sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — har EIT utlyst möjligheten att skapa konsortier, så kallade Knowledge & Innovation Communi- ties (KIC), för att verkställa aktiviteter kopplade till de strategiska områdena med avsikt att skapa samhällsnytta ur forskning och inno- vation. Det finns åtta konsortier (klimat, digitalisering, livs- medel, hälsa, tillverkning, energi, material och urban mobilitet), som består av partners från industri, universitet, forskningsinstitut och kommuner och regioner över hela . Till de svenska högskolor som är tongivande i olika KIC räknas bland annat , KTH och Lunds universitet.57 En annan central del i det regionala och kommunala innovations- stödet är den Europeiska Regionala Utvecklingsfonden (ERUF) och tematiskt område 1: att stärka forskning, teknisk utveckling och innovation. Enligt , den förvaltande svenska myndig- heten för ERUF, så hade det –janu- ari 2018 genomförts 145 projekt till ett värde av (endast ERUF-medel) i . Det finns exempel på innovations- kontor som har deltagit i ERUF-finansierade projekt, till exempel projektet , som var ett samverkansprojekt (2017–2019) mellan och 57EIT:s hemsida (): . , för att främja studenters entreprenörskap58. Ett annat exempel på högskolenära ERUF-projekt är Innovation+ i , som hade till syfte att stärka innovationssamverkan mellan region, kommuner, inkubatorer och universitet inom hälsa, vård och omsorg. Ett tredje exempel är Business Incubation 2020, som hade till syfte att stärka samverkan mellan inkubatorer i och Blekinge59. 3.4Om stödsystemets processer för att öka nyttiggörande och innovation I kommande avsnitt presenteras hur det högskolenära stödsystemet arbetar för att öka nyttiggörande och driva fram fler innovationer. Då den enskilde lärarens/forskarens vilja att utveckla en idé är av- görande för innovationsprocessen är det viktigt att individen upp- muntras och får stöd. Högskolorna arbetar med frågan på flera olika sätt och i utredningen nämns arbetet attitydpåverkan. •Stöd vid forskningsansökan: Det handlar om att stödja forskare när hen skriver en ansökan för ett forskningsprojekt. Här kan kontoret för extern forskningsfinansiering (grants office) stödja forskaren i formuleringar som visar på hur forskningen ska nyttiggöras inom ramen för ansökan eller i ett längre perspektiv. •Information och attitydpåverkan: Det rör hur högskolan kom- municerar kring innovation och nyttiggörande. Detta kan ske genom information på intranät, hemsida, olika sociala medier, seminarier och många olika andra sätt. De högskolor som arbetar med representanter för innovationskontoren på institutioner har ofta en modell för att synliggöra att stödet finns och att det har stöd i organisationen. Representanterna kan också ha en upp- sökande funktion, någonting som främjar ett inflöde av idéer. 58Inrapporterat till utredningen av . 59Tillväxtverkets hemsida: projektbanken (): program/projektbanken.html. •Utbildning: Att högskolorna erbjuder studenter och dokto- utbildning inom innovation/entreprenörskap. Det kan vara en del av grundutbildningen (som vid till exempel Mittuni- versitetet), ligga som en enskild entreprenörsskola (finns vid exempelvis och ) eller som en obligatorisk kurs i forskarutbildningen (till exempel Fyrklöverns kurs för doktorander). Det kan också handla om utbildning för ökad kunskap om immateriella rättigheter, exempelvis i sam- arbete med , något som är extra viktigt med tanke på lärarundantaget. •Meriteringssystem: Att en högskola har nyttiggörande eller sam- verkan med andra aktörer som ett bedömningskriterium vid löne- sättning eller befordran. Detta görs vid till exempel och . •Fördelning av medel till institutionerna: Att fördelning av medel till en högskolas organisatoriska akademiska enheter bl.a. baseras på nyttiggörande. Det mest utvecklade systemet för detta finns såvitt utredningen känner till vid . •Pris för innovation/nyttiggörande: Det finns exempel på hög- skolor som delar ut ett årligt