sou · H8B347d2 · 2020-08-26 00:00:00 — Klassifikation av funktionstillstånd, funktionshinder och hälsa (ICF), /utveckla-verksamhet/ e-halsa/klassificering-och-koder/icf/ (hämtad ). , (hämtad ). Stöd i arbetet, äldres hälsa, fallolyckor. /stod-i-arbetet/aldre/aldres- halsa/fallolyckor/. Termbanken, ekonomiskt bistånd, (hämtad ). Termbanken, funktionsnedsättning och funktionshinder: (hämtad ). Termbanken, vård och omsorg. (hämtad ). Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? /statistik-och- data/oppna-jamforelser/socialtjanst/aldreomsorg/vad-tycker- de-aldre-om-aldreomsorgen/ (hämtad ). , Öppna jämförelser av social barn- och ungdomsvård: /statistik-och-data/oppna- jamforelser/socialtjanst/social-barn-och-ungdomsvard/ (hämtad ). , Öppna jämförelser av social barn- och ungdomsvård. Resultat 2019 – Social barn- och ungdomsvård, Bilaga med resultat för kommuner, län och riket: /statistik-och-data/oppna- jamforelser/socialtjanst/social-barn-och-ungdomsvard/ (hämtad ). , Öppna jämförelser av social barn- och ungdomsvård, tabell. Med resultat för kommuner, län och riket: /statistik-och-data/oppna- jamforelser/socialtjanst/social-barn-och-ungdomsvard/ (hämtad ). , Öppna jämförelser av stöd till personer med psykisk funktionsnedsättning – Socialpsykiatri: /statistik-och-data/oppna- jamforelser/socialtjanst/socialpsykiatri/ (hämtad ). , Öppna jämförelser av våld i nära relationer: /statistik-och-data/oppna- jamforelser/socialtjanst/vald-i-nara-relationer/ (hämtad ). Viktigare med en ny socialtjänstlag som omfattar alla åldrar. /nyheter/kategori- 3/2019/september/mote5sept/ (hämtad ). social utvärdering, Effekt av gott bemötande inom socialtjänst: /sv/publikationer/sbus-upplysningstjanst/effekter- gott-bemotande-socialtjanst/ (hämtad ). /hitta-statistik/statistik-efter-amne/utbildning-och- forskning/analyser-och-prognoser-om-utbildning-och- arbetsmarknad/arbetskraftsbarometern/ (hämtad ). , , Invandring och utvandring efter kön och födelseland 1970–2019 samt framskrivning 2020–2070: /hitta-statistik/statistik-efter-amne/befolkning/ befolkningsframskrivningar/befolkningsframskrivningar/pong/ tabell-och-diagram/invandring-och-utvandring-efter-kon-och- fodelseland-samt-framskrivning/ (hämtad ). , , Utbildningsgrupper där bristen på utbildade, räknat som procent av efterfrågan, beräknas bli störst : /hitta-statistik/statistik-efter- amne/utbildning-och-forskning/analyser-och-prognoser-om- utbildning-och-arbetsmarknad/trender-och-prognoser-om- utbildning-och-arbetsmarknad/pong/tabell-och- diagram/utbildningsgrupper-dar-bristen-pa-utbildade-raknat- som-procent-av-efterfragan-beraknas-bli-storst-ar-2035/ (hämtad ). Återstående medellivslängd för åren 1751–2019: /hitta-statistik/statistik-efter- amne/befolkning/befolkningens-sammansattning/ befolkningsstatistik/pong/tabell-och-diagram/helarsstatistik-- riket/aterstaende-medellivslangd-for-aren-17512019/ (hämtad ). , ”skäligt”, (hämtad ). , tillgänglighet: (hämtad ). Kommuner och Regioner, Brukarundersökning IFO 2019: brukarundersokningar/brukarundersokningifo.11969.html (hämtad ). Kommuner och Regioner, CEMR-deklaration: mstalldhet/jamstalldhet/cemrdeklarationen.5809.html (hämtad ). Kommuner och Regioner, Stöd till jämställdhetsarbete: stalldhet/jamstalldhet.5874.html (hämtad ). Kommuner och Regioner, SKR, Valfrihetssystem inom social omsorg: frihetssystemochersattningsmodeller/socialomsorg.1758.html (hämtad ). Tillsammans för Vision e-hälsa 2025: (hämtad ). Report of the World Commission on Environment and Development – Our Common Future: www.un- /wced-ocf.htm (hämtad ). Valvira [för social- och hälsovården iFinland], Äldreomsorg. /web/sv/socialvard/socialvardstjanster/aldreomsorg (hämtad ). En särskild utredare ska göra en översyn av socialtjänstlagen (2001:453) och vissa av uppgifter. I uppdraget ingår att föreslå åtgärder som kan bidra till en förutsägbar, likvärdig, jämlik, jämställd och rättssäker tillgång till och dess insatser. Översynen ska resultera i en lagstiftning som främjar effektiva och kunskapsbase- rade insatser av god kvalitet inom befintliga ramar. Lagstiftningen ska ge utrymme att ta tillvara medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten och att fokusera på kärnverksamheten. De förslag som utredaren lämnar ska bidra till ökad kvalitet utan att leda till ökade kostnader för stat eller kommun. Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyg- gande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter. Vidare ska erbjuda behovsanpassade insatser med ett förebyg- gande och evidensbaserat perspektiv. Utredaren ska bl.a. se över och lämna förslag beträffande –socialtjänstlagens struktur och konstruktion, –tillgången till en jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst, –en hållbar socialtjänst som främjar långsiktigt strukturellt före- byggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av individuella insatser, –socialtjänstlagens indelning i olika grupper, –en kompetens- och kunskapsbaserad socialtjänst, –möjligheten för kommuner att tillgängliggöra insatser som en jämlik, likvärdig och rättssäker socialtjänst säkerställs, –möjligheten att förenkla handläggningen utan att rättssäkerheten och kvaliteten i vården och omsorgen riskeras samt analysera kon- sekvenserna av en förenkling och redogöra för fördelar och nack- delar av en ändring. Uppdraget ska redovisas . utgör en central del i den svenska välfärdspolitiken och varje kommun ansvarar för inom sitt område. I socialtjänstlagens portalparagraf anges de övergripande målen och de grundläggande värderingarna för på samhällsnivån. övergripande uppgifter är att främja människors eko- nomiska och sociala trygghet, jämlikhet i levnadsvillkor och aktiva deltagande i samhällslivet. ska präglas av en helhetssyn. Det innebär att social- tjänsten, med hänsynstagande till människans ansvar för sin egen och andras sociala situation, ska inriktas på att frigöra och utveckla en- skildas och gruppers egna resurser. Verksamheten ska bygga på respekt för människors självbestämmanderätt och integritet. Helhetssynen innebär att en enskilds eller en grupps sociala situation ska ses i för- hållande till hela den sociala miljön. Dit hör bl.a. frågor om möjlighet till arbete, bostad och fritidsförhållanden. har antalet bestämmelser och detaljeringsgraden i socialtjänstlagen och tillhörande författningar ökat. Mycket av social- tjänstens kraft har lagts ned på den ärendestyrda myndighetsutöv- ningen. Det har inneburit att bl.a. det långsiktiga och strukturellt förebyggande arbetet har fått stå tillbaka. har inför översynen genomfört dialoger med representanter för myndig- heter, kommuner, landsting, intresseorganisationer och forskningen. Enligt de uppgifter som inhämtats med bl.a. företrädare för intresse- organisationer kan tillämpningen av lagen uppfattas som godtycklig. Vid dialogerna har det också lyfts fram att det är stora skillnader mellan olika kommuner. I tillsynen av har Inspektionen för vård och omsorg () pekat på att enskilda i behov av samhällets stöd inte får hjälp eller får hjälp . har även pekat på att de insatser som beslutats inte i första hand styrs av den enskildes behov. Från kommunernas och Kommuner och Landstings (SKL) sida har det i dialogerna med bl.a. förts fram att åtagande måste vara möjligt och rimligt med hänsyn till kommunernas resurser och andra förutsättningar. Det finns ett behov av att få till stånd en balans mellan resurserna inom och de behov som ska tillgodoses. organisation har sedan tiden för socialtjänstreformen blivit allt mer specialiserad och styrande. ska arbetet präglas av en helhetssyn. Krav på både specialisering och helhetssyn har lett till svårigheter att leva upp till målen i socialtjänstlagen. Socialtjänst- lagens uppbyggnad med en indelning av bestämmelser för skilda grup- per av individer har också fått som konsekvens att verksamheten och organisationen av har påverkats. Det har i sin tur på- verkat insatserna på