sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — För en elev som har skolplikt ska slutbetyg utfärdas när skolplikten upphör (vanligtvis efter årskurs 9 i och grundsärskolan samt i årkurs 10 i specialskolan). För en elev som inte har skolplikt ska slutbetyg utfärdas när eleven har slutfört den högsta årskursen. Slutbetyget ska innehålla uppgifter om den högsta årskurs som 2810 kap. 15 §, 11 kap. 19 och 21 §§, 12 kap. 15 § och 13 kap. 16 och 17 §§ skollagen. 2910 kap. 19 och 20 §§, 11 kap. 22 och 23 §§, 12 kap. 19 och 20 §§ och 13 kap. 20 och 21 §§ skollagen. Bestämmelser om betyg och betygssättning eleven har genomgått och elevens betyg. Terminsbetygen ska inte ingå i slutbetyget.30 Ett avgångsintyg ska utfärdas om en elev slutar sin utbildning hos en huvudman utan att slutbetyg utfärdas, eller när en elev i same- skolan slutar sin utbildning innan eleven har gått ut årskurs 6.31 Den som vill ha betyg i och specialskolan har rätt att genomgå en prövning. Detta gäller även den som har fått betyg i ett avslutat ämne eller slutbetyg. Den som har avslutat års- kurs 9 i utan att ha uppnått behörighet till ett nationellt program i gymnasieskolan och som fått undervisning i lovskola, ska erbjudas prövning för betyg i lovskolans undervisningsämnen.32 Den som redan har slutbetyg har efter prövning i ett eller flera ämnen rätt att få ett nytt slutbetyg.33 5.2.2Betyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan Utbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ges i form av en eller flera kurser inom varje ämne.34 Betyg sätts på varje avslutad kurs förutom när en elev i gymnasiesärskolan inte har uppnått kraven för betyget E. Då ska betyg inte sättas.35 Inom gymnasie- särskolans individuella program läser eleverna ämnesområden och där sätts inga betyg.36 306 kap. 14 och 15 §§ skolförordningen. 316 kap. 17 § skolförordningen. 3210 kap. 23 § och 12 kap. 23 § skollagen. 336 kap. 21 § skolförordningen. 3416 kap. 21 och 23 §§ och 19 kap. 22 och 24 §§ skollagen. 3515 kap. 22 §, 18 kap. 22–23 §§, 20 kap. 35 § skollagen. 36En elev som går ett individuellt program kan läsa gymnasiesärskolekurser och får då betyg enligt bestämmelserna för dessa. Bestämmelser om betyg och betygssättning Betyg för elever som inte följt undervisningen En elev som inte följt undervisningen i en kurs får ges betyget E på kursen av rektorn om det framgår av betyg, intyg eller liknande att eleven genom studier i utlandet eller på annat sätt förvärvat sådana kunskaper som behövs för betyget E, och om kursen anordnas vid skolenheten.37 En gymnasieexamen ska utfärdas till en elev som har gått ett natio- nellt program i gymnasieskolan som omfattar 2 500 gymnasie- poäng.38 Kraven för en examen varierar mellan olika program, men gemensamt är att eleven ska ha godkända betyg i en utbildning som omfattar minst 2 250 gymnasiepoäng, och som innefattar vissa kurser och ett gymnasiearbete. För en högskoleförberedande examen krävs godkända betyg på kurser i svenska eller svenska som andraspråk om sammanlagt 300 poäng, engelska om sammanlagt 200 poäng, och matematik om sammanlagt 100 poäng. För en yrkesexamen krävs godkända betyg på kurser i svenska eller svenska som andraspråk, engelska och mate- matik om sammanlagt 100 gymnasiepoäng i varje ämne samt krav på godkända betyg på kurser om 400 poäng av de programgemensamma ämnena.39 En elev som uppfyller kraven för en gymnasieexamen ska få ett examensbevis. För en elev som inte uppnår 2 250 gymnasie- poäng eller som inte har genomfört sitt gymnasiearbete ska ett studiebevis utfärdas.40 En gymnasieingenjörsexamen ska utfärdas om en elev har gått en vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år med godkända betyg. För en elev som inte uppfyllt kraven för gymnasieingenjörsexamen ska ett studiebevis utfärdas.41 378 kap. 27 § gymnasieförordningen. 3816 kap. 26 § skollagen. 3916 kap. 27 och 28 §§ skollagen och 8 kap. 4–7 §§ gymnasieförordningen. 408 kap. 12 § gymnasieförordningen. 