pris för den forskare eller student som lyckats ta fram en banbrytande innovation. Detta är ofta en monetär belöning till den enskilde. Eftersom pristagaren upp- märksammas på högskolan innebär det priset ett signalvärde till övriga forskare och studenter. •Ledningens agerande: Hur rektorer, prorektorer och andra led- ande företrädare för högskolor agerar i frågor rörande nyttiggö- rande har mycket stor betydelse för vilken attityd medarbetare vid högskolan har avseende nyttiggörande. När ledningens före- trädare lyfter upp, belönar, tillför extra resurser till nyttiggör- ande, på olika sätt kommunicerar nyttiggörandets strategiska betydelse för myndigheten, då påverkar det attityden till nyttig- görande på högskolan. •Arbetsgivarpolitik: Vilken inställning högskolan som arbetsgivare har till anställdas nyttiggörandearbete spelar stor roll. Det kan ta sig uttryck i kollektivavtal och interna styrdokument men lika mycket i hur regler om bisysslor hanteras eller vilken inställning myndigheten har till att dess infrastruktur används för att nyttig- Utredningen har fått flera uppgifter om att hög- skolor inom sig inte agerar på ett enhetligt sätt i sin roll som arbetsgivare – en del av myndigheten kan uppmuntra nyttiggör- ande medan en annan verkar repressivt och vill förbjuda aktivi- teterna. Det är viktigt att högskolan agerar på ett enhetligt sätt gentemot anställda i dessa frågor. Här kan arbetstagarorganisa- tionerna spela en stor roll.60 3.4.2Högskolans processer för nyttiggörande Som beskrivits tidigare finns det flera olika modeller för hur innova- tionsstödet vid högskolorna är organiserat. I detta avsnitt redogörs för de tjänster som högskolornas innovationsstöd tillhandahåller. I figur 3.3 presenteras innovationsprocessen för en idé som kommer ifrån en högskola som en linjär process. I verkligheten går arbetet inte att förutspå, utan processen är ofta brokig och svårhanterlig. Mot bakgrund av att det är utmanande att driva en idé till imple- mentering, så har de innovationsstödjande aktörerna utvecklat olika processer som stöd för arbetet. arbetar merparten av landets högskolor med olika processer för att identifiera och stödja idébärare på högskolorna. Idébärarna kan vara studenter, forskare eller anställd personal vid högskolan. Innovationskontoren arbetar på olika sätt med att stödja dessa grupper. Exempel på tjänster som erbjuds är rådgivning, verifiering och stöd med kontakter för att individen ska komma vidare med sin idé. Ofta arbetar innovationskontoren också med att utveckla affärsmodeller och att skydda immateriella rättigheter. Vad gäller frågor som rör immateriella rättigheter sker stödet i normalfallet genom upphandling av externa experter. och har till exempel genom ett samarbete sinsemellan tillgång till egna kompetenser. 60Utredningens egen datainsamling. driver () en satsning på kompetens inom immaterialrätt (IP) med målet att bygga upp en specialistfunktion inom immateriella rättigheter. Då ingen av de svenska högskolorna är tillräckligt stor för att själv bygga upp ett IP-center, krävs det ett samarbete mellan flera hög- skolor för att kunna skapa en kritisk massa. Genom ett nära samarbete med KTH har UUI kunnat bredda nodens kompetens, samt kunnat nyttja dyra patentdatabaser. Samarbetet har vidare haft den positiva effekten att förståelsen för övriga delar av kommersialiseringsarbetet har fördjupats, något som i sin tur har bidragit till lärande mellan innovationskontoren. Med detta har UUI tillsammans med KTH Innovation kunnat bygga upp en resurs som inte bara är till gagn för dem själva utan även för andra högskolor i närområdet. Genom samarbetet har gruppen av IP- specialister skaffat sig en stor erfarenhet genom att med interna resurser ha genomfört cirka 500 nyhetsgranskningar, cirka 150 patenterbarhets- och varumärkesundersökningar samt bidragit aktivt till omkring 100 patentansökningar. , har UUI också genomfört sju poänggivande dokto- randkurser tillsammans med PRV. I sin