sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — •Tänka på att återvinning av textil är ett område under stor utveckling. Man bör undvika att skapa regelverk som låser industrin och stoppar utvecklingen. •Tänka på att det insamlade textila materialet kan nyttjas som råvara för andra produkter än textil, som exempelvis non-woven och komposit. •Fortsätta med kunskapsuppbyggnad kring och utveckling av tekniskt gångbara och hållbara substitut till farliga kemikalier där det saknas. Detta är en nödvändighet för att öka utfasning av farliga kemikalier ur både nya produkter och återvinningsströmmar på . •Fortsätta med kunskapsuppbyggnad och utveckling av återvinningsteknologier. Både för att möta behov av att kunna separera olika blandmaterial, men potentiellt även utveckling av olika renings/separationssteg för att skapa rena råvaror när det krävs. 7 Policy och lagstiftning Textila produkter som tillverkats helt eller delvis från återvunna (textila) material omfattas av samma kemikalielagstiftning som textil tillverkad från jungfrulig råvara. Det innebär att kontroll på kemikalieinnehåll i den återvunna råvaran är viktigt för att aktörer som använder sig av den ska kunna garantera att deras produkter lever upp till lagstiftningen. Den europeiska lagstiftning som är relevant för kemikalieinnehåll i textila produkter är: •Annex XVII till REACH förordningen (EC 1907/2006) som omfattar restriktioner av farliga kemiska ämnen. •Artikel 33 i och till REACH förordningen (EC 1907/2006) som omfattar informationsplikt eller tillståndsplikt för kemiska ämnen som är upptagna på den så kallade Kandidatförteckningen för ämnen som inger mycket stora betänkligheter (SVHC). •BPR förordningen (EC 528/2012) som omfattar informationsplikt för biocider i produkter samt en lista över vilka biocider som får användas i olika produkttyper. •POPs förordningen (EC 2019/1021) som omfattar restriktioner av persistenta organiska föroreningar. Textilrelevanta kemiska ämnen som omfattas av den europeiska lagstiftningen redovisas i Tabell 2. ECHA driver utveckling av en databas för SVHC i produkter som planeras vara i bruk till 2021. Med databasen blir det viktigare för aktörer som sätter produkter på marknaden att ha ett systematiskt system för kontroll på SVHC-innehåll i sina produkter eftersom informationen alltid ska förmedlas, inte bara när en konsument efterfrågar den. Utöver de krav som ställs i kemikalielagstiftningen är det vanligt att textilföretag antar frivilliga åtaganden för att begränsa innehåll av farliga kemiska ämnen i sina produkter. Detta görs dels genom att certifiera produkter med någon miljömärkning, dels genom att företagen själva kräver att leverantörer följer så kallade Begränsningslistor där företaget listar farliga kemiska ämnen som inte får ingå i material eller produkter. En del textilföretag använder sig av miljömärkningar eller begränsningslistor som omfattar hundratals farliga ämnen utöver de som regleras i lagstiftningen (Kemikalieinspektionen 2015). 7.2Lagstiftning relaterat till cirkulär ekonomi EUs Circular Economy Package blev lag i början på 2018. Specifikt för textilområdet gäller att alla medlemsländer i EU måste samla in textil separat . måste Kommissionen också besluta huruvida specifika mål för återbruk och återvinning ska införas. publicerade Kommissionen en kommunikation avseende behovet av överföring av information genom värdekedjor i den cirkulära ekonomin. Denna kommunikation beskriver hur gränssnittet mellan kemisk lagstiftning, produktlagstiftning och avfallslagstiftning måste adresseras. I denna kommunikation trycker man även på behovet för informationssystem, innovativa teknologier för spårbarhet och strategier för att tillgängliggöra information genom värdekedjor. Tabell 2 Kemiska ämnen och ämnesgrupper som omfattas av europeisk lagstiftning och som kan användas i eller kontaminera textil. Kemiskt ämne eller ämnesgrupp Tris-(2,3-dibromopropyl)fosfat Tris-(aziridinyl)fosfinoxid Polybromerade bifenyler (PBB) Organiska tennföreningar, Dioktyltenn()föreningar Azofärgämnen som kan avge cancerframkallande arylaminer Nonylfenol etoxylater (NPE) Perfluorooktansyra (PFOA) och dess salter CMR föreningar (diverse) Polycykliska aromatiska kolväten (PAH) Alkylfenoletoxylater (APEO) Per- och polyfluorerade alkylföreningar (PFAS) Hexabromcyklododekan (HBCDD) Klorinerade pesticider och insekticider (DDT (1,1,1-trikloro-2,2- bis(4-klorfenyl)etan), chlordane, hexa-klorocyklohexaner, inklusive lindane, dieldrin, endrin, heptachlor, Hexaklorobensen, Chlordecone, Aldrin, Pentaklorobensen, Mirex, Toxaphene, PCP) Klorerade pesticider och insekticider (Endosulfan, Polyklorerad naftalen) Hexabromcyklododecan (HBCDD) Bromdifenyletrar (DBE), tetra, penta, hexa, hepta och deca Perfluoroktansulfonsyra och dess