4117 a kap. skollagen och förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning. Bestämmelser om betyg och betygssättning Betyg från ett introduktionsprogram i gymnasieskolan På ett introduktionsprogram kan eleverna läsa såväl ämnen från som kurser från gymnasieskolan. En elev som har fått betyg i ett av ämne har rätt att få ett nytt slutbetyg från grundskolan.42 En elev som läst grundskoleämnen utan att få godkänt betyg ska få en skriftlig bedömning av sin kunskaps- utveckling i varje ämne.43 När en elev på ett introduktionsprogram har nått målen för utbildningen enligt sin individuella studieplan ska rektorn utfärda ett gymnasieintyg som visar vilken utbildning eleven har fått. Intyget ska innehålla uppgifter om utbildningens mål, samtliga betyg som eleven har fått, andra insatser som har ingått i den individuella studieplanen, och när det är aktuellt, det yrkesområde som utbild- ningen har inriktats mot. En elev som avbryter sin utbildning på ett introduktionsprogram eller inte når målen för utbildningen enligt sin individuella studieplan ska få en sammanställning av vilka delar av utbildningen eleven har fullföljt jämfört med sin individuella studieplan.44 En elev i gymnasieskolan har rätt att genomgå prövning vid den egna skolenheten i alla kurser och det gymnasiearbete som ingår i elevens individuella studieplan, om eleven inte har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet eller om eleven har fått betyget F.45 Den som inte är elev i gymnasieskolan men vill ha betyg därifrån har rätt att genomgå prövning i alla kurser som får finnas på ett nationellt program, utom de kurser som bara får anordnas på vissa utbildningar. Detta gäller även personer som inte tillhör gymnasie- skolans målgrupp. Rätten gäller också gymnasiearbetet.46 428 kap. 11 § gymnasieförordningen. 438 kap. 20 § gymnasieförordningen. 448 kap. 21 och 22 §§ gymnasieförordningen. 458 kap. 24 § gymnasieförordningen. 468 kap. 25 § gymnasieförordningen. Bestämmelser om betyg och betygssättning I gymnasiesärskolan utfärdas gymnasiesärskolebevis efter avslutat nationellt program. En elev får ett sådant bevis om hon eller han har läst ett fullständigt, reducerat eller utökat program inom ramen för en utbildning om 2 500 gymnasiesärskolepoäng.47 Betyg från individuella program i gymnasiesärskolan På ett individuellt program läser eleverna ämnesområden som inte betygssätts. En elev som har förutsättningar kan också läsa kurser från gymnasiesärskoleämnen, som i så fall betygssätts.48 Ett gymnasiesärskolebevis utfärdas efter avslutat individuellt program. Av beviset ska det bland annat framgå vilka ämnesområden som beviset avser och deras omfattning, och i förekommande fall vilka kurser som beviset avser, hur många gymnasiesärskolepoäng som varje kurs har omfattat och vilket betyg eleven har fått på varje kurs eller om betyg inte har kunnat sättas på grund av elevens frånvaro.49 5.2.3Betyg i den kommunala vuxenutbildningen Utbildningen i komvux ges i form av kurser och betyg ska sättas på varje avslutad kurs.50 Det förekommer också att kurser delas upp i delkurser och då sätts betyg på varje avslutad delkurs. För en elev som har fått betyg på samtliga delkurser av en kurs ska ett samman- fattande betyg sättas på kursen.51 Betyg på kurser i utbildning på gymnasial nivå ska grundas på en bedömning av elevens kunskaper i förhållande till kunskapskraven i ämnesplanerna. Kunskapskrav ska finnas för varje kurs där betyg sätts.52 4719 kap. 27 § skollagen och 8 kap. 22 a § gymnasieförordningen. 4818 kap. 22 § och 19 kap. 15 § skollagen. 498 kap. 22 b § gymnasieförordningen. 5020 kap. 35 § skollagen. 512 kap. 3 och 4 §§ och 4 kap. 6 § förordningen om vuxenutbildning. 