nuvarande form består kursen av fyra seminarietillfällen och ger 3 högskolepoäng. Totalt har drygt 130 doktorander och forskare vid deltagit.61 I början av innovationsprocessen, kan innovationskontoren i den mån de bedömer att så är rimligt, erbjuda stöd till verifiering av idén. Detta sker vanligtvis med hjälp av VFT-medel. Det finns också exempel på innovationskontor som arbetar brett med nyttiggörande och bidrar till att introducera exempelvis nya arbetssätt eller appar inom hälso- och sjukvård. De projekt som bedöms ha kommersiell bärkraftighet ska vid en viss mogenhetsgrad (detta är olika för de olika innovationskontoren) lämna innovations- kontoret. Här kan den utvecklade idén utgöra grund för en eventuell bolagsbildning eller så kan idén säljas till ett redan befintligt bolag. De holdingbolag som arbetar med ägarkapital kommer ofta in tidigt i processen och genomför en mindre investering. 61Inrapporterat till utredningen av . innan det tilltänkta företaget är grundat. Dessa tidiga investeringar är förenade med hög risk. Så snart idén övergår till att bli ett bolag, så ges stödet vanligen av en inkubator i ett så kallat inkubators- program. Ett inkubatorsprogram brukar pågå mellan ett och och kan vara indelat i faser eller delprogram. Ett inkubatorsföretag lämnar inkubatorn när bolaget fått lämpligt affärsutvecklingsstöd för att kunna genomföra produktutveckling och lansering på egen hand, allt för att reducera risker i tidiga stadier. Inkubatorernas stöd varierar mellan inkubatorer beroende på inriktning, geografisk pla- cering och tillgång nätverk. När ett bolag lämnar inkubatorspro- grammet kan de välja att etablera sin verksamhet i en teknikpark som ofta finns tillgänglig i anslutning till en högskola.62 3.5Effektlogik är ett verktyg som möjliggör uppföljning och utvärdering I alla typer av processer är det vanligt att arbeta med en förändrings- teori eller effektlogik för att styra, samt att följa upp aktiviteter och deras resultat. En effektlogik kan bestå av fem olika steg enligt den modell som beskrivs i figuren nedan. Figur 3.6 Effektlogikens fem steg Källa: Baseras på exempelmall63. I figuren så går processen från vänster till höger. Det första steget är att resurser används för att, som i fallet för innovationskontoren, finansiera aktiviteter. Pilen tillbaka betyder att aktiviteterna kan genomföras endast om de resurssätts. Aktiviteterna bidrar till att skapa utfall som i sin tur bidrar till att skapa resultat och så vidare. Som exempel kan en kurs i immaterialrätt vid en högskola användas. 63Vinnovas hemsida (): /globalassets/utlysningar/2018-02242/ omgangar/mall-effektlogik.pdf916281.pdf. Resurser används för att handla upp en föreläsare i ämnet. Aktivi- teten är att föreläsaren genomför en föreläsning och utfallet är att 20 personer närvarar på kursen. Resultatet är att 16 personer faktiskt lärde sig någonting och effekten är att de, med hjälp av förvärvad kunskap, är bättre förberedda på att skydda de idéer som uppstår vid högskolan. Givet utredningens fokus redovisas här innovationskontorens och holdingbolagens styrning, uppföljning och resultat. Styrningen av aktörer i det övriga innovationssystemet, som exempelvis inkuba- torer och teknikparker, ingår inte i utredningens direktiv. 3.6Styrning, uppföljning och resultat av innovationskontoren Av 10 kap. budgetlagen framgår bland annat att regeringen i budget- propositionen ska redovisa vilka resultat som uppnåtts i verksam- heten i förhållande till de mål som har satt upp för den. Regeringen ska också upprätta en årsredovisning för staten och redo- visar därutöver en verksamhetsberättelse för statliga bolag. Budget- propositionen och årsredovisningen ska ge en rättvisande bild av såväl verksamheten som det ekonomiska resultatet och ställningen samt förvaltningen av tillgångarna. Underlag för regeringens redovisning till avseende innovationsstödsverksamheten vid högskolorna, ges i högskolornas årsredovisningar. I dessa redovisas, såvitt avser