individnivå. Socialsekreterarens och biståndsbedömarens professionella hand- lingsutrymme ska vara stort med tanke på den enskildes individuella behov, situation och möjlighet till inflytande. Detaljreglering kring ärendehandläggning, system för stöd, uppföljning och kontroll kan dock begränsa det faktiska handlingsutrymmet och styra vad profes- sionen lägger sin tid på. Den offentliga välfärden står inför i stort sett ständiga utmaningar och verkar i ett samhälle som förändras kontinuerligt. verksamhet måste anpassas efter förändringar i om- världen. Den samhällsekonomiska utvecklingen, valfrihets- och konkur- rensreformer, demografin och folkhälsan samt läget på arbetsmark- naden är några av de samhällsförändringar som berör och civilsamhället mer eller mindre direkt. Det ökade antalet asyl- sökande och nyanlända har inneburit utmaningar inom vården, omsorgen och skolan i kommunerna. I det långsiktiga arbetet med mottagande och integration har samhällets aktörer olika åtaganden. Samverkan mellan aktörerna är nödvändigt för att sam- hällets resurser ska användas effektivt. En struktur och beredskap för samverkan mellan kommunernas socialtjänst och det civila sam- hällets aktörer är central för att skapa möjligheter och förutsättningar för att utveckla nya former av organisationer och nätverk och under- stödja befintliga. har enligt bedömning haft svårig- heter att hantera ökningen av antalet ensamkommande barn. Det var märkbart när ökningen av antalet asylsökande ensamkommande barn var särskilt stor och medförde konsekvenser för arbete eftersom läget var ansträngt . Enligt har det funnits exempel på att inte har genomfört utredningar med tillräcklig noggrannhet och att uppföljningar inte har genomförts i tillräcklig omfattning. Kommu- ner har i varierande grad haft svårigheter att uppfylla lagens krav, och omprioriteringar av resurser har varit nödvändiga. En allt äldre befolkning kan framöver komma att leda till ett ökat behov av vård och omsorg. Vidare finns ett stort behov av kompetens och arbetskraft inom område. Personalens arbetssitua- tion i är ett kritiskt område och svårigheter att rekrytera rätt kompetens har lett till ökad arbetsbelastning, fler sjuk- skrivna och i förlängningen fler som lämnar sina jobb. Personalen i hanterar svåra och komplexa ärenden, t.ex. våldsbejak- ande extremism, och kan utsättas för hot och trakasserier i sin tjänste- utövning. Det råder stor konkurrens om socionomer i hela landet och många socionomer väljer andra arbetsgivare än den kom- munala . Sammantaget har utvecklingen i omvärlden inneburit att social- tjänsten har fått ansvar för nya grupper och uppgifter. Utvecklingen har tillsammans med successiva förändringar och tillägg i socialtjänst- lagen skapat ett behov av en översyn av lagens utformning och förut- sättningar för uppdrag och verksamhet. Den snabba utvecklingen inom t.ex. digitalisering, informations- och kommu- nikationsteknik och välfärdsteknik kan innebära nya möjligheter och bidra till en kunskapsbaserad och innovativ utveckling av verksamheter och insatser. Syftet med uppdraget är att utforma en socialtjänst som bidrar till social hållbarhet med individen i fokus och som med ett förebyggande perspektiv ger människor lika möjligheter och rättigheter. Vidare ska erbjuda behovsanpassade insatser i fokus med ett före- byggande och evidensbaserat perspektiv. Vid översynen ska utredaren särskilt beakta följande. De grundläg- gande mål, principer och värderingar som präglade social- tjänstreform och som präglar dagens socialtjänstlag ska ligga fast och kunna hävdas vid genomförandet av insatser. Det gäller principerna om helhetssyn, kommunens yttersta ansvar, den enskil- des ansvar för sin och andras situation, tillvaratagandet av den en- skildes resurser och den enskildes aktiva deltagande i samhällslivet. Den enskildes delaktighet, självbestämmande, integritet och rätts- säkerhet ska även framöver vara grundpelare i socialtjänstlagen. Social- tjänstens