5220 kap. 37 § skollagen. Bestämmelser om betyg och betygssättning En gymnasieexamen från komvux omfattar 2 400 gymnasiepoäng eftersom Idrott och hälsa 1 (100 poäng) inte ingår i en högskole- förberedande examen eller yrkesexamen från komvux.53 För att få en gymnasieexamen måste 2 250 poäng av 2 400 poäng vara godkända. För att få en yrkesexamen inom komvux krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk kurs 1, engelska kurs 5, mate- matik kurs 1 a, och gymnasiearbetet. Examen ska även innefatta betyg på en eller flera kurser i historia, samhällskunskap, religions- kunskap och naturkunskap om sammanlagt 50 gymnasiepoäng i varje ämne. Slutligen ska examen också innefatta betyg som till övervägande del är satta på kurser som får ingå i ett och samma nationella yrkes- program i gymnasieskolan med sammanlagt högst 1 800 gymnasie- poäng. För att få en högskoleförberedande examen inom komvux krävs godkända betyg i svenska eller svenska som andraspråk kurs 1, 2 och 3, engelska kurs 5 och 6, matematik kurs 1 b eller 1 c, och gymnasie- arbetet. Examen ska också omfatta betyg på en eller flera kurser i historia, samhällskunskap, religionskunskap och naturkunskap samt i förekommande fall matematik.54 Betyg på kurser i naturkunskap får ersättas med betyg på kurser i biologi, fysik och kemi. Övriga betyg som ingår i en sådan examen ska till övervägande del vara satta på andra kurser som får ingå i ett och samma nationella högskole- förberedande program i gymnasieskolan.55 53Jämför med gymnasieexamen från gymnasieskolans som omfattar 2 500 gymnasiepoäng. 54I den omfattning som framgår av bilaga 3 till skollagen (2010:800) när det gäller det hög- skoleförberedande program i gymnasieskolan som utbildningen huvudsakligen motsvarar. 554 kap. 14–20 §§ förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. Bestämmelser om betyg och betygssättning Examen eller slutbetyg med stöd av övergångsbestämmelser till förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning56 Elever som har påbörjat studier i komvux före , och som vill fortsätta eller återuppta studierna inom vuxenutbildningen efter , ska fullfölja utbildningen enligt de föreskrifter som gäller för utbildningen. För dessa elever får gymnasieexamen utfärdas om de uppfyller de villkor som ställs. I en sådan examen får betyg som är satta före ingå om har med- delat föreskrifter om det i den så kallade motsvarandelistan57. Om en elev har ett eller flera betyg satta före , varav ett eller flera inte kan omvandlas eller vilkas omvandling skulle inne- bära en nackdel för eleven, får rektorn dock besluta att slutbetyg från gymnasial vuxenutbildning får utfärdas om eleven uppfyller vill- koren för ett sådant slutbetyg. I slutbetyget får då betyg som är satta på kurser enligt ämnesplaner ingå. Slutbetyg från gymnasial vuxen- utbildning får utfärdas . En elev i komvux kan få sina kunskaper och sin kompetens valide- rade. Med validering avses en process som innebär en strukturerad bedömning, värdering och dokumentation samt ett erkännande av kunskaper och kompetens som en person besitter oberoende av hur de förvärvats. Betygssättning efter en validering sker genom prövning.58 Den som är bosatt i landet och vill ha betyg från komvux ska ha möjlighet att genomgå prövning i alla kurser som det sätts betyg på och i gymnasiearbete. Detta gäller även den som har fått betyg på kursen eller gymnasiearbetet. Den som är elev i gymnasie- skolan får dock inte genomgå prövning i en kurs eller ett gymnasie- arbete, om eleven redan har fått minst betyget E på kursen eller gymnasiearbetet.59 56Enligt punkten 4 i övergångsbestämmelser till förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 5820 kap. 42 § skollagen samt 4 kap. 24 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 5920 kap. 40 § skollagen. Bestämmelser om betyg och betygssättning Ett gymnasiesärskolebevis ska utfärdas för den som har avslutat komvux som särskild utbildning på gymnasial nivå. Av gymnasie- särskolebeviset ska det bland annat framgå om utbildningen huvud- sakligen motsvarar ett fullständigt program i gymnasiesärskolan och vilket program som utbildningen i så fall huvudsakligen motsvarar.60 5.3Det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning Det nationella