innovationsstöds- verksamheten vid de så kallade innovationskontoren, hur de medel som har tilldelats har använts för att bedriva verksamheten vid inno- vationskontoret.65 Redovisningen ska beskriva inriktningen på inno- vationsverksamheten och målen för denna samt om, och i så fall vilken, expert- eller specialistkompetens som har byggts upp. De högskolor som har fått medel för att stödja högskolor bör ange vilka högskolor som stöds och med vilka tjänster. Om en högskola inte har fått medel för att stödja högskolor men har påbörjat ett sådant samarbete, bör detta framgå av redovisningen. Som framgår i avsnitt 3.3.1, arbetar innovationskontoren i de tidiga faserna en nyttiggörandeprocessen. Utifrån en effektlogik kan 642, 3 och 5 §§ 10 kap. budgetlagen (2011:203). 657 § förordningen (2015:139) om fördelning av statliga medel för innovationskontor vid uni- versitet och högskolor (innovationskontorsförordningen). det därmed antas att innovationskontorens aktiviteter kan bidra till att skapa utfall. Det är också utfallsindikatorer som ska ingå i innova- tionskontorens årsredovisningar enligt innovationskontorsförord- ningen •Antal idéer som har kommit in för prövning eller rådgivning från forskare respektive studenter samt information om hur en idé definieras och avgränsas. •Antal idéer som går vidare till så kallad verifiering från forskare respektive studenter samt information om hur verifiering defini- eras och avgränsas. •Antal idéer som har gått vidare till inkubatorer.66 Dessa indikatorer är utfallsindikatorer, som i likhet med en effekt- logik är beroende av varandra. För att kunna verifiera idéer krävs ett inflöde av idéer och för att skicka idéer till inkubatorer krävs verifi- erade idéer. I tabellen nedan redovisas flödet av idéer för de högskolor som har egna innovationskontor, eller tillgång till samma funktioner vid en annan högskola. till innovationsflödet den senaste tillgängliga treårsperioden har antalet utvärderade idéer från både studenter och forskare ökat. Detta har i sin tur påverkat antal idéer som har verifierats och som har gått till inkubator. ökade antal idéer som gick vidare till inkubator med totalt för studenter och 62 pro- cent för forskare. Som framgår nedan ledde denna ökning också till ökat antal verifierade idéer och ökat antal idéer som går vidare till inkubator. Idéflödet från landets studenter är knappt dubbelt så stort som det samlade idéflödet från landets forskare. En förklaring till att skillnaden inte är större är att flera högskolor har särskilda organisa- tioner som arbetar med studenters idéer. Dessa idéer redovisas då ofta inte av den högskolans innovationskontor. 667 § förordningen (2015:139) om fördelning av statliga medel för innovationskontor vid uni- versitet och högskolor (innovationskontorsförordningen). Idéflöde landets högskolor åren 2017–2019 S = Student. S1: antal idéer som gått till prövning. S2: antal idéer som gått till verifiering. S3: antal idéer som gått till inkubator. F = Forskare. F1: antal idéer som gått till prövning. F2: antal idéer som gått till verifiering. F3: antal idéer som gått till inkubator. Idéflödet på de olika högskolorna varierar kraftigt. De högskolor som haft störst idéflöde från studenter var (338 idéer) följt av Kungl. Tekniska högskolan och Mittuniversi- tetet. Flest idéer från forskare hade (199 idéer) följt av och . universi- tet och var de högskolor som hade flest stu- dentidéer, som gick vidare till inkubator. För forskaridéer var det , och . Totalt gick 100 idéer från studenter och 97 idéer från forskare vidare till inkubator . Det är en ökning med 37 idéer jämfört med . Endast 17 av landets högskolor förde 2019 statistik över hur pro- jekten fördelades mellan könen. hade ungefär en tredjedel av de inrapporterade idéerna kvinnor i sina projektteam. Cirka 34 pro- cent (24 av 71 idéer) av de studentidéer som gick vidare till inkubator från landets högskolor hade kvinnor med i sina projektteam. För forskaridéer var motsvarande