arbete ska inriktas på att frigöra och utveckla den enskildes egna resurser. Principerna ska även framöver inte bara ge vägledning för praktiska verksamhet utan också ligga till grund för den människosyn som alltjämt ska gälla inom . Utredaren ska föreslå en lag som understödjer tillgången till en rätts- säker och effektiv socialtjänst. Utredaren ska på ett tydligt sätt genom- gående för de förslag som har betydelse för enskildas rättigheter, redogöra för hur dessa förhåller sig till internationella åta- ganden om mänskliga rättigheter. I sammanhanget bör även analys och förslag från den tidigare (SOU 2016:19) beaktas i den mån det är tillämpligt. Utredaren ska föreslå de författningsändringar som behövs. I uppdraget ingår inte att se över de delar i socialtjänstlagen som avser ekonomiskt bistånd (försörjningsstöd) och därtill kopplat regel- verk. Inte heller de bestämmelser som anger stöd till och krav på per- soner som tar emot försörjningsstöd ska ingå. Dessa delar ska därför lämnas utanför översynen I uppdraget ingår inte heller att se över tvångsvårdslagstiftningen. Socialtjänstlagens struktur och konstruktion Socialtjänstlagen är en målinriktad ramlag med både skyldigheter för kommunen och rättigheter för den enskilde. Lagen ska ge kommu- nerna ett förhållandevis stort utrymme vid tillämpningen och möj- liggöra anpassning till lokala förutsättningar. Den ska också ge frihet vid val av tillvägagångssätt och möjliggöra hänsynstagande till den enskildes behov och önskemål. Lagen har kompletterats med detaljerade bestäm- melser som ökat detaljstyrningen och minskat utrymmet för såväl den kommunala självstyrelsen som professionen. Det har i olika sammanhang, bl.a. i de dialoger som Socialdeparte- mentet hållit i inför framtagandet av direktivet, framförts att social- tjänstlagen kan upplevas som svår att tillämpa och att den också är svår för enskilda att förstå. Tydlighet och förutsägbarhet för en- skilda handlar om att veta vad man kan förvänta sig av samhället, vad det egna ansvaret innebär och en insikt och kunskap om rättigheter och skyldigheter. Det handlar ytterst om allmänhe- tens förtroende för och tillit till välfärdssamhället. Regeringen anser att styrningen av myndigheter ska baseras på tillit. En utgångspunkt för utredaren ska därför vara att lagen ger kommu- nerna bra förutsättningar att tillvarata medarbetarnas kompetens för att utveckla verksamheten. Socialtjänstlagens utformning är viktig för hur kommunerna orga- niserar sin socialtjänst. I översynen ska det därför särskilt beaktas hur lagens struktur kan utformas så att den tydliggör och tillgodoser hel- hetssynen. –se över socialtjänstlagens struktur och konstruktion och föreslå ändringar som underlättar tillämpningen och gör lagen lättare att förstå. Jämlik, jämställd och likvärdig socialtjänst är ett kommunalt ansvar och ska utifrån lagstiftningen kunna utformas efter lokala förutsättningar. och dess insatser ser olika ut i landet. Såväl förutsättningar som insatser skiljer sig mellan små och stora kommuner och även mellan grannkommu- ner med liknande förhållanden. Det innebär att tillgången till insat- ser inte är förutsägbar, likvärdig, jämlik eller jämställd i alla delar. Det är grundläggande för välfärdspolitiken att är lik- värdig oavsett var i landet man bor. Den enskilde ska ha möjlighet att förutse när denne kan förvänta sig att få stöd och hjälp av samhället. Att ska vara rättssäker, jämlik och jämställd är nöd- vändigt för dess legitimitet. Skillnader i vilket stöd eller vilka insatser som enskilda kan få tillgång till får inte bero på kön, könsöver- skridande identitet eller uttryck, etnisk tillhörighet, religion eller tros- uppfattning, funktionsnedsättning, sexuell läggning eller ålder. –föreslå en lag som understödjer tillgången till en rättssäker, jäm- lik, jämställd och likvärdig socialtjänst. Skillnader mellan kommunerna kan ibland bero på svårigheten att med befintlig kompetens klara samtliga frågor och ansvarsområden inom . Inte minst små kommuner kan ha svårt att leva upp till alla åtaganden. Möjligheterna och förutsätt- ningarna för kommuner att samarbeta och samverka över kommun- gränser behöver öka och underlättas. –lämna förslag som möjliggör och underlättar för kommuner att samarbeta och samverka. Översynen och förslagen ska även avse uppgifter som innefattar myndighetsutövning. Med ökade ansvar för nya grupper och uppgifter har kommunernas utrymme för mer långsiktiga insatser i form av före- byggande arbete, uppsökande verksamhet och medverkan i samhälls- planeringen inom befintliga ramar minskat. De samhällspåverkande och gruppinriktade uppgifterna har fått stå tillbaka för mer akuta och individinriktade uppgifter, vilket i sig kan vara kostnadsdrivande. medverkan i samhällsplaneringen är tänkt att ge möjlighet att förebygga sociala svårigheter och verka för att skapa goda levnadsvillkor och ökad trygghet för kommunens invånare. Det förutsätter att politiker och tjänstemän har överblick, kunskap och insikt om sociala grupper och sammanhang i det före- byggande arbetet på samhälls- och gruppnivå och att omvärldsbe- vakning är en del av arbete. Ansvaret för planering vilar ytterst på kommunstyrel- sen, och formerna för medverkan i samhällsplaner- ingen är inte närmare reglerad. Regeringen vill med översynen åstadkomma bättre förutsättningar för en hållbar socialtjänst som dels ger möjlighet till långsiktiga, tidiga, förebyggande insatser och trygghetsskapande arbete, dels stärker medverkan i samhällsplaneringen. Utgångspunkten ska vara en socialtjänst som klarar av att möta förändringar i samhället och omvärlden. Inom verksamhet behöver det också finnas en beredskap för att kunna hantera kriser och en ständig om- världsbevakning. –lämna förslag som främjar långsiktigt strukturellt förebyggande arbete och bidrar till hållbarhet samt minskar behovet av indivi- duella insatser, –analysera relevant forskning inom området samhällsplanering med koppling till sociala samband, förebyggande och trygghets- skapande arbete samt uppsökande verksamhet och lämna de för- slag som bedöms lämpliga. De förslag som lämnas ska rymmas inom ramen för befintligt åtagande. I socialtjänstlagen regleras att kommunen svarar för inom sitt område. Där anges även att kommunen har det yttersta ansvaret för att enskilda får det stöd och den hjälp de behöver. Lagen anger dock inte vad socialtjänst är eller vad arbete består av. Bland annat kan ansvar och uppdrag inom områden som rör exempelvis bostadsfrågor, hemlöshet och personer som fått avslag på ansökan om uppehållstillstånd eller som befinner sig i utan att ha uppehållsrätt, upplevas som otydligt. Principen om kommunens yttersta ansvar är en av hörnstenarna i socialtjänstlagen. Bestämmelsen ska bl.a. garantera att människor inte faller mellan stolarna när de är i behov av samhällets hjälp och stöd. Avsikten med bestämmelsen är inte att kommunen ska träda i en annan huvudmans ställe. I lagen anges att kommunens yttersta ansvar inte innebär någon inskränkning i det ansvar som vilar på andra huvudmän. Det yttersta ansvaret kan dock i praktiken innebära att ansvaret blir . Utmaningarna och förändringarna i samhället ställer krav på att lagstiftningen ger utrymme för flexibilitet och att verksamhet kan anpassas efter förändrade omständigheter och förut- sättningar. –tydliggöra uppdrag och ansvar, samt analysera social- tjänstens roll och ansvar för frågor som kommunen normalt inte kan råda över, exempelvis bostadsfrågor. Det ingår inte att se över eller utvidga uppdrag eller kommunens ansvar i relation till de delar av arbetsmarknadspolitiken som staten ansvarar för. En utvecklad och väl fungerande samverkan mellan huvudmän och berörda aktörer, både på en övergripande nivå och i enskilda ärenden, är ofta en förutsättning för att ska kunna lösa sina uppgifter på ett tillfredsställande sätt. Ambitionen att nå män- niskor med risk för eller i ett missbruk förutsätter att olika aktörer engagerar sig och tar på sig ansvar. Högkonsumenter av exempelvis alkohol kommer oftast i kontakt med hälso- och sjukvården inled- ningsvis medan kommer in i ett senare skede. Sam- verkan mellan de båda och andra aktörer är av mycket stor betydelse och bör ske för att upptäcka och motivera människor med ett begynnande missbruk och förhindra allvarligare problem. Samverkan och samarbete mellan huvudmän och andra aktörer är också viktigt för att säkerställa ett effektivt utnyttjande av samhällets samlade resurser och för att kunna tillgodose enskildas behov av stöd och insatser oavsett ansvarig huvudman. Att före- bygga behov av individuella insatser liksom tidiga insatser i syfte att förhindra eller motverka större och mer ingripande åtgärder handlar ofta just om att på ett tidigt stadium få till stånd ett gott samarbete mellan berörda aktörer och huvudmän. När samverkan brister mellan olika aktörer finns det en risk för att insatserna inte utformas och anpassas efter individens behov och förutsättningar. –se över bestämmelser om samverkan mellan huvud- män och olika aktörer och om gemensamma planer för enskilda samt lämna förslag som ger förutsättningar för effektiva insatser. Socialtjänstlagens indelning i olika grupper Socialtjänstlagen innehåller särskilda bestämmelser för olika grupper –barn och unga, äldre människor, människor med funktionshinder, missbrukare, personer som vårdar eller stöder närstående, brotts- offer och skuldsatta personer. Indelningen i olika grupper styr och påverkar hur kommunerna organiserar sitt arbete. Den kommunala organisationen påverkar i sin tur budgetramar och skapar gränser för professionens utrymme och helhetssynen. Varje människa ska betraktas som en unik individ med egna in- dividuella behov. Individens behov ska ses i hela sitt sociala samman- hang (helhetssyn). Rätten till bistånd är individuell och är varken knuten till en särskild situation eller beroende av hur behovet upp- stått. Behov av stöd och omvårdnad kan exempelvis uppstå genom medfödd funktionsnedsättning, förvärvad skada, beroendeproble- matik, kriminalitet, utsatthet för brott eller nedsatt kognitiv förmåga på grund av demenssjukdom. Oavsett orsak ska behovsbedömningen göras utifrån det individuella hjälpbehovet. –se över socialtjänstlagens nuvarande indelning i olika grupper och föreslå de förändringar som bedöms behövliga. Utredaren ska särskilt analysera och beakta vilken funktion sär- reglering och mål för olika grupper fyller för enskilda när det gäller insatser för livsföringen i övrigt och på vilket sätt indelningen och målen påverkar behovsbedömningen, genomförandet av insatserna samt helhetssynen. Utredaren ska inte se över de delar som avser ekonomiskt bistånd (försörjningsstöd). Biståndsbestämmelsens utformning när det gäller livsföringen i övrigt Den individuella bedömningen av behov och beslut om bistånd görs utifrån biståndsbestämmelsen i 4 kap. 1 § socialtjänstlagen. Syftet med bestämmelsen är att tillförsäkra den enskilde rätt till stöd och hjälp från samhället och genom biståndet tillförsäkra den enskilde en skälig levnadsnivå. Begreppet är flexibelt och kan anpassas såväl till den enskildes behov som till olika samhällsförändringar. Bestäm- melsen reglerar rätten till bistånd för försörjning (försörjningsstöd) och bistånd för livsföringen i övrigt. Försörjningsstödet omfattar två delar: dels riksnormen, dels en del som gäller rätt till ersättning för skäliga kostnader för ett antal andra behovsposter. I begreppet livs- föring i övrigt ingår allt annat bistånd som den enskilde kan behöva. Biståndet kan vara ekonomiskt stöd men också annat stöd såsom stöd-, vård- och behandlingsinsatser. Det kan ifrågasättas om begreppet skälig levnadsnivå alltjämt är relevant när det gäller bistånd för livsföringen i övrigt för de stöd-, vård- och behandlingsinsatser som inte utgör ekonomiskt stöd och om begreppet tillmötesgår lagens intentioner med hjälp och insatser för livsföringen i övrigt.