stödet för kunskapsbedömning och betygssättning består av nationella prov, nationella bedömningsstöd och nationella kartläggningsmaterial. ansvarar för att utveckla och till- handahålla nationella prov och annat bedömningsstöd för lärare i olika ämnen och kurser.61 I ska nationella prov användas i årskurs 3, 6 och 9 i matematik och svenska eller svenska som andraspråk, i årskurs 3 och 6 i sameskolan samt i årskurs 4, 7 och 10 i specialskolan. I engelska ska nationella prov användas i årskurs 6 i sameskolan och i årskurs 6 och 9 i samt i årskurs 7 och 9 i specialskolan. Nationella prov ska även användas i de samhällsorienterande och naturorien- terande ämnena62 i årskurs 9 i . Motsvarande gäller för årskurs 7 och 10 i specialskolan. I gymnasieskolan ska nationella prov användas i den högsta av- slutande kursen på programmet, och i förekommande fall inrikt- ningen, i ämnena engelska, matematik och svenska eller svenska som andraspråk med undantag för kursen svenska 2 eller svenska som andraspråk 2.63 I komvux på gymnasial nivå ska nationella prov användas i engelska 5 och 6, i matematik 1–4, och i svenska eller svenska som andraspråk 1 och 3. 604 kap. 20 a § förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 615–6 §§ förordning (2015:1047) med instruktion för . 62Geografi, historia, religionskunskap eller samhällskunskap samt biologi, fysik eller kemi. 638 kap. 3 och 3 b §§ gymnasieförordningen. Bestämmelser om betyg och betygssättning 5.3.2Resultatet på ett nationellt prov ska särskilt beaktas Vid betygssättningen i ett ämne eller kurs som det ges ett nationellt prov i ska elevens resultat på provet särskilt beaktas. Om det finns särskilda skäl ska dock inte provresultatet eller resultat på delprov särskilt beaktas.64 Formuleringen ”särskilt beaktas” innebär att provresultatet inte helt ska styra betyget utan att provet ska utgöra ett stöd vid betygs- sättningen. Läraren ska även framöver göra en allsidig bedömning av de kunskaper och färdigheter som eleven har uppvisat i förhållande till de aktuella kunskapskraven. Resultatet på ett nationellt prov kan alltså inte ensamt utgöra underlag för betygssättningen. Att ett nationellt prov ska ha en särskild betydelse innebär att resultatet på ett nationellt prov ska anses ha en större betydelse än vilket annat enskilt prov eller bedömningsunderlag som helst.65 Det finns nationella bedömningsstöd som ska användas i årskurs 1 i och motsvarande skolformer i ämnena matematik och svenska eller svenska som andraspråk och ska stödja lärarnas bedöm- ning av elevernas kunskaper. Bedömningsstöd finns även i andra ämnen och årskurser i och motsvarande skolformer samt för olika ämnen i gymnasieskolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen.66,67 Exempelvis finns ett nationellt kartlägg- ningsmaterial i förskoleklassen med syftet att kartlägga elevernas språkliga medvetenhet och matematiska tänkande.68 Det finns även ett kartläggningsmaterial för bedömning av nyanlända elevers kun- skaper. 6410 kap. 20 a §, 12 kap. 20 a §, 13 kap. 21 a §, 15 kap. 25 a § och 20 kap. 37 a § skollagen. 2017/18:14, Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala, s. 39 f. 6629 kap. 28 a § skollagen samt 9 kap. 22 b §, 10 kap. 11 §, 11 kap. 12 b § och 12 kap. 12 b § skolförordningen. 6729 kap. 28 a § skollagen och 8 kap. 3 f och §§ gymnasieförordningen. 688 kap. 2 § skolförordningen. Bestämmelser om betyg och betygssättning 5.4Behörighet och urval till nationella program i gymnasieskolan För att bli behörig att söka till ett nationellt program från grund- skolan eller motsvarande skolformer krävs åtta eller tolv godkända betyg. För behörighet till ett yrkesprogram krävs godkända betyg i åtta ämnen: svenska eller svenska som andraspråk, engelska och mate- matik samt godkända betyg i minst fem andra ämnen. För behörig- het till ett högskoleförberedande program krävs godkända betyg i tolv ämnen: svenska eller svenska som andraspråk, engelska, mate- matik samt godkända