sou · H8B333 · 2020-06-08 00:00:00 — programinriktat val ska grunda sig på budgeterade kostnader för det kommande kalenderåret. Med bud- geterade kostnader avses antingen hemkommunens kostnader för mot- svarande utbildning eller anord- narkommunens självkostnad bero- ende på hur ersättningen ska beräknas enligt 16 kap. 51 eller 17 kap. 25 § skollagen (2010:800). Det kompensatoriska schablon- beloppet enligt 16 kap. 50 § skollagen (2010:800) ska vara . Påslaget eller avdraget ska göras utifrån fördelningen av ele- vernas meritvärden från grund- skolan för respektive program på nationell nivå. Denna förordning träder i kraft . ska göra vissa uppgifter om skolenheter tillgängliga för allmänheten i ett nationellt informationssystem. Detta gäller de uppgifter om skol- enheter i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan och vuxenutbildningen på gymnasial nivå som framgår av denna förordning eller av före- skrifter som meddelats med stöd av den. Informationen ska göra det möjligt att jämföra olika skol- enheter. Uppgifterna får också användas för bedöm- ning av utbudet på regional och nationell nivå och som underlag för huvudmännens planering av 1.7Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet Härigenom föreskrivs att i fråga om förordningen (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet dels att rubriken till förordningen samt 1 och 9 §§ ska ha följande lydelse, dels att det ska införas en ny paragraf, 12 a §, och närmast före 12 a § en ny rubrik av följande lydelse. Förordning om ett nationellt Förordning om nationell och ska göra vissa uppgifter om skolenheter tillgängliga för allmänheten i ett nationellt informationssystem. Detta gäller de uppgifter om skol- enheter i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, gymnasie- skolan och gymnasiesärskolan som framgår av denna förordning eller av föreskrifter som meddelats med stöd av den. Informationen ska göra det möjligt att jämföra olika skolenheter. Detta gäller utbildning inom gymnasieskolan och kom- munal vuxenutbildning på gym- nasial nivå. För varje skolenhet i gymnasieskolan ska informationssystemet utöver vad som anges i 2 och 3 §§ innehålla uppgift om 1. vilka studievägar huvud- 1. vilka studievägar huvud- mannen planerar att erbjuda vid mannen planerar att erbjuda vid skolenheten och antal utbildnings- platser på dessa, 2.hur elever som har besvarat Statens skolinspektions brukar- undersökning upplever kvaliteten på utbildningen vid skolenheten, 3.genomsnittsresultat på nationella prov, 5.andel elever som efter genomgången gymnasieskola har grund- läggande behörighet till högskoleutbildning som påbörjas på grund- nivå och som vänder sig till nybörjare. Uppgifter om vuxenutbildning på gymnasial nivå För vuxenutbild- ning på gymnasial nivå ska infor- mationssystemet innehålla upp- gifter om vilka kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde (sam- manhållen yrkesutbildning) som kommunen planerar att erbjuda och antalet platser på sådan utbild- ning. Denna förordning träder i kraft . 1.8Förslag till förordning om ändring i förordningen (2015:1047) med instruktion för Härigenom föreskrivs att det ska införas en ny paragraf, 3 §, och närmast före 3 § en ny rubrik av följande lydelse. Till stöd för huvudmännen ska lag för utbudet av utbildning när 1. nationella program och pro- graminriktat val och yrkesintro- duktion, utformade för en grupp elever i gymnasieskolan, 2. kombinationer av nationella kurser i ämnen som är relevanta för ett yrkesområde (sammanhållen vuxenutbildning på gymnasial nivå, 3. nationella program i gym- särskild utbildning på gymnasial Denna förordning träder i kraft . 1Tidigare 3 § upphävd genom 2017:1302. Bestämmelserna om urval i3 kap. 7 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbild- ning ska inte tillämpas vid sådan vuxenutbildning på gymnasial nivå som statsbidrag lämnas för enligt denna förord- ning. Om alla behöriga sökande inte kan antas till utbildningen, ska i stället företräde ges till den som har kort tidigare utbildning och en svag ställning på arbets- marknaden. 