att det trafikarbete som kvarstår använder mindre mängd energi. •Omställning från fossila drivmedel till förnybara drivmedel och elektrifiering. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk Källa: Underlag till regeringens klimatpolitiska handlingsplan, *Antagande om en reduktionspliktsnivå på 2030 och tiden därefter samt att EU- kommissionens förslag om CO2-krav på lätta respektive tunga fordon till 2030 införs. Regeringen lämnade en proposition med den första klimatpolitiska handlingsplan som enligt den nya klimatlagen ska överlämnas till riksdagen.45 I propositionen redovisar regeringen hur det klimatpolitiska arbetet bör bedrivas inklu- sive beslutade och planerade åtgärder som bidrar till att nå de nationella och globala klimatmålen. Regeringen föreslår ökade ansträngningar för att integrera klimat- politiken i alla relevanta politikområden för att nå det långsiktiga och tidsatta utsläppsmålet. Det arbetet bör innefatta att 2019/20:65 En samlad politik för klimatet – klimatpolitisk handlingsplan. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk –se över all relevant lagstiftning för att det klimatpolitiska ram- verket ska få genomslag, –regeringen i samband med nästa översyn av respektive sam- hällsmål vid behov omformulerar målen så att de är förenliga med klimatmålen, samt att –regelverket tydliggörs så att konsekvensanalyser görs av effekter för klimatet inom de politikområden där det är relevant. I handlingsplanen presenteras vilka åtgärder som regeringen avser att vidta dels på tvärsektoriell nivå, dels för olika utsläppssektorer med ett särskilt fokus på transportsektorn. Transporternas utsläpp ska minska genom transporteffektivitet, elektrifiering, hållbara förnybara drivmedel samt energieffektiva fordon och fartyg.46 Inrikes transporter på land, till sjöss och med flyg står för omkring en tredjedel av totala utsläpp av växt- husgaser. innebar det knappt koldioxid- ekvivalenter. De utsläpp som omfattas av etappmålet för inrikes transporter till 2030 har därmed minskat , vilket motsvarar . Utsläpps- minskningen har till största del skett till följd av effektivare fordon och ökad användning av biodrivmedel. Utsläppsminskningen har motverkats av ökat trafik- arbete. För att nå etappmålet för inrikes transporter till 2030 behöver utsläppen minska betydligt snabbare eller med i genomsnitt , vilket förutsätter att trafikarbetet kan minska så att de produceras med färre fordons- kilometer. Vägtrafiken släppte ut koldioxidekvivalenter 2017, vilket utgör av hela transportsektorns utsläpp. Av den andelen står personbilar för . De stora utsläppen från vägtransporterna beror på att vägtrafikarbetet är omfattande och att det stora flertalet fordon i huvudsak drivs med bensin och diesel. Transporter på järnväg står för av växthusgas- utsläppen från inrikes transporter och utsläppen minskar . Järnvägstransporterna släppte ut koldioxid- ekvivalenter, vilket är en minskning eller . Transporter med järnväg är effektiva med mycket låg 46Ibid s. 108 ff. Kollektivtrafikens resenärer, marknad, mål och regelverk energianvändning per personkilometer eller per godsenhet. Detta gör järnvägen till en viktig del av lösningen för att etappmålet för inrikes transporter till 2030 och det långsiktiga klimatmålet till 2045 ska kunna nås. Regeringen bedömer i propositionen att befintliga styrmedel behöver kompletteras med åtgärder som bland annat leder till en överflyttning av flyg- och bilresor till gång-, cykel-, och kollektiv- trafik på väg, järnväg eller med båt.