siffra (25 av 85 idéer). Då landets studenter, enligt SCB, året innan utgjordes av cirka 61 pro- cent kvinnor och forskarkåren bestod kvinnor kan det fastslås att kvinnor är underrepresenterade i idéflödet. Utred- ningen har inte haft möjlighet att undersöka anledningarna till denna snedfördelning. Idéflöde vid landets högskolor S = Student. S1: antal idéer som gått till prövning. S2: antal idéer som gått till verifiering. S3: antal idéer som gått till inkubator. F = Forskare. F1: antal idéer som gått till prövning. F2: antal idéer som gått till verifiering. F3: antal idéer som gått till inkubator. *I ingår idéer från Innovationskontor Väst, , , , och . Källa: Högskolornas inrapportering till utredningen. 3.7Styrning, uppföljning och resultat av holdingbolagen I kommande avsnitt redovisas holdingbolagens styrning, rättsliga förutsättningar och förvaltningsuppdrag. I avsnitten 3.7.5 och 3.7.6 redovisas holdingbolagens investeringsflöden samt deras arbete med uppdragsutbildningar. 3.7.1Om styrningen av landets statligt ägda aktiebolag beslutar om hur statens medel ska användas och bestäm- mer syftet med statens ägande av aktier i aktiebolag. Regeringen har sedan uppdraget att ansvara för förvaltningen av de helägda bolagen. 1994 överfördes förvaltningen av holdingbolagen vid hög- skolor till respektive högskola och högskolan har därefter fullgjort samma förvaltningsuppdrag gentemot som regeringen gör avseende de övriga bolag staten äger (på samma sätt förvaltar några av affärsverken helägda aktiebolag). De aktiebolag som ägs av staten styrs associationsrättsligt. på samma sätt som privatägda bolag med bolagsstämman som det högsta beslutande organet. Det innebär också att styrelsen ansvarar för bolagets organisation och förvaltningen av dess angelägenheter och att det är styrelsens ansvar att fastställa mål och strategi för bolagets verksamhet samt att bolagets ledning sköter den opera- driften av bolagets verksamhet. Bolag med statligt ägande lyder som utgångspunkt under samma lagar och regler som privat- ägda bolag. I statens ägarpolicy, som fullt ut gäller för högskolornas holding- bolag, redogörs för regeringens uppdrag och mål, tillämpliga ram- verk och viktiga principfrågor avseende bolagsstyrningen av bolag med statligt ägande. I statens ägarpolicy 2020 ingår också regeringens riktlinjer för extern rapportering och riktlinjer för ersättning och andra anställningsvillkor för ledande befattningshavare. Statens ägar- policy ska tillämpas i bolag med statligt majoritetsägande. I övriga bolag, där staten är delägare, verkar staten i dialog med övriga ägare för att ägarpolicyn ska tillämpas av bolaget. Denna skyldighet åligger således holdingbolagen avseende de bolag där holdingbolaget inte är majoritetsägare. Den förvaltningsprinciper följer i huvudsak riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag. riktlinjer för bolagsstyrning av statligt ägda företag ger staten som ägare och de statligt ägda bolagen ett förutsägbart ram- verk att förhålla sig till och innebär att statens roll som ägare tydligt avskiljs från statens övriga roller. Riktlinjerna är rekommendationer som riktas till regeringar för att säkerställa att statligt ägda företag ver- kar effektivt, transparent och ansvarstagande. De är en internationell standard som syftar till att undvika att staten gör misstagen att agera som en passiv ägare eller som en överdrivet interventionistisk ägare. Dessa förhållningssätt gäller således även gentemot högskolorna som förvaltare av holdingbolagen. Figur 3.7 för bolag med statligt ägande 1)Gäller för extern finansiering 2) förekommer i huvudsak för bolag med särskilt beslutat samhällsuppdrag. Källa: : Verksamhetsberättelse för bolag med statlig ägande 2018, s. 13. Den redogörelse som regeringen upprättar för de statligt ägda bolagen och lämnar till i form av skrivelse 140, reger- ingens årliga redogörelse för företag med statligt ägande, omfattar också den verksamhet som bedrivs i , Stiftelsen