derivat (PFOS) Kortkedjiga klorparaffiner (SCCP) Alla biocider, dvs konserveringsmedel, baktericider, fungicider Endast biocider som redan godkänts för textil får användas. Europeiska Kommissionen 2018, Communication from the Commission to Parliament, the Council, Economic and and , on the implementation of the circular economy package: options to address the interface between chemical, product and waste legislation COM (2018) 32 Final. ’Chemicals guidence’, Edition: 2019, Textilimportörerna/Kemikaliegruppen, . ’Kemikalier i textilier – Risker för människors hälsa och miljön’, Rapport från ett regeringsuppdrag, KemI rapport 3/15. ., ., ., J., ., Posner S., Smuk L., ., ., ’Textilåtervinning – Tekniska möjligheter och utmaningar’, Rapport 6685, 2015. ., , , Askham C., Brunn ., ’Gaining benefits from discarded textiles – LCA of different treatment pathways’, TemaNord 2016:537. , ., Posner S., ’Labelling of chemicals in textiles: Nordic Textile Initiative’, Nordiske Arbejdspapirer 2017:915. de la ., ., Perzon E., ., Spak B., ’Mot en textil cirkulär ekonomi – Resumé av forskningsläget’, 2019:104. Projektrapport från projektet ’Klassificering och riskbedömning av textil för materialåtervinning’, projekt ref 2017–03076. , ’Advancing life cycle assessment of textile products to include textile chemicals. Inventory data and toxicity impact assessment.’, Doktorsavhandling, Serie 4202, , . Mekanisk återvinning – Mekanisk process för att omhänderta textila material där ingående fiber friläggs för vidare bearbetning Termomekanisk återvinning – Smältning av termoplastiska textila material för vidare bearbetning Kemisk återvinning – Kemisk återvinning kan ske via depolymerisation, exempelvis för polyester, eller via upplösning, som i fallet bomull och andra cellulosabaserade material Regeneratfiber – Textilfiber producerad via upplösning av cellulosa Depolymerisering – Nedbrytning av polymerkedjor Fraktion – Delmängd av sorterat textilt material, sortering baserad på exempelvis fiberslag och/eller produkttyp SVHC – Substances of 1.Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. 2.Skärpta regler om utländska månggiften. 4.Vägen till en klimatpositiv framtid. 5.Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. 6.En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. 7.Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. 8.Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. 9.Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? 10.Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. 11.Kompletterande bestämmelser till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. 12.Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. 13.Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. 14.Framtidens teknik i omsorgens tjänst. 15.Strukturförändring och investering i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. 16.Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. 19.God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. 20.Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. 21.Sveriges museum om Förintelsen. + Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. – på väg mot ökad delning av motor- fordon. 23.Hälso- och sjukvård i det civila försvaret – underlag till försvarspolitisk inriktning. 24.Tillsammans för en välfungerande sjukskrivnings- och rehabiliterings- process. 25.Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. 26.En sjukförsäkring anpassad efter individen. 27.Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. 28.En mer likvärdig skola – minskad skolsegregation och för- 29.En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. 30.En moderniserad arbetsrätt. 31.En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Några anslutande frågor. – en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. 34.Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritidshem och pedagogisk omsorg. 35.Kontroll för ökad tilltro – en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. 36.Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. 37.Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. 38.Ökad trygghet för visselblåsare. 39.Kärnavfallsrådets yttrande över SKB:s Fud-program 2019. 40.En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förutsätt- ningarna. 42.En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. 43.Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar 44.Grundlagsskadestånd – ett rättighets- skydd för enskilda. 45.Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. 46.En gemensam angelägenhet. 1 och 2. En ny social- tjänstlag. Del 1 och 2. 48.Skatt på engångsartiklar. 49.Enhetlig och effektiv marknads- kontroll. 50.Enklare skatteregler för enskilda näringsidkare. 51.En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. 