sou · H8B316 · 2020-04-01 00:00:00 — Även om en utlänning, som har tagits i förvar enligt lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar, friges finns det inte alltid skäl att begära att han eller hon ska övervakas elektroniskt. Ett beslut om elektronisk övervakning förutsätter för det första att utlänningen alltjämt är utvisad. För det andra krävs det att beslutet om utvisning fått laga kraft, eftersom utvisningsbeslutet ska vara verkställbart. För det tredje ska det finnas hinder mot att verkställa utvisningsbeslutet. Med det avses ett verkställighetshinder enligt 12 kap. 1–3 a §§ utlän- ningslagen (2005:716). Säkerhetspolisen behöver emellertid inte av- vakta att beslutet om utvisning har fått laga kraft innan myndigheten ger in en ansökan om elektronisk övervakning. Enligt första stycket ska det finnas särskild risk för att utlänningen antingen begår eller medverkar till en terrorismrelaterad gärning eller att utlänningen annars hotar säkerhet på ett sådant sätt som anges i 1 kap. 1 § 2 lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Risken får bedömas med utgångspunkt i utlän- ningens förmåga och vilja. I förstnämnda fall kan risken t.ex. bestå i att utlänningen återupptar kontakter med personer som kan antas planera eller begå terrorismrelaterad brottslighet. I sistnämnda fall kan risken t.ex. bestå i att utlänningen fortsätter att odla kontakter som kan komma att bli agenter för främmande makt eller försöker skaffa sig information som kan komma att användas för olovlig un- derrättelseverksamhet. Det krävs någon konkret omständighet som pekar på att det kan finnas en sådan särskild risk. Det kan t.ex. vara uttalanden som utlänningen har gjort i förvar. Det kan också vara något i hans eller hennes agerande som kan läggas till grund för bedömningen att det finns en särskild risk. Risken behöver inte nå upp till den nivån att den är påtaglig. Av andra stycket framgår att en bedömning alltid måste göras av om åtgärden är proportionerlig. Det kan t.ex. i vissa fall vara tillräck- ligt att Säkerhetspolisen kan skaffa tillgång till uppgifter om var ut- Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot länningen finns genom användning av hemliga tvångsmedel eller ge- nom personövervakning. I tredje stycket föreskrivs att ett beslut om elektronisk övervak- ning gäller . Det motsvarar regleringen i 30 kap. 12 § rät- tegångsbalken i fråga om tvångsmedel. Det innebär att den elektro- niska övervakningen kan påbörjas utan hinder av att utlänningen har överklagat. Handläggningen av frågor om elektronisk övervakning 4 § Ansökan om elektronisk övervakning ska ha kommit in senast efter det att förvarsbeslutet upphörde. Ansökan om elektronisk övervakning ska enligt paragrafen göras senast efter det att ett förvarsbeslut upphörde. Det finns inget som hindrar att ansökan ges in tidigare, exempelvis om Säker- hetspolisen bedömer att det finns risk för att utlänningen kommer att friges . Den beslutande myndigheten kan då meddela ett villkorat beslut om elektronisk övervakning. 5 § Frågor om elektronisk övervakning ska behandlas skyndsamt. På samma sätt som föreslås när det gäller handläggning av frågor en- ligt lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar ska frågor om elektronisk övervakning handläggas skyndsamt. Skynd- samhetskravet gäller hos såväl Säkerhetspolisen som Migrationsver- ket, Migrationsöverdomstolen och regeringen. Beslut om elektro- nisk övervakning kan meddelas i samma beslut som förvarstagandet upphävs eller ställning tas till att tvångsmedel enligt lagen om sär- skild kontroll av vissa utlänningar får användas. 6 § Ett beslut av om elektronisk övervakning ska föregås av muntlig handläggning. Handläggningen kan genomföras i form av muntlig förhandling eller i annan form. Vid muntlig handläggning ska de omständigheter som behöver klarläggas noga utredas. Utlänningen ska få tillfälle att redogöra för sin ståndpunkt och uttala sig om de omständigheter som åberopas i ärendet. Vid en muntlig förhandling ska utlänningen höras. får bestämma att även andra personer ska höras. Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot I paragrafen ställs krav på att beslut om elektro- nisk övervakning alltid ska föregås av muntlig handläggning. Genom sådan handläggning ges utlänningen möjlighet att lämna sina syn- punkter på övervakningen och hur den kan genomföras. Den muntliga handläggningen kan enligt första stycket genomfö- ras antingen som en muntlig förhandling eller på något annat sätt. Muntlig handläggning bidrar till ett bättre underlag för Säkerhetspo- arbete med verkställigheten. Om handläggningen bör ha for- men av muntlig förhandling eller genomföras på något annat sätt får avgöras i det enskilda fallet. Syftet med den muntliga handläggningen anges i andra stycket. Den ska leda till att de omständigheter som behöver klarläggas blir ordentligt utredda. Det rör sig främst om att utreda om det finns saklig grund för elektronisk övervakning. Det kan även vara fråga om uppgifter som behövs för att den elektroniska övervakningen ska fungera som avsett. Dit hör uppgifter om utlänningens bostadsför- hållanden och om hur utlänningen normalt tillbringar sina dagar. Ut- länningen ska få tillfälle att framföra sina synpunkter på behovet av elektronisk övervakning och uttala sig om det som Säkerhetspolisen åberopar. I tredje stycket slås fast att utlänningen ska höras om det hålls en muntlig förhandling. får bestämma att även andra personer ska höras vid en sådan förhandling. 7 § Om det inte kan antas att utlänningen saknar behov av offentligt biträde, ska ett offentligt biträde förordnas för utlänningen. I fråga om sådant biträde tillämpas lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar och ut- länningslagen (2005:716) i tillämpliga delar. Paragrafen reglerar utlänningens rätt till offentligt biträde. I vissa fall torde utlänningen redan ha ett offentligt biträde när frågan om elek- tronisk övervakning aktualiseras. Om så inte är fallet och det inte kan antas att utlänningen saknar behov av juridiskt biträde ska ett offentligt biträde förordnas. Hänvisningen till utlänningslagen inne- bär bl.a. att det som föreskrivs i den lagen om entledigande av och ersättning till det offentliga biträdet ska tillämpas. Hänvisningen till lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar innebär att det ställs samma krav på ett offentligt biträde som i den lagen. Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot Det innebär att biträdet normalt ska vara advokat och lämplig för uppdraget och att han eller hon inte får sätta någon annan i sitt ställe. Beslut om elektronisk övervakning 8 § Ett beslut om elektronisk övervakning ska vara skriftligt och innehålla uppgift om utlänningens skyldigheter och hur länge beslutet gäller. Beslutet får gälla längst . Beslutet får förlängas med högst i taget men får sammanlagt inte överstiga . I beslutet ska utlänningen påminnas om påföljden för överträdelse av un- derlåtenhet att fullgöra de skyldigheter som gäller. Paragrafen reglerar formen för och innehållet i ett beslut om elek- tronisk övervakning. Den anger också hur länge ett sådant beslut maximalt får gälla. I första stycket slås fast att ett beslut om elektronisk övervakning ska vara skriftligt och vad det ska innehålla. Utlänningens skyldig- heter ska framgå av beslutet. Det gäller såväl sådana skyldigheter som kan leda till straffansvar om utlänningen inte fullgör dem som andra skyldigheter som utlänningen har enligt lagen. Elektronisk övervakning får inte beslutas än . Det finns emellertid möjlighet att förlänga giltighetstiden med högst tre må- nader i taget. Sammanlagt får ett beslut om elektronisk övervakning inte överstiga . Ett beslut om elektronisk övervakning kan med- delas redan innan utlänningen har frigetts från förvar, i form av ett villkorat beslut. Beslut om elektronisk övervakning kan också med- delas som förvarsbeslutet upphävs. Av andra stycket framgår att ett beslut om elektronisk övervak- ning ska innehålla en påminnelse till utlänningen om påföljden för att inte fullgöra de skyldigheter som anges i 11 § och 12 § första stycket. Beslut om elektronisk övervakning ska enligt 13 § delges utlän- ningen. 9 § Beslut om elektronisk övervakning får grundas även på handlingar eller annat material som enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte får lämnas ut till parter. Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot Paragrafen motsvarar det som föreslås gälla för beslut om kontroll- åtgärder enligt lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlän- ningar. 10 § Om det inte längre finns skäl för ett beslut om elektronisk övervakning ska Säkerhetspolisen upphäva beslutet. Ett beslut om elektronisk övervakning som har överklagats får upphävas av den beslutande myndigheten. Om det på grund av ändrade omständigheter finns skäl till det, får Säker- hetspolisen besluta att den elektroniska övervakningen tillfälligt ska upphöra. Paragrafen reglerar skyldigheten att upphäva beslut om elektronisk övervakning och Säkerhetspolisens möjlighet att låta övervakningen upphöra tillfälligt. Enligt första stycket är Säkerhetspolisen skyldig att upphäva ett beslut om elektronisk övervakning om det inte längre finns skäl för det. Om Säkerhetspolisen t.ex. bedömer att det inte längre finns en sådan särskild risk som anges i 3 § eller att det annars inte längre finns skäl för elektronisk övervakning ska myndigheten upphäva be- slutet. Säkerhetspolisen ska även upphäva beslutet om elektronisk övervakning om utvisningsbeslutet verkställs eller om det finns om- ständigheter som visar att utlänningen har lämnat på egen hand. Ett beslut om elektronisk övervakning kan givetvis även hävas av den beslutande myndigheten efter överklagande. I andra stycket öppnas möjlighet för Säkerhetspolisen att besluta att den elektroniska övervakningen tillfälligt ska upphöra. Det för- utsätter att det finns ändrade omständigheter. Ett sådant beslut kan behövas exempelvis om utlänningen tas in på sjukhus eller om han eller hon av något skäl är fysiskt förhindrad att lämna bostaden. Det kan också aktualiseras om utlänningen häktas på grund av brott eller frihetsberövas på annan grund. 11 § Om det behövs för att förhindra brott som anges i 1 kap. 1 § 1 eller om utlänningen annars utgör ett hot mot säkerhet på sätt som anges i 1 kap. 1 § 2 lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar får Säkerhetspolisen meddela utlänningen särskild föreskrift om vistelseort. Säker- hetspolisen får även för sådant ändamål förbjuda utlänningen att lämna vis- telseorten eller att vistas på viss ort eller plats. Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot Förbud och föreskrifter enligt denna paragraf får endast meddelas om det finns ett beslut om elektronisk övervakning och ska avse . Tiden får inte bestämmas längre än nödvändigt. I paragrafen regleras Säkerhetspolisens möjlighet att meddela sär- skilda föreskrifter för utlänningen om var han eller hon får vistas. Säkerhetspolisen får också förbjuda utlänningen att lämna vistelse- orten eller att vistas på en viss ort eller plats. Förutsättningen för att få meddela föreskrifter eller förbud enligt paragrafen framgår av första stycket. De får meddelas om de behövs antingen för att Säkerhetspolisen ska kunna förhindra terrorismre- laterade brott eller för att utlänningen annars utgör ett sådant hot mot säkerhet som anges i 1 kap. 1 § 2 lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Medan syftet med den elektro- niska övervakningen generellt är att få till stånd en effektivare kon- troll av utlänningen (se 3 §), är syftet med föreskrifter eller förbud enligt denna paragraf att i enskilda fall kunna förhindra vissa brott genom att begränsa utlänningens rätt att röra sig fritt. Det framgår genom kravet på att åtgärden ska behövas för att hindra utlänningen att begå brott. Det bör vara fråga om en mer konkret risk för att brott begås. Det kan t.ex. finnas underrättelseuppgifter om ett nära förestående terroristattentat. Begränsningarna kan vara motiverade t.ex. om Säkerhetspolisen vill förhindra att utlänningen beger sig till en viss plats där terrorismrelaterade brott kan antas planeras eller be- gås. Förbud att lämna vistelseorten kan också hindra utlänningen att besöka en plats där han eller hon kan ha gömt föremål som kan an- vändas för tillverkning av bomber eller annat som kan användas vid terroristattentat. När vistelseorten och det område som utlänningen inte får lämna fastställs är det viktigt att det området inte görs alltför snävt. Hänsyn måste tas till utlänningen ska kunna leva ett normalt vardagsliv. Han eller hon måste alltså kunna röra sig fritt inom ett område som ger möjlighet att bl.a. skaffa nödvändiga vardagsvaror som mat och klä- der och få tillgång till sjukvård och tandvård m.m. Å andra sidan bör området inte göras så stort att det inte går att övervaka effektivt. Området bör utgå från vedertagna geografiska begrepp som en kom- mun eller ett län. När det gäller att fastställa en viss ort eller plats där utlänningen inte får vistas gäller det motsatta, nämligen att området bör vara för- Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot hållandevis litet och inte angivet på ett sådant sätt att utlänningens normala livsvillkor begränsas alltför mycket. Föreskrifter och förbud enligt paragrafen är alltså inte obligato- riska. De ska anpassas till behovet av särskild skärpning av kontrol- len av utlänningen. Föreskrifter och förbud får enligt andra stycket meddelas endast om det redan finns ett beslut om elektronisk över- vakning eller när beslut fattas om sådan övervakning. Beslutet om elektronisk övervakning behöver alltså inte ha fått laga kraft. Beslut enligt paragrafen ska gälla . De ska tillgodose behovet av att tillfälligt skärpa kontrollen av utlänningen. De är alltså inte av- sedda att användas under hela den tid som den elektroniska övervak- ningen löper. Tiden får inte bestämmas längre än vad som är nöd- vändigt i det enskilda fallet. Säkerhetspolisens beslut enligt denna paragraf ska delges enligt Beslutet får enligt 14 § inte överklagas. Underlåtenhet att följa förbud eller föreskrifter som meddelats enligt denna paragraf är straffbelagd enligt 18 §. 12 § Har ett beslut om elektronisk övervakning meddelats, är utlänningen skyldig att medverka till att den elektroniska övervakningen kommer till stånd och kan fortgå. Utlänningen ska också fortlöpande hålla Säkerhetspolisen underrättad om 1.sin bostad och eventuellt byte av bostad, 2.eventuell sysselsättning och ändringar i den, och 3.planer på resor inom landet. I paragrafen regleras utlänningens skyldighet att medverka till den elektroniska övervakningen. Det innebär framför allt, som framgår av första stycket, en skyldighet att medverka till att fotbojan kan sät- tas på. Det medför också en skyldighet att i förekommande fall se till att enheter till övervakningsutrustningen som behöver laddas all- tid har tillräcklig laddning för att fungera. Underlåtenhet att följa skyldigheterna är straffbelagd enligt 18 §. I andra stycket anges den allmänna skyldigheten som utlänningen har att hålla Säkerhetspolisen underrättad om sina personliga förhål- landen. Enligt punkten 1 ska utlänningen hålla Säkerhetspolisen un- derrättad om bostadsförhållandena. De kan ha betydelse för hur den elektroniska övervakningen ska anordnas om utlänningen flyttar. Enligt punkten 2 omfattar underrättelseskyldigheten även eventuell sysselsättning och ändringar i den. Båda dessa punkter är väsentliga Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot för att Säkerhetspolisen ska kunna upprätthålla en effektiv elektro- nisk övervakning. Punkten 3 tar sikte på utlänningens planer på så- dana resor inom landet som är av betydelse för den elektroniska övervakningen. Den punkten har framför allt betydelse om utlän- ningen har förbjudits att lämna ett visst område. Om Säkerhetspoli- sen har underrättats om utlänningens resplaner kan onödiga larm undvikas. Det rör sig inte om exempelvis ändrade resvanor till och från en daglig sysselsättning eller resor för att hälsa på släktingar i en närbelägen ort inom det tillåtna vistelseområdet. 