Industrifonden och Stiftelsen . Skrivelsen avges då regeringen ska lämna en redogörelse för bolag med statligt ägande67. Skrivelsen omfattar inte de av högskolorna förvalt- ade holdingbolagen. Syftet med redogörelsen är att beskriva statens bolagsägande och de värden som finns i sådana bolag. I skrivelsen finns med verksamhetsberättelse för de statliga bolagen, som redo- visar hur förvaltningen av statens bolagsägande har utvecklats under 1980/81:22, bet. 1980/81:NU29, rskr. 1980/81:147. det gångna året. I verksamhetsberättelsen redogör regeringen även för statens ägarpolicy och riktlinjer för bolag med statligt ägande. Av skrivelsen framgår såväl ekonomiska som verksamhetsmässiga resultat av verksamheten i bolagen och regeringen redovisar hur styr- ningen av bolagen skett och utvecklats sen den senaste skrivelsen. 3.7.2Rättliga förutsättningar för holdingbolagens finansiering Enligt 9 kap. 1–3 § regeringsformen (1974:152) beslutar , efter förslag från regeringen, om statens budget innefattande anslag för bestämda ändamål. Vid budgetering av utgifter för bestämda ändamål ska ramanslag användas enligt 3 kap. 2 § budgetlagen. För- värv av aktier eller andelar i ett företag och annat tillskott av kapital ska enligt 7 kap. 2 § budgetlagen finansieras genom anslag. Detta gäller för holdingbolag vid högskolor även donationsmedel då reger- ingens möjlighet enligt 8 kap. 3 § 2 st. budgetlagen att förvärva aktier eller andelar i företag som ett led i förvaltningen av egendom som tillfallit staten genom testamente eller gåva är avsedd för pla- ceringsåtgärder68. kan enligt 9 kap. 9 § regeringsformen besluta att en åtgärd av ett visst slag inte får vidtas utan att har medgett det. Regeringen får också enligt 8 kap. 3 § 1 st. inte utan bemyndigande förvärva aktier eller andelar i ett företag eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag. Regeringen får inte heller utan bemyndigande tillskjuta kapital till ett företag. Regeringen kan med stöd av den så kallade restkompetensen i 8 kap. 7 § 2 regeringsformen meddela föreskrifter om genomförandet av statens budget (jfr 11 kap. 1 § budgetlagen). Regeringen kan sedan i sin tur med stöd av 8 kap. 11 § regeringsformen bemyndiga en myn- dighet, såsom en högskola, att meddela sådana föreskrifter. Reger- ingen kan enligt 3 kap. 11 § budgetlagen besluta om begränsningar i villkoren för utnyttjandet av anslaget när den tilldelar en myndighet ett anslag. I relation till myndigheterna under regeringen framgår av 2 kap. 7 § kapitalförsörjningsförordningen (2011:210), som enligt 1 kap. 3 § är subsidiär till annan förordning eller beslut av regeringen, i sin 2010/11:40 s. 152. tur att en myndighet inte utan regeringens medgivande får förvärva aktier eller andelar i ett företag, göra kapitaltillskott eller på annat sätt öka statens röst- eller ägarandel i ett företag och att sådan åtgärd ska finansieras med anslag. avses självständiga rätts- subjekt som bolag, stiftelser eller föreningar. Av förarbetena till budgetlagen framgår att bemyndigande inte endast är avsett att kunna lämnas i enskilt fall, utan kan även ge regeringen ett bemyndigande att besluta om vissa förvärv69. Det finns ett bemyndigande från avseende ”att förvärva aktier och andelar som utgör en minoritetsandel i ett företag som ska verka för att främja ägarnas och medlemmarnas gemensamma intressen, om engagemanget inte medför några ekono- miska åtaganden utöver utgiften för förvärvet och denna inte över- stiger ett prisbasbelopp enligt 2 kap. 7 § socialförsäkringsbalken70. Eftersom ett anslag enligt 3 kap. 8 § budgetlagen tillfälligt får överskridas genom att en kredit motsvarande högst av det anvisade anslaget (anslagskredit) tas i anspråk genom att till- gängliga medel reduceras följande år och outnyttjade medel på ett anslag (anslagssparande), enligt 10 §, får användas följande år, finns möjlighet att sprida ut en kostnad för uppstart av holdingbolag för de högskolor som inte har sådana ännu över flera räkenskapsår.