betyg i minst nio andra ämnen som är något olika beroende på program. Ett urval ska göras om inte alla behöriga sökande kan antas. Detta är särskilt vanligt i större kommuner där utbudet av skolor är stort. Det går till på det sättet att en sökande med ett högre meritvärde ska antas före en sökande med ett lägre meritvärde. Meritvärdet är sum- man av betygsvärdena för de 16 bästa betygen i elevens slutbetyg. Elever som har slutbetyg i moderna språk kan tillgodoräkna sig även betyget i detta ämne, det innebär att betygsvärdena för 17 betyg utgör elevens meritvärde. I meritvärdet får man räkna in betyg som man har fått genom prövning.69 5.5Behörighet och urval till högskolan Tillträdet till högskolan består av behörighet och urval. Behörig- heten anger de krav på förkunskaper som en sökande ska uppfylla för att kunna antas till en utbildning och kunna tillgodo- göra sig densamma. Ansökan till högskoleutbildningar kräver alltid grundläggande behörighet. För många utbildningar krävs det också någon form av särskild behörighet. Ett urval ska göras om inte alla behöriga sökande kan antas. Det går till på det sättet att en sökande med ett högre meritvärde ska antas före en sökande med ett lägre meritvärde. 697 kap. 4 § gymnasieförordningen. Bestämmelser om betyg och betygssättning 5.5.1Grundläggande högskolebehörighet – examen på gymnasial nivå Utbildning på grundnivå ska väsentligen bygga på de kunskaper som eleverna får på nationella program i gymnasieskolan eller mot- svarande kunskaper.70 En sökande som till exempel har en högskole- förberedande examen från gymnasieskolan eller från komvux upp- fyller kraven för grundläggande behörighet. Det gör också den som har en yrkesexamen från gymnasieskolan eller från komvux och som har lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförberedande examen.71 träder nya bestämmelser om grundläggande behörighet i kraft. De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter utgången av maj 2022.72 För grundläggande behörighet till utbildning på grundnivå ska det krävas att den sökande har nödvändiga kompetenser för att kunna tillgodogöra sig sådan utbildning, i stället för som krav på hur den grundläggande behörigheten kan uppnås.73 Med andra ord tydliggör kompetenserna vad den grundläggande behörigheten består i. En sökande ska fortfarande anses ha nödvändiga kompe- tenser om sökanden har en högskoleförberedande examen eller yrkesexamen med lägst betyget E i de kurser i svenska eller svenska som andraspråk och engelska som krävs för en högskoleförbere- dande examen.74 För dem som inte har en avslutad gymnasieutbild- ning eller motsvarande behöver de nödvändiga kompetenser som efterfrågas kunna visas på annat sätt. Bland annat ska en försöks- verksamhet med behörighetsprov bedrivas 2022–2023.75 701 kap. 8 § högskolelagen (1992:1434). 717 kap. 5 § högskoleförordningen. 72Förordning (2018:1503) om ändring i högskoleförordningen (1993:100). 737 kap. 5 a § 6 högskoleförordningen och förordning (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning. 74Bestämmelsen i den nya 7 kap. 5 a § och bestämmelsen i den nya lydelsen i 7 kap. 5 § hög- skoleförordningen träder i kraft och ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter utgången av . Förordning (2018:1503) om ändring i hög- skoleförordningen (1993:100) och prop. 2017/18:204. 757 kap. 5 a § 6 högskoleförordningen och förordning (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning. Bestämmelser om betyg och betygssättning 5.5.2Särskild behörighet – kurser från gymnasieskolan eller motsvarande Med särskild behörighet avses de specifika krav som, utöver den grundläggande behörigheten, kan vara föreskriven för en viss utbild- ning. Kraven får bland annat avse kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolan eller motsvarande kunskaper.76 Den särskilda behörigheten anges i så kallade områdesbehörig- heter. Varje områdesbehörighet består av behörighetskurser och meritkurser. Behörighetskurser