1.9Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning Härigenom föreskrivs att 10, 20 och 34 §§ förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ska ha följande lydelse. Bestämmelserna om urval i 3 kap. 7 § förordningen (2011:1108) om vuxenutbild- ning ska inte tillämpas vid sådan vuxenutbildning på gymnasial nivå som statsbidrag lämnas för enligt denna förord- ning. Om alla behöriga sökande inte kan tas emot till utbildningen, ska i stället företräde ges till den som har kort tidigare utbildning och en svag ställning på arbets- marknaden. Ytterligare villkor som ska vara uppfyllda för att få statsbidrag enligt denna förordning är följande: Minst tre kommuner ska Minst tre kommuner ska samverka om planering och ge- träffa samverkansavtal om planer- nomförande av utbildningen i ing och genomförande av utbild- syfte att öka utbildningsutbudet ningen i syfte att öka utbildnings- för enskilda och tillgodose be- utbudet för enskilda och tillgodose hoven på hela arbetsmarknaden i behoven på hela arbetsmarknaden de samverkande kommunerna. i de samverkande kommunerna. 1Senaste lydelse 2020:27. nerna ska åta sig att sammantaget nerna bildar ett samverkansområde finansiera ett antal årsstudieplat- och ska åta sig att sammantaget ser utöver de årsstudieplatser som finansiera ett antal årsstudieplat- de beviljas statsbidrag för. ser utöver de årsstudieplatser som de beviljas statsbidrag för. av de årsstudieplatser som de får av de årsstudieplatser som de får En kommun i ett samver- kansområde ska ta emot en behörig sökande från en annan kommun i avser sådan utbildning som stats- bidrag lämnas för enligt denna för- ningen ska planeras efter samråd ningen ska planeras efter samråd med företrädare för arbetsgivare, med företrädare för arbetsgivare, organisationer eller andra samman- organisationer eller andra samman- inom de branscher som finns före- inom de branscher som finns före- trädda i de samverkande kommu- trädda i de samverkande kommu- Utbudet ska planeras efter Utbudet ska planeras efter a) den aktör som har ett regio- a) den aktör som har ett regio- nalt utvecklingsansvar i länet eller nalt utvecklingsansvar i länet eller länen enligt lagen (2010:630) om länen enligt lagen (2010:630) om regionalt utvecklingsansvar, och regionalt utvecklingsansvar, och b) Arbetsförmedlingen. b) Arbetsförmedlingen. a) visa på ett behov av utbild- a) visa på ett behov av utbild- b) erbjuda en möjlighet till b) erbjuda en möjlighet till c) erbjuda studie- och yrkes- c) erbjuda studie- och yrkes- vägledning samt vid planeringen vägledning samt vid planeringen och genomförandet av utbild- och genomförandet av utbild- ningen ta till vara elevens tidigare ningen ta till vara elevens tidigare förvärvade kunskaper och kom- förvärvade kunskaper och kom- Undantag från villkoret om samverkan mellan minst tre kom- muner i första stycket 1 får medges om det finns synnerliga skäl. Villkoret i första stycket 2 gäller inte lärlingsutbildning eller sam- manhållna yrkesutbildningar till yrkesförare för persontransporter eller godstransporter. fördelning av statsbidrag ta hän- fördelning av statsbidrag ta hän- syn till behoven av kompetens på syn till behoven av kompetens på hetens omfattning i de samver- hetens omfattning i de samver- ska även beakta i vilken utsträck- ning utbudet av sådan utbildning som bidrag lämnas för enligt denna förordning tillgodoser behoven på hela arbetsmarknaden i de sam- Första stycket gäller inte sammanhållna yrkesutbildningar till yrkesförare för persontransporter eller godstransporter. För sådan utbildning gäller i stället att vid sin fördelning av statsbidrag ska ta hänsyn till behovet av geografisk spridning av utbildningsplatserna. Denna förordning träder i kraft . 1.10Förslag till förordning om förenklad prövning av enskilda huvudmäns godkännanden när det gäller gymnasieskola Härigenom föreskrivs följande. 1 § Denna förordning innehåller föreskrifter om den förenklade prövning vid godkännande av enskilda huvudmän som avses i punkt 4 i ikraftträdande- och övergångsbestämmelserna till lagen (2022:0000) om ändring i skollagen (2010:800) för de huvudmän vars godkän- nanden upphör enligt samma punkt i ikraftträdande- och övergångs- bestämmelserna. Dessa huvudmän kan genom en förenklad prövning få ett nytt godkännande enligt 2 kap. 5 § i den nya lydelsen och den nya 2 kap. 5 a § skollagen. Om inte något annat sägs i denna förordning eller föreskrifter som meddelats med stöd av den, gäller i övrigt bestäm- melserna om godkännande av enskild huvudman i 2 kap. 5 och 5 a §§ och 28 kap. 2 § skollagen och 2 kap. gymnasieförordningen (2010:2039). Förutsättningar för nytt godkännande 2 § Befintliga huvudmän ska anmäla till om de vill ha ett förnyat godkännande och hur många platser huvud- mannen kan anordna. Ett förnyat godkännande får bara avse samma utbildning och samma skolenhet som det godkännandet avsåg. 3 § Befintliga huvudman ska beviljas ett nytt godkännande om det inte finns särskilda skäl för att förnyat tillstånd inte ska ges. Med särskilda skäl avses i denna förordning att det finns skäl som för återkallelse enligt 26 kap. 13–15 §§ skollagen (2010:800). Någon annan prövning enligt 2 kap. 5 och 5 a §§ skollagen ska inte göras. 4 § Vid den fördelning av platser som ska göras enligt 2 kap. 5 a § skollagen (2010:800) ska platserna fördelas proportionerligt utifrån det antal utbildningsplatser som den enskilda huvudmannen hade vid den närmast föregående antagningsomgången i förhållande till den ram som har beslutats enligt 1 kap. 9 a § skollagen. 5 § får meddela föreskrifter om ansökan. 1.Denna förordning träder i kraft . 2.Förordningen upphör att gälla vid utgången av 2026. 2Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt Utredningens ena uppdrag handlar om hur utbildning inom gymnasie- skolan, gymnasiesärskolan, vuxenutbildning (komvux) och särskild utbildning för vuxna (särvux) bättre kan planeras, dimensio- neras och finansieras för att uppnå nedanstående syften. •Förbättra elevernas tillgång till ett allsidigt brett utbud av utbild- ningar av hög kvalitet. •Trygga den regionala och nationella kompetensförsörjningen. •Främja en likvärdig utbildning och minska segregationen. Utredningen ska analysera hur regional samverkan om och planering av gymnasial utbildning fungerar och vilka brister som finns. Utredningen ska också analysera om det finns andra hinder än bris- ter i samverkan och planering som motverkar en ändamålsenlig planer- ing och dimensionering. Vid behov ska utredningen föreslå en regio- nal modell för planering och dimensionering av gymnasial utbildning och se över och vid behov föreslå förändringar i ansvars- fördelningen mellan stat, kommun och andra aktörer för en sådan regional planering och dimensionering. Utredningen ska också vid behov föreslå nödvändiga förändringar i systemet för finansiering av gymnasial utbildning med utgångspunkt i eventuella förslag om en regional planeringsmodell. Utredningens andra uppdrag handlar om resursfördelning för en likvärdig gymnasieskola. Utredningen ska analysera hur dagens finan- siering av gymnasieskolan tar hänsyn till elevers behov och skolors Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt förutsättningar att bedriva en likvärdig utbildning. Vid behov ska ut- redningen föreslå en finansieringsmodell som i högre grad tar hänsyn till gymnasieskolors varierande förutsättningar att bedriva en likvär- dig utbildning. Utredningen har också i uppdrag att ta ställning till förslaget i betänkandet Moderniserad studiehjälp (SOU 2013:52) och föreslå om staten genom CSN bör ha ett samlat ansvar för inackorderingsstödet och särskilt redovisa vilka konsekvenser förslaget får för kommuner och elever. I arbetet med detta deluppdrag ska utredningen också beakta övriga uppdrag i direktiven om att föreslå hur utbildning inom bl.a. gymnasieskolan bör samordnas, planeras och dimensioneras. Uppdraget (dir. 2018:17) skulle ursprungligen redovisas . Genom tilläggsdirektiv, beslutade , förlängdes dock utredningstiden så att uppdraget i stället skulle redovisas (dir. 2020:2). Kommittédirek- tiven för utredningen bifogas som bilaga 1 och 2 till betänkandet. 2.2Utredningens perspektiv och val av utgångspunkter Planering av utbildning handlar, enligt utredningens uppfattning, om vilka utbildningar som ska finnas för eleverna. I detta ingår även be- slut om lokalisering, dvs. var utbildningarna ska erbjudas. Dimensio- nering handlar om antalet elevplatser på utbildningarna. Planering och dimensioneringen sker med ett fåtal undantag inom områden där flera olika huvudmän för utbildning verkar. De konkurrerar och samverkar i olika utsträckning med varandra om ett gemensamt elev- underlag som avgränsas av områdets geografi och pendlingsmöjlig- heterna. Inom respektive område påverkas utbildningsaktörerna av ge- mensamma förhållanden som demografi, elevernas rörlighet mellan olika kommuner samt det omgivande samhällets behov och förvänt- ningar. Beslut om utbildningsutbud behöver tas med hänsyn till att ung- domar och vuxna ska ha tillgång till ett brett utbud av god kvalitet samt till regionala och nationella kompetensbehov. Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt också beakta konsekvenserna för likvärdighet och segregation och utformas så att samhällets resurser används effektivt. En planering och dimensionering som fyller dessa syften uppfattar utredningen som ändamålsenlig enligt direktivet. Den geografiska och befolkningsmässiga basen för gymnasie- skolan har alltid varit vidare än kommungränsen. Alla kommuner har en grundskola, men alla kommuner har inte en gymnasieskola. Vilka program som erbjuds i olika kommuner varierar också. De tre största programmen anordnas i ungefär två tredjedelar av landets kommuner. De tre största yrkesprogrammen anordnas bara i omkring hälften av kommunerna. Gymnasieskolan har ofta en mer regional än kom- munal prägel och cirka tre fjärdedelar av eleverna i årskurs nio har inför sitt gymnasieval möjlighet att välja bland samtliga nationella pro- gram om de är beredda att pendla inom det område där de bor. I många kommuner får också en stor andel av gymnasieeleverna sin utbild- ning i en annan kommun än den egna eller hos en enskild huvudman. Den geografiska och befolkningsmässiga basen för komvux och särvux ligger i dagens system inom varje enskild kommun. Hemkom- munen ansvarar för att tillhandahålla och erbjuda vuxenutbildning på gymnasial nivå. En individ har som huvudregel endast möjlighet att delta i en annan kommuns vuxenutbildning på gymnasial nivå om hemkommunen svarar för kostnaderna för den sökandes utbildning. Yrkesutbildningen i komvux och särvux har dock fått ett tydligare regionalt perspektiv . Förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning ställer krav på att minst tre kommuner ska samverka i syfte att öka utbild- ningsutbudet för enskilda och tillgodose behoven på hela arbetsmark- naden i de samverkande kommunerna. Det har ökat förutsättning- arna för enskilda individer att kunna ta del av annan yrkesutbildning på gymnasial nivå än den som återfinns i hemkommunen. Ett motiv till att överväga en regional modell för planering och dimensionering, som framkommer i utredningens direktiv, är bris- tande samordning och avsaknaden av gemensam planering mellan kommuner samt mellan kommuner och enskilda huvudmän. Detta är något som har uppmärksammats i flera tidigare utredningar. En regional modell kan omfatta aktörer på , regional och statlig nivå. De formella regionernas roll behöver övervägas men den geografiska indelningen är inte given. På flera håll finns fungerande samverkansområden för regionalt planerings- och Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt dimensioneringsarbete som inte nödvändigtvis följer formella regio- nala indelningar. Regionala variationer i förutsättningarna för den gymnasiala utbildningens ändamålsenlighet En regional modell för planering och dimensionering behöver kunna anpassas efter olika regionala förhållanden. Förutsättningarna att uppnå mål och syften i den gymnasiala utbildningen varierar mellan olika delar av landet. Det kan naturligtvis vara svårt att erbjuda ett brett och allsidigt utbud i en glest befolkad kommun med stora avstånd, få skolor och utbildningsanordnare samt begränsad tillgång på lärare. Balansen mellan utbud och efterfrågan av utbildad arbets- kraft, dvs. kompetensförsörjningen, kan i hög grad se olika ut på lokala och regionala arbetsmarknader och beroende på variationer i demo- grafin. Det kan vara svårt att uppnå likvärdighet mellan skolor i ett område där många skolor konkurrerar om resurser i form av elever och lärare. Ett effektivt resursutnyttjande kan innebära skilda lös- ningar i olika lokala sammanhang, men också mellan gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Framtiden rymmer alltid en viss osäkerhet All form av planering handlar om att blicka framåt och det inbegriper alltid ett visst mått av osäkerhet. Demografisk utveckling är vanlig- tvis lätt att förutse, men arbetsmarknaden är ständigt i förändring även om den historiskt sett sällan har förändrats radikalt från till ett annat. Krisen till följd av coronapandemin 2020 är dock ett exempel på att behoven på arbetsmarknaden kan skifta snabbt och oväntat. På lång sikt finns också en rad faktorer som med stor sannolikhet kan påverka efterfrågan på arbetsmarknaden. Det handlar t.ex. om migration, förändringar i konjunkturen, konsekvenser av teknikutveckling samt ökad automation och digitalisering. Sannolikt kommer även klimatförändringarna att påverka både vår konsum- tion och förutsättningarna för person- och varutransport. Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt Ett sätt att ta höjd för osäkerhet är att säkerställa att gymnasie- skolans utbildningar både är tillräckligt breda för att rusta elever för framtida förändringar och tillräckligt specifika för att rusta elever för den verklighet de möter när de lämnar gymnasieskolan för att studera vidare eller försörja sig själva. Ett annat sätt att ta höjd för osäkerhet är att skapa förutsättningar för komvux att flexibelt kunna erbjuda yrkesutbildning som ger individer möjlighet till kompetensutveck- ling och karriärväxling. Att framtiden rymmer ett visst mått av osäkerhet är ingen ursäkt för att inte planera och dimensionera. Tvärt om är planering en självklar och helt nödvändig förutsättning för att erbjuda utbildning. beslutar huvudmännen vilka utbildningar och hur många platser på dessa som ska erbjudas. Som konstaterats ovan har utbildningarnas innehåll betydelse för individens beredskap för framtida förändringar. Uppdraget till denna utredning handlar dock inte om innehållet utan om just planering och dimensionering av utbildningsutbudet. För utredningen har det därför varit viktigt att söka svar på frågor som handlar om vad som påverkar utbudet . Hur går det till när huvudmännen planerar och dimensionerar i praktiken? Vilken form av beslutsunderlag be- hövs för att beslut om utbudet ska vila på en mer empirisk grund? Finns det ekonomiska drivkrafter som påverkar utbudet? Mot bakgrund av en kartläggning av hur planering och dimensio- nering går till har utredningen övervägt om det finns praktiska hinder som behöver undanröjas för en mer ändamålsenlig planering och dimensionering. Utredningen har också övervägt vilka principer som ska styra planering och dimensionering för att utbudet på ett resurseffektivt sätt ska bidra till mesta möjliga nytta för både individ och samhälle. Att utforma en modell för planering och dimensionering både för komvux och gymnasieskolan kräver vidare en analys av de olika skol- formernas olika förutsättningar och uppdrag. Gymnasiesärskolan och särvux ingår också i utredningens uppdrag. Båda dessa skolformer präglas av delvis andra utmaningar än gymnasieskolan och komvux. Det krävs ofta en hög grad av individualisering och behoven på arbets- marknaden är svårare att knyta till utbudet då etableringen på arbets- marknaden ofta kräver någon form av lönesubvention. Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt Stora demografiska förändringar påverkar planeringen av gymnasieskolan Om utbudet ska förändras i någon riktning krävs tid för omställning. Det gäller vid reformer men också vid den löpande planeringen av utbudet, eftersom det kan krävas framförhållning för att för- ändra utbudet eller för att bygga en ny skola. Förändringar i demo- grafin kommer i större delen av landet innebära att antalet ungdomar och unga vuxna ökar kontinuerligt. En tilltagande urbanisering innebär att behovet av utbildningsplatser i städerna ökar kraftigt. Flyktingströmmar och annan invandring, som innebär förändrade förutsättningar och behov, är svåra att be- döma på förhand. ökar antalet ungdomar i gymnasieålder efter en lång nedgång. har prognosticerat en fortsatt ökning i ungefär samma storleksgrad som ökningen mellan 2000–2010. En- ligt SCB:s aktuella befolkningsframskrivningar1 kommer antalet 16– 18 åringar att fortsätta öka och därefter ligga stabilt i en tioårsperiod.2 1SCB, Statistikdatabasen: framskrivning över folkmängden. Folkmängd efter ålder och år. 2Naturligtvis är dessa framskrivningar förknippade med viss osäkerhet gällande migrationen. Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt Figur 2.1 Ungdomar i åldrarna16–18 år Antal 2000–2019 och prognos Källa: SCB. Pågående gymnasieutbyggnaden får bestående konsekvenser Den demografiska utvecklingen gör att gymnasieskolan kommer att expandera fram till ungefär 2027. Neddragningar på grund av elev- brist kommer att vara relativt ovanliga jämfört med mängden nybygg- nationer och kapacitetsökningar. Expansionen som sker kommer att vara grunden till många kommande elevkullars utbud. Mot bak- grund av detta är de beslut som tas kring utbudet just , och , av stor strategisk betydelse. Det demografiska trycket är högt och väntas öka . Barn, unga och äldre ökar snabbare än gruppen som är i arbetsför ålder, som det redan före pandemikrisen fanns tecken på att står inför en lågkonjunktur. Mycket talar för att ekonomin, både i och globalt, står inför mycket stora utmaningar som en följd av pandemin 2020. Mot denna bakgrund kommer ekonomin att vara av stor betydelse i de kommande årens planering och dimen- sionering av gymnasial utbildning. Behovet av gymnasieutbildning ökar, liksom behoven i andra kommunala verksamheter, som det finns stora behov av effektivisering. Utredningens uppdrag, utgångspