sou · H8B347 · 2020-08-26 00:00:00 — Dessa riktlinjer innebar att vården måste respektera den äldres personliga integritet, intressen och individuella önskemål samt i största möjliga utsträckning inriktas på att de äldre skulle få leva ett oberoende liv i sina egna hem.3 Utvecklingen av nya insatser som hemhjälp (hemtjänst) och hade också bidragit till en omsorg på äldre människors egna villkor. I social- tjänstlagens förarbeten bedömdes denna strävan efter normalisering av äldre personers förhållanden vara ett mönster också för arbetet 1957:38, s. 60 ff. 1957:38 s. 60 ff. inom andra delar av där insatser borde ges i det egna hemmet eller i så lite särskiljande former som möjligt.4 Socialtjänstlagen har efter hand kompletterats med vissa bestäm- melser om arbetet för äldre personer, bl.a. om olika boendeformer, inflytande stöd och hjälp i hemmet och äldreomsorgens värdegrund. Begreppet ”omsorger om äldre människor” utgick social- tjänstlag (2001:453), förkortad SoL, när den infördes. Det återkom dock genom bestämmelsen om en värdegrund för ”omsorg om äldre” i 5 kap. 4 § första stycket SoL. 20.1.1Äldreomsorg och övriga insatser inom Äldreomsorgen kan omfatta olika insatser och andra åtgärder utan tydlig avgränsning från andra delar av . I den officiella statistiken om socialtjänstinsatser redovisas följande insatser: hem- tjänst, särskilt boende, trygghetslarm, matdistribution, ledsagning, dagverksamhet, korttidsplats, kontaktperson eller familj, boendestöd, avlösning av anhörig och annat bistånd. Äldre personer kan givetvis också behöva ha kontakt med social- tjänsten till följd av behov som inte direkt har med åldrandet att göra. Exempel på det är missbruk och beroende, utsatthet för brott och hemlöshet, vilket ställer krav på en helhetssyn på den äldre per- sonens behov och förutsättningar.5 Även personalen inom äldre- omsorgen kan behöva stöd och vägledning när det gäller exempelvis fakta om missbruk och våld i nära relationer.6 Med undantag för de delar av som enbart arbetar med barn och unga eller försörjning finns det inga delar av verksam- heten som inte också kan röra äldre personer. 20.1.2Äldreomsorg och hälso- och sjukvård för äldre personer Övergången från ”åldringsvård” till ”äldreomsorg” genomfördes när kommunernas ansvar för stöd och hjälp till äldre per- soner inte omfattade hälso- och sjukvård. Det var en relativt ny situa- tion, och den skulle inte bestå . 1979/80 :1, Del A s. 212 f. 5Socialstyrelsen (2019). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 19 ff., 26 f. och 32 ff. 6Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport ., s. 7 och 22 ff. hade kommunerna ansvarat för sjuk- vård till personer som ansågs vara kroniskt och obotligt sjuka, vilket inte minst gällde många äldre personer i ålderdomshem eller egna bostäder. Efter hand fördes ansvaret för denna sjukvård alltmer över till landstingens sjukhus. Gränserna mellan social vård och sjukvård för äldre människor fortsatte länge att vara flytande, men när socialtjänstlag förbereddes, beslutades och infördes vistades många äldre med långvariga behov av hälso- och sjukvård i landstingens långtidsvård vid sjukhus, sjukhem och motsvarande.7 Den omstän- digheten gjorde att uppgifter inom äldreområdet mera inriktades på övergripande planering och sociala tjänster medan sjuk- vårdsinsatser ansågs vara landstingens ansvar.8 Efter att socialtjänstlag trätt i kraft kom frågor om sam- verkan och samordning mellan huvudmännen att bli alltmer centrala inom äldreområdet.9 Genom Ädelreformen, som genomfördes , fick kommunerna det samlade ansvaret för långvarig service och vård för bl.a. äldre personer. Genom denna förändring väntades utbyggnaden av särskilda boendeformer i kommunerna på- skyndas så att äldre personer skulle få sina behov av trygghet, om- vårdnad samt medicinsk och social service tillgodosedda utan att vara hänvisade till institutions- eller institutionsliknande boende, vilket regeringen inte ansåg vara