är kurser i ett visst ämne i gymnasie- skolan. Meritkurser är kurser från gymnasial utbildning som är sär- skilt meriterande vid urval och som inte utgör krav på grundläggande eller särskild behörighet. trädde nya bestämmelser om särskild behörig- het i kraft. De nya bestämmelserna ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar efter utgången av . De nya bestämmelserna innebär bland annat att systemet med områdes- behörigheter kommer att avskaffas och ersättas av vilka krav på sär- skild behörighet från en eller flera kurser i gymnasieskolan eller mot- svarande kunskaper, som ska gälla för ett utbildningsprogram som vänder sig till nybörjare och som leder till en yrkesexamen. I situationer då ett urval behöver göras består urvalsgrunderna av betyg, resultat från högskoleprovet och av högskolan bestämda urvalsgrunder. Vid urval till en utbildning ska platserna som huvud- regel fördelas med minst en tredjedel på grundval av betyg, minst en tredjedel på grundval av resultat från högskoleprovet, och högst en tredjedel på grundval av de av högskolan bestämda urvalsgrunderna. En av högskolan beslutad urvalsgrund ska bestå av sakliga omständig- heter som är av betydelse för utbildningen. Det kan till exempel vara meriter som förvärvats i arbetslivet eller att betyg och högskoleprovs- resultat används på ett annat sätt än vad som görs inom betygs- och provurvalet.77 träder nya bestämmelser om urval i kraft och ska tillämpas första gången vid antagning till utbildning som börjar 767 kap. 8 § högskoleförordningen. 2017/18:204. Bestämmelser om betyg och betygssättning efter utgången av . Det kommer bland annat att finnas möjlighet för en högskola att få tilldela en mindre andel platser på grundval av högskoleprovet. Bestämmelserna om deltagande i hög- skoleprovet i den nya lydelsen ska dock tillämpas första gången vid prov som genomförs . Betygen i de kurser som ingår i ett program från gymnasieskolan ska ges siffervärdena: Siffervärdet för varje betyg i en kurs ska multipliceras med det antal gymnasiepoäng som det betyget omfattar, varvid ett betygsvärde fås. Det sammanlagda betygsvärdet för alla betyg i de kurser som ingår i ett fullständigt program från gymnasieskolan ska divideras med 2 400, varvid ett jämförelsetal fås. Sedan jämförelsetalet har räknats ut ska betyg i meritkurser tillgodoräknas som meritpoäng. Meritkurser är vissa kurser från gymnasial utbildning som är särskilt meriterande vid urval och som inte utgör krav på grundläggande eller särskild behörighet. Det handlar om fördjupning i ämnena moderna språk, svenskt tecken- språk för hörande, engelska och matematik. Högst 2,5 meritpoäng får adderas till jämförelsetalet, varav högst 1,5 meritpoäng får avse ämnet moderna språk eller ämnet svenskt teckenspråk för hörande, högst 1,0 meritpoäng får avse ämnet engelska och högst 1,5 merit- poäng får avse ämnet matematik.78 78Bilaga 3, Högskoleförordningen. Bestämmelser om betyg och betygssättning 5.6Behörighet och urval till En yrkeshögskoleutbildning ska vara öppen för alla som uppfyller kraven för behörighet. Om det är fler behöriga sökande än tillgäng- liga platser ska ett urval göras.79 Grundläggande behörighet har bland annat den som har avlagt en gymnasieexamen i gymnasieskolan eller inom komvux.80 För behörighet att antas till en utbildning får det utöver grund- läggande behörighet ställas krav på särskilda förkunskaper. Sådana krav ska vara nödvändiga för att den studerande ska kunna tillgodo- göra sig utbildningen. Kraven får bland annat avse kunskaper från en eller flera kurser i gymnasieskolans nationella program eller mot- svarande kunskaper.81 Enligt skollagen har en vuxen rätt att delta i komvux på gymnasial nivå i syfte att uppfylla krav på särskilda kunskaper för utbildningar inom yrkeshögskolan.82 Om antalet platser inom en utbildning är mindre än antalet behöriga sökande, får ett urval göras. Hänsyn ska då tas till den sökandes möjlighet att tillgodogöra sig utbildningen.