13 § Utlänningen ska delges beslut om att han eller hon kommer att överva- kas elektroniskt och om förbud och föreskrifter enligt 11 §. I paragrafen ställs krav på att utlänningen ska delges beslut om elek- tronisk övervakning och beslut om förbud och andra föreskrifter. Det gäller alla typer av föreskrifter. Delgivningslagen (2010:1932) ska tillämpas. Ändras föreskrifterna eller förbuden ska utlänningen delges det nya beslutet. 14 § Beslut i fråga om elektronisk övervakning får överklagas till regeringen. Andra beslut enligt denna lag får inte överklagas. I paragrafens första mening slås fast att samma ordning för överkla- gande gäller som föreslås beträffande överklagande av beslut om bl.a. utvisning, anmälningsskyldighet och användning av andra tvångsme- del enligt lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlänningar. Både utlänningen och Säkerhetspolisen får överklaga Migrationsver- kets beslut i fråga om elektronisk övervakning. Av andra meningen följer att det inte är möjligt att överklaga en viss föreskrift eller ett förbud som Säkerhetspolisen har meddelat med stöd av 11 §, utan endast beslut i fråga om elektronisk övervakning. 15 § Om beslut i fråga om elektronisk övervakning över- klagas, ska verket lämna över handlingarna i ärendet till Migrationsöverdom- stolen. Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot Migrationsöverdomstolen ska med ett eget yttrande lämna handlingarna vidare till regeringen. Yttrandet ska avse frågan om det finns rättsliga förut- sättningar för elektronisk övervakning. I paragrafen slås fast att samma beslutsgång tillämpas vid beslut om elektronisk övervakning som föreslås gälla vid beslut om bl.a. utvis- ning och uppehållstillstånd enligt lagen (2021:000) om särskild kon- troll av vissa utlänningar. Enligt första stycket ska överlämna handlingarna till Migrationsöverdomstolen, om verkets beslut i fråga om elektro- nisk övervakning överklagas. Att det ska göras skyndsamt framgår av 5 §. Av andra stycket framgår att Migrationsöverdomstolens uppgift är att yttra sig till regeringen. Yttrandet ska avse frågan om det finns rättsliga förutsättningar för elektronisk övervakning. Migrations- överdomstolen ska därefter lämna handlingarna vidare till regering- en. Regeringen är inte bunden av Migrationsöverdomstolens be- dömning, i motsats till det som föreslås gälla enligt lagen om särskild kontroll av vissa utlänningar om domstolen finner att det föreligger ett verkställighetshinder. 16 § Migrationsöverdomstolen ska innan den yttrar sig hålla muntlig för- handling. Vid en muntlig förhandling ska utlänningen höras. Migrationsöver- domstolen får bestämma att även andra personer ska höras vid förhandlingen. Utlänningen ska få tillfälle att ange sin ståndpunkt och uttala sig om de om- ständigheter som åberopas i ärendet. När muntlig förhandling hålls ska Säkerhetspolisen redogöra för omstän- digheterna i ärendet och ges tillfälle att ställa frågor till utlänningen och andra som hörs i ärendet. Säkerhetspolisen ska även lämna andra upplysningar som behövs för att genomföra förhandlingen. Paragrafen motsvarar i huvudsak det som föreslås gälla vid beslut om utvisning enligt lagen (2021:000) om särskild kontroll av vissa utlän- ningar. I första stycket föreskrivs att Migrationsöverdomstolen ska hålla muntlig förhandling innan den yttrar sig. Utöver utlänningen får även andra personer höras vid den muntliga förhandlingen, om Mig- rationsöverdomstolen bestämmer det. Utlänningen ska ges tillfälle att ange sin ståndpunkt och att yttra sig över det som åberopas. Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot Av andra stycket framgår vilka rättigheter och skyldigheter som Säkerhetspolisen har vid förhandlingen. Sekretess kan emellertid hindra myndigheten från att lämna ut vissa uppgifter. Som framgår av 9 § får beslut om elektronisk övervakning grundas även på hand- lingar eller material som enligt offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) inte får lämnas ut till parter. Det innebär att Migrations- överdomstolen får väga in även sådana uppgifter i sitt yttrande. 17 § Om en utlänning som har kallats till en förhandling enligt 16 § inte inställer sig, får rätten besluta att han eller hon ska hämtas till rätten antingen eller till en senare dag. Paragrafen reglerar vad Migrationsöverdomstolen kan göra om en utlänning inte inställer sig till förhandling. Domstolen har då möj- lighet att besluta att utlänningen ska hämtas till förhandlingen ge- nom försorg. 18 § Den som har meddelats ett beslut om elektronisk övervakning och som uppsåtligen eller av grov oaktsamhet hindrar att den elektroniska övervak- ningen kommer till stånd eller kan fortgå, döms för hindrande av elektronisk övervakning till böter eller fängelse i högst . Detsamma gäller den som underlåter att följa förbud eller föreskrifter enligt 11 §. Paragrafen reglerar vad som gäller om utlänningen inte uppfyller sina skyldigheter enligt 11 § eller 12 § första stycket. Det straffbara om- rådet omfattar gärningar som innebär att den elektroniska övervak- ningen hindras på olika sätt. Om den övervakade har försökt förstö- ra utrustningen utan att den elektroniska övervakningen har upphört faller det utanför det straffbara området. För straffansvar krävs alltså att den övervakade lyckas hindra eller omöjliggöra den elektroniska övervakningen. Med att hindra den elektroniska övervakningen av- ses dels att den elektroniska övervakningen inte kommer till stånd, dels att den inte kan fortgå. Att utlänningen vägrar att sätta på sig fotbojan utgör ett sådant hindrande som kan medföra straffansvar. Gärningar som medför att elektronisk övervakning avbryts är också straffbara. Det kan vara fråga om aktiva handlingar som att förstöra Effektivare kontroll av individer som bedömts utgöra ett allvarligt säkerhetshot utrustningen eller att underlåta att sköta utrustningen så att den elektroniska övervakningen kan fortsätta att fungera. Även underlåtenhet att följa föreskrifter som är direkt förbundna med verkställigheten av den elektroniska övervakningen är straff- bara. Det kan vara t.ex. att utlänningen trotsar ett förbud mot att lämna vistelseorten. Det kan även vara att utlänningen bryter mot ett förbud att vistas på en viss plats eller inom ett visst område. I subjektivt hänseende krävs uppsåt eller grov oaktsamhet. Straff- ansvar för grov oaktsamhet bör i första hand komma i fråga vid handlande eller underlåtenhet som är utslag av medveten oaktsam- het, t.ex. att inte se till att utrustningen fungerar som den ska. 19 § Säkerhetspolisen får begära hjälp av för att verkställa beslut om elektronisk övervakning. Paragrafen ger Säkerhetspolisen möjlighet att begära Polismyndig- hetens hjälp med verkställigheten av elektronisk övervakning. Vil- ken hjälp det kan vara fråga om kan variera. Det kan röra sig om hjälp med att få utlänningen att ta på fotbojan eller att installera övervak- ningsutrustning i utlänningens bostad. Det kan också vara fråga om att ingripa när det gått larm om att utlänningens utrustning inte fungerar. Med begreppet verkställa avses alltså inte bara att få igång övervakningen utan även att se till att övervakningen kan fortgå. 20 § Uppgifter om den övervakades position vid elektronisk övervakning får registreras. Sådana uppgifter får behandlas i högst . De ska därefter förstö- ras. Paragrafen ger Säkerhetspolisen rätt att löpande registrera uppgifter som hänför sig till den elektroniska övervakningen av utlänningen.