rimligt.10 Sjukhemmen som inrymt den gamla långvården avvecklades eller byggdes om. Äldre personer som flyttade till särskilt boende fick eget hyreskontrakt och skulle ses som en självständig person med rådighet över sitt eget liv.11 Vidare kom- pletterades socialtjänstlagen så att ansvar för dag- verksamheter förtydligades (10 § SoL, finns i 3 kap. 6 § SoL) och så att kommunerna blev skyldiga att inrätta sär- skilda boendeformer för service och omvårdnad för äldre människor (20 § SoL, finns nu i 5 kap. 5 §). När det gäller den hälso- och sjukvård som kommunerna fick ansvar för framhöll regeringen att ansvaret ska vara av samma art som landstingens motsvarande ansvar. Det får heller inte råda någon tvekan om att den hälso- och sjukvård som kommunerna ska med- 7Alexandersson (2018). värdegrunder – etik i förarbeten och lagar om fattigvård, socialvård och socialtjänst. , s. 46 f. och 116. 8SOU 1974:39 s. 314. 9SOU 1987:21 s. 181 och 207 ff.; Prop. 1987/88:176 s. 60 och 68 ff. 1990/91:14, s. 38 ff. samt jfr betänkande 1990/91:SoU09. 11SOU 2017:21 s. 82. dela ska vara av samma kvalitet som motsvarande vård genom lands- tingens försorg. Den delen av det kommunala ansvaret reglerades därför i den dåvarande hälso- och sjukvårdslagen (1982:763) och inte i en särskild lag eller i socialtjänstlagen. Kommunernas hälso- och sjukvårdsansvar skilde sig dock från landstingens genom att inte om- fatta läkarinsatser. Även om läkarmedverkan har stor betydelse i vårdarbetet så bedömde regeringen att dessa insatser tidsmässigt i allmänhet en liten del av det samlade service- och vårdarbetet. Det bedömdes därför vara naturligt att läkarinsatserna hålls samman inom primärvården.12 I anslutning till Ädelreformen infördes lagen (1990:1404) om kommunernas betalningsansvar för viss hälso- och sjukvård (betal- ningsansvarslagen) för personer som var medicinskt färdigbehand- lade vid landstingens enheter för somatisk akutsjukvård och geria- trisk vård. trädde en ny lag (2017:612) om samverkan vid utskrivning från sluten hälso- och sjukvård. upphävs betal- ningsansvarslagen för viss hälso- och sjukvård.13 Genom Ädelreformen fortsatte utvecklingen från åldringsvård till äldreomsorg vidare mot en mer samlad vård och omsorg för äldre människor, där vård och omsorg står för insatser som regleras i både hälso- och sjukvårdslagen och socialtjänstlagen.14 har en stor del av diskussionerna om samhällets stöd till äldre personer kommit att handla om att den utvecklingen inte har fullföljts genom sam- verkan mellan huvudmän och verksamheter när både äldreomsorg och hälso- och sjukvård ges till äldre personer som vårdas i sina hem med mer omfattande och sammansatta behov. Äldre personer med minst en pågående insats hade 401 000 personer som var minst en pågående insats enligt 4 kap. 1 § SoL. Detta motsvarar av befolkningen i denna åldersgrupp. Andelen var större bland kvin- 1990/91:14 s. 58 f. 2016/17:106 s. 27 och 70. 14SOU 2017:21 s. 27. Termbanken, vård och omsorg. (hämtad ). norna () än männen (). Med stigande ålder ökade andelen som hade minst en pågående insats. Bland personer hade av kvinnorna och av männen någon insats . De två vanligaste insatserna var trygghetslarm och hemtjänst i ordinärt boende. bodde 108 500 personer som var bodde i särskilt boende. Av dessa var kvinnor och män. Bland personer bodde av kvinnorna och av männen i särskilt boende under året.15 Insatser i ordinärt och särskilt boende Allt fler personer bor kvar i hemmet högre upp i åldrarna . Detta är ett resultat av den förbättrade hälsan och funktionsför- mågan bland äldre, och en medveten politik från samhällets sida att styra över vårdresurser från olika former av institutionsboenden till möjligheter att bo kvar i hemmet. Utvecklingen har möjliggjorts genom att utökas, men också genom ett ökat stöd från närstående. Med utvecklingen har följt allt större krav på samord- ning av insatser från äldreomsorgen och de kommunala hälso- och sjukvården och av