52.Rutavdrag för äldre. 53.Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. 54.En långsiktigt hållbar migrations- politik. 55.Innovation genom information. 56.Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. 57.Ett särskilt hedersbrott. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. –från forskning till nytta. –en översyn. 61.Ändrade regler om säkerställda obligationer. 62.En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. 63.Barnkonventionen och svensk rätt. 64.Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. 67.Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling 68.Försvarets radioanstalts internationella samarbete –en översyn av regelverket. 69.Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. 70.Fast omsorgskontakt i . 71.Utvinning ur alunskiffer. Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. –en del av den cirkulära ekonomin. En moderniserad arbetsrätt. Ett nytt regelverk för arbetslöshets- försäkringen. Ökad trygghet för visselblåsare. av tjänster åt Arbetsförmedlingen –en analys av de rättsliga förut- sättningarna. och svensk rätt. Fler ruttjänster och höjt tak för rutavdraget. Starkare kommuner – med kapacitet att klara välfärdsuppdraget. Nya kapitaltäckningsregler för värdepappersbolag. Skatt på modet – för att få bort skadliga kemikalier. –på väg mot ökad delning av motor- fordon. En ny mervärdesskattelag. Del 1 och 2. Kontroll för ökad tilltro –en ny myndighet för att förebygga, förhindra och upptäcka felaktiga ut betalningar från välfärdssystemen. En gemensam utbildning inom statsförvaltningen. En gemensam angelägenhet. 1 och 2. Skatt på engångsartiklar. Enklare skatteregler för enskilda närings- idkare. Rutavdrag för äldre. – en översyn. Ändrade regler om säkerställda obligationer. Hästnäringens finansiering på den omreglerade spelmarknaden. –kompletterande nationella bestäm- melser om cybersäkerhetscertifiering. Försvarets radioanstalts internationella samarbete – en översyn av regelverket. Ett nationellt biljettsystem för all kollektivtrafik. Innovation genom information. Skärpta regler om utländska månggiften. till EU:s förordning om utländska direktinvesteringar. Ett effektivare regelverk för utlännings ärenden med säkerhetsaspekter. En ny myndighet för att stärka det psykologiska försvaret. Grundlagsskadestånd – ett rättighetsskydd för enskilda. Ett ändamålsenligt skydd för tryck- och yttrandefriheten. En ny lag om konsumentskydd vid köp och vissa andra avtal. En långsiktigt hållbar migrationspolitik. Ett särskilt hedersbrott. +Holocaust Remembrance and Representation. Documentation from a Research Conference. Högre växel i minoritetspolitiken. Stärkt samordning och uppföljning. Det demokratiska samtalet i en digital tid. Så stärker vi motståndskraften mot desinformation, propaganda och näthat. Vägen till en klimatpositiv framtid. Kunskapsläget på kärnavfalls- området 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Stärkt lokalt åtgärdsarbete – att nå målet Ingen övergödning. yttrande över SKB:s Fud-program 2019. – en del av den cirkulära ekonomin. Brott mot djur – Skärpta straff och ett mer effektivt sanktionssystem. Att kriminalisera överträdelser av EU-förordningar. Personuppgiftsbehandling vid antals- beräkning inför klinisk forskning. En samlad djurhälsoreglering. Del 1 och 2. Utvinning ur alunskiffer. Kunskapssammanställning om miljörisker och förslag till skärpning av regelverket. Översyn av yrket personlig assistent – ett viktigt yrke som förtjänar bra villkor. En begriplig och trygg sjukförsäkring med plats för rehabilitering. Framtidens teknik i omsorgens tjänst. i hälso- och sjukvården – lärdomar från exemplet NKS. God och nära vård. En reform för ett hållbart hälso- och sjukvårdssystem. Hälso- och sjukvård i det civila försvaret –underlag till försvarspolitisk inriktning. Tillsammans för en välfungerande sjuk- skrivnings- och rehabiliteringsprocess. En sjukförsäkring anpassad efter individen. Några anslutande frågor. Ett nationellt sammanhållet system för kunskapsbaserad vård – ett system, många möjligheter. En ny socialtjänstlag. Del 1 och 2. Äldre har aldrig varit yngre – allt fler kan och vill arbeta längre. Fast omsorgskontakt i . En mer likvärdig skola –minskad skolsegregation och för –en modell för planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Del 1 och 2. Stärkt kvalitet och likvärdighet i fritids- hem och pedagogisk omsorg. En annan möjlighet till särskilt stöd. Reglering av kommunala resurs- skolor. Bygga, bedöma, betygssätta –betyg som bättre motsvarar elevernas kunskaper. Innovation som drivkraft –från forskning till nytta. –för stärkt kvalitet och likvärdighet inom komvux för elever med svenska som andraspråk. Förskola för alla barn –för bättre språkutveckling i svenska. Enhetlig och effektiv marknadskontroll.