insatser mellan olika utförare. Andelen äldre personer som bor i särskilt boende minskade från 2019. Tiden i boendet är också relativt kort; för riket är medianvårdtiden 24 månader. efter inflyttningen till särskilt boende har i genomsnitt av de nyinflyttade avlidit, av männen och av kvin- norna. Arton månader efter inflyttningen bor av männen och av kvinnorna kvar i särskilt boende. I förhållande till behov och återstående livslängd får äldre per- soner vänta relativt länge på att flytta till ett särskilt boende. Vänte- tiden till särskilt boende efter biståndsbeslut ökade . Kvinnor får vänta längre än män. Minskningen av särskilt boende borde göra det vanligare med in- satser i form av hemtjänst, korttidsboende och dagverksamhet. 15Socialstyrelsen (2020). Statistik om socialtjänstinsatser till äldre 2019, s. 1 ff. 2010 och 2018 minskade dock andelen personer med äldreomsorg i samtliga insatsformer, även insatsen hemtjänst.16 Det kan tilläggas att en ny biståndsbedömd särskild boendeform infördes , biståndsbedömt trygghetsboende för äldre (5 kap. 5 § tredje stycket SoL). Insatsen syftar till att öka tryggheten för äldre personer som inte är trygga med att bo kvar hemma. Ökande omsorg bland närstående Olika undersökningar visar att närstående svarar för en ökande del av det samlade stödet till äldre personer. I genomsnitt ger av den vuxna befolkningen omsorg till äldre personer, och uppskattningsvis 40–av alla omsorgstimmar utförs av andra äldre. Ofta handlar det om omfattande insatser, till exempel för en demenssjuk partner. En jämförelse pekar på att de som ger stöd hade kommit att göra det i större utsträck- ning, bl.a. när det gäller praktisk hjälp, kontakter med vård och om- sorg, tillsyn och umgänge. En tredjedel av dem som gav stöd uppgav 2018 att de bistår med medicinska insatser såsom medicinuppdel- ning, omläggning av sår och injektioner. Det var också vanligare då än att engagemanget hade en negativ påverkan på an- hörigvårdarnas livssituation.17 Kommunernas kostnader för äldreomsorg uppgick till 126 mil- jarder kronor, vilket var drygt hälften av kommunernas totala kost- nader för . Särskilt boende utgjorde av kost- naderna, medan ordinärt boende utgjorde och öppen verksamhet som inte kräver individuellt biståndsbeslut utgjorde cirka en procent. Kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre drivs framför allt av ökade kostnader för hemtjänsten.18 Kostnadsutvecklingen beskrivs på olika sätt. kon- staterar att kommunernas kostnader för vård och omsorg om äldre 16Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 7 ff. och 97 ff. 17Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 35 f. 18Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 26 ff. har sjunkit något i förhållande till annan verksamhet i kommunerna.19 Kommuner och Regioner (SKR) pekar på att kostnadsutvecklingen inom olika verksamheter behöver relateras till demografin. De stora demografiska behovsökningarna i kom- munerna har främst gällt barn och unga. Enligt SKR har det därför skett en naturlig kostnadsandelsförändring mot verk- samheter som skola och barn- och ungdomsvård.20 Antalet personer förväntas enligt SCB att öka från dagens 534 000 personer till cirka 806 000 personer 2030. är det av befolkningen eller äldre som har insatser enligt socialtjänstlagen i form av hemtjänst, särskilt boende eller korttidsboende. Om behoven inom åldersgruppen fortsätter att vara desamma, och tillgången till insatser oförändrad, innebär det en ök- ning med . Detta kommer att ske som den del av befolkningen som är 20–minskar något. Sjukvårdens framsteg kan innebära att enskilda visserligen har mindre behov av sjukhusvård, men i stället har ökade behov av vård, stöd och omsorg av primärvården, hemsjukvården, och genom närstående. Hela systemet hänger därmed ihop, och framsteg på ett ställe kan få konsekvenser i en annan del av systemet.21 Kommuner och Regioner (SKR) har pekat på att äldre- omsorgen är den delen av kommunernas verksamheter som förvän- tas stå för den största kostnadsökningen de kommande åren.22 Utredningen kvalitetsplan vård och omsorg om äldre per- soner ger en överblick av olika kvalitetsaspekter i äldreomsorgen, och därmed av verksamhetens komplexitet. Kvalitet i både vård och omsorg kan sägas uppstå i , i mötet mellan omsorgsmottagare 19Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 26 ff. 20Sveriges Kommuner och Regioner, SKR (2020). Fakta om äldreomsorgen – i ljuset av corona- pandemin, s. 47. 21Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 15 f. 22Sveriges Kommuner och Regioner, SKR (2019). SKR Ekonomirapporten, – om kommunernas och regionernas ekonomi. och omsorgsgivare, och bygga på den goda relationen och yrkes- kunnandet. kan kvalitet beskrivas som att vården och om- sorgen är säker, så att det inte uppstår risker för exempelvis trycksår eller undernäring. Förutsättningar för god kvalitet är ett systematiskt kvalitetsarbete på arbetsplatsen och att omsorgen är rättssäker och tillgänglig.23 Dessa förutsättningar kräver i sin tur att en rad konkreta omstän- digheter för verksamheten är goda. Det gäller systematisk uppföljning, förutsättningar för ändamålsenlig och strukturerad dokumentation, stöd till chefer, kompetensförsörjning samt tillräckligt med personal som har god kompetens och som ges goda förutsättningar att utföra sitt arbete i en bra arbetsmiljö. Äldreomsorgen delar denna komplexitet med stora delar av den övriga , som också behöver förena en relationell verk- samhet med fysisk säkerhet och trygghet samt rättssäkerhet för den enskilde. Positiv utveckling – men återkommande brister har det på flera sätt skett en positiv utveckling inom äldreomsorgen i . Utredningen kvalitetsplan vård och omsorg om äldre personer antar att det inte har funnits en lika bra vård och omsorg om äldre personer som i dag.24 Generellt finns det också en stor nöjdhet bland äldre personer med äldreomsorgen, även om skillnaderna mellan olika kommuner är stora. Resultaten från nationella undersökning om vad de äldre tycker om äldreomsorgen visar att andelen nöjda i särskilt boende varierade mellan mellan olika kom- muner med ett genomsnitt på . När det gäller hemtjänst skilde sig andelen nöjda mellan i olika kommuner med ett genomsnitt på . Det finns också stora skillnader mellan olika verksamheter inom en och samma kommun. I jäm- förelse hade andelen positiva svar minskat för nästan samtliga frågor undersökning, främst bland dem som bodde hemma med stöd av hemtjänst.25 23SOU 2017:21 s. 117 f. 24SOU 2017:21 s. 85. 25Socialstyrelsen (2018). Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? 2018, s. 1 ff. har en rad brister uppmärksammats i forskningsrapporter och statliga utredningar. Några typer av brister tycks ständigt åter- komma. Det handlar om bl.a. för lite av förebyggande och rehabilite- rande insatser, svårigheter att kunna få särskilt boende, kompetens- brister, bristande kontinuitet, tidsbrist, brister i vård och omsorg om de svårast sjuka och dåligt fungerande samverkan över huvudmanna- skaps- och utförargränser.26 Tillgången till särskilt boende nämns ovan. I avsnitt 16.2 om in- satser efter behovsprövning – dvs. bistånd – refereras den diskussion som pågår om betydelsen av lokala riktlinjer för behovsbedömningar och insatser inom bl.a. äldreomsorgen. Andra frågor som rör kvalitet i äldreomsorgen tas upp i avsnitt 12 om bemötande och avsnitt 18 om erfarenheterna av arbetet med det som i dagens socialtjänstlag är äldreomsorgens värdegrund. I detta avsnitt uppmärksammas ytter- ligare två områden av betydelse för äldreomsorgens kvalitet: konti- nuitet och stöd för sociala kontakter. Kontinuitet i äldreomsorgen handlar om flera aspekter som är vik- tiga för att den äldre personen har möjlighet till sammanhang mellan insatser utifrån sina samlade behov och vid utförandet av insatserna. En viktig del av kontinuiteten är att den äldre personen har möj- lighet att få vård och omsorg av samma personal, vilket kan ge trygghet och möjlighet att bygga upp en ömsesidig relation. Många personer med hemtjänst möter i sin vardag personal från olika yrkesgrupper och olika verksamheter och utförare. Personalkontinuiteten försäm- rades nationellt –2019, från 12 till 16 olika personal som en äldre person med hemtjänst möter . Utvecklingen har stabiliserats , men det finns betydande variationer i personalkontinuitet mellan kommunerna. Förutsättningarna för hög personalkontinuitet försämras bl.a. av att undersköterskor och annan personal i hemtjänst och äldreboende är sjukskrivna i genomsnitt dubbelt så mycket som samtliga an- ställda. Sjukfrånvaron leder till att tillfälligt anställda och vikarier ersätter den ordinarie personalen, vilket försämrar förutsättningarna 26SOU 2017:21 s. 85. att ha hög personalkontinuitet och därmed kvaliteten i omsorgen.27 En del av sjukfrånvaron är anmäld arbetssjukdom, där de vanligaste orsakerna är psykosociala faktorer såsom problem i relationerna med överordnade och kollegor samt alltför mycket arbete. Tunga lyft samt fallolyckor är de vanligaste orsakerna bakom de anmälningar om arbets- olycka som har lett till sjukfrånvaro inom branschen äldreomsorg.28 Även anställningsformerna har betydelse för kontinuiteten. An- delen heltidsanställda och heltidsarbetande undersköterskor och vård- biträden är betydligt lägre än i övriga personalgrupper i kommu- nerna. Ökningen går dock i en något snabbare takt i dessa grupper än bland övriga eftersom många nyanställda arbetar heltid och redan anställda går upp till heltid. Enligt SKR:s personalstatistik var 72 pro- cent av de anställda inom vård och omsorg i kommunerna tillsvidare- anställda 2019, medan timavlönade stod för och månads- avlönat tidsbegränsade anställda för . till arbetad tid stod tillsvidareanställda för av den arbetade tiden , medan timavlönade stod för och månadsavlönat tids- begränsade anställda för 6 procent.29 Det finns betydande lokala varia- tioner i andelen timavlönade. varierade den andelen mellan i kommunerna.30 Kontinuitet som kvalitetsaspekt förutsätter att det är en i övrigt god vård och omsorg som den äldre personen har kontakt med. Inte minst behöver personal med rätt kompetens och rätt förutsättningar i övrigt för sitt arbete. Andelen arbetsgivare som uppgav att det var god tillgång på arbetssökande med vård- och omsorgsutbildning på gymnasienivå hade ökat betydligt 2019 jämfört med de båda före- gående åren. Även om bristen på arbetssökande med vård- och om- sorgsutbildning på gymnasienivå har minskat så väntas den kvarstå . En konsekvens av bristen på sökande är att rekryteringar tar , att befintlig personal får arbeta mer samt att arbetsgivare sänker kraven på utbildning och erfarenhet. 27Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 32 ff. 28Arbetsmiljöverket (2017). Äldreomsorgen – korta arbetsskadefakta. Nr 5/2017, s. 1 f. 29Sveriges Kommuner och Regioner, SKR (2019). SKR Ekonomirapporten, – om kommunernas och regionernas ekonomi. s. 35 och 38. Visstidsanställda timavlönade inom omsorg om äldre och personer med funktionsned- sättning, andel (%). /verktyg/fri-sokning/?kpis=75185&years= 30196,30195,30194&municipals=82304,146551&rows=municipal,kpi&visualization=bar- chart (hämtad ). på sökande kan därmed få konsekvenser i form av försämrad arbets- miljö för personalen och försämrad kvalitet i vård och omsorg.31 Sociala kontakter och inflytande Besvär av ensamhet och ofrivillig isolering bland äldre personer kan leda till negativa konsekvenser så som ökad trötthet och annan sjuk- lighet, vilket i sin tur kan leda till ett ökat vårdbehov. Drygt hälften av dem som har insatser från äldreomsorgen upplever att de har besvär av ensamhet, enligt nationella undersökning om vad de äldre tycker om äldreomsorgen. Även här är det stora skill- nader mellan kommuner och mellan verksamheter inom en och samma kommun. När det gäller äldre personer som bor hemma med stöd av hemtjänst varierade andelen som svarade att de ofta har be- svär av ensamhet mellan i kommunerna och med ett genomsnitt för riket på . De som bor på särskilt boende och upplever besvär av ensamhet är i större uträckning missnöjda med de aktiviteter som erbjuds, möjligheten att komma utomhus, hur maten brukar smaka, och måltidssituationen. Inom dessa områden finns det också variationer mellan svaren från äldre personer i olika kommuner.32 Andelen som svarar att möjligheterna till utevistelse är mycket bra varierade 2018 mellan i kommunerna med ett genomsnitt för riket på 23 procent.33 Året efter varierade andelen som är nöjda med maten och måltidsmiljön i särskilda boenden mellan med ett genomsnitt på 57 procent.34 drar den övergripande slutsatsen att personalen inom äldreomsorgen behöver bättre förut- sättningar för att kunna stödja de sociala behoven hos äldre personer.35 I den nationella undersökningen om vad de äldre tycker om äldre- omsorgen svarar de allra flesta att personalen brukar ta hänsyn till deras åsikter och önskemål om hur hjälpen ska utföras. Något färre säger att de kan påverka vid vilka tider personalen kommer och att 31Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 31 ff. Se även (). /hitta-statistik/statistik- efter-amne/utbildning-och-forskning/analyser-och-prognoser-om-utbildning-och- arbetsmarknad/arbetskraftsbarometern/ (hämtad ). 32Socialstyrelsen (2019). Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? 2019, s. 1 ff. 33Socialstyrelsen (2018). Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? 2018, s. 1 ff. 34Socialstyrelsen (2020). Öppna jämförelser 2019 – vård och omsorg om äldre, s. 2. 35Socialstyrelsen (2019). Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? 2019, s. 1 ff. personalen brukar meddela dem i förväg om tillfälliga förändringar. De flesta anser också att personalen brukar ha tillräckligt med tid för att utföra sina arbetsuppgifter hos dem.36 20.2.3Aktuellt arbete på nationell nivå Det pågår och har pågått flera aktiviteter på nationell nivå med inrikt- ning på de frågor som tas upp i detta avsnitt. I skrivelsen ”Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan” gav regeringen en aktuell översikt av det långsiktiga förändringsarbete som påbörjats på nationell nivå för att anpassa äldreomsorgen till den demografiska och tekniska utvecklingen. I planen anges ett antal prioriterade om- råden inom såväl äldreomsorg som hälso- och sjuk- vårdsområdet. Bland prioriterade insatser nämns insatser för ett större utbud av boenden för äldre, förebyggande och rehabiliterade insat- ser, ett bättre samspel mellan vård och omsorg, mer attraktiva arbets- platser med starkare yrkesprofession samt ökad användning av väl- färdsteknik och e-hälsa.37 Regeringen satsade 2015–2018 totalt för att öka bemanningen inom äldreomsorgen. har följt upp sats- ningen och bedömer att den har bidragit till såväl ökad trygghet och kvalitet för den äldre som till utrymme för personalen att tillbringa med den äldre.38 Utredningen om en nationell kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer lämnade 2017 förslag på en nationell kvalitetsplan. Planen är inte avsedd att vara detaljstyrande utan att stödja den lokala och regionala utvecklingen samt bidra till stöd inom de områden där det krävs ett nationellt ansvar. har en reglering av yrket undersköterska utretts på nationell nivå. Yrkesgruppen undersköterska är en av Vad tycker de äldre om äldreomsorgen? /statistik-och-data/oppna-jamforelser/socialtjanst/aldreomsorg/vad- tycker-de-aldre-om-aldreomsorgen/ (hämtad ). 37Regeringens skrivelse 2017/18:280, s. 48 ff. 38Socialstyrelsen (2020). Vård och omsorg om äldre – lägesrapport , s. 33 ff. 39SOU 2017:21 s. 29 f. största yrkesgrupper och består av personal som besitter viktig kom- petens för att kvalitet och säkerhet inom vård och omsorg ska kunna upprätthållas. En särskild utredare föreslog 2019 att yrket under- sköterska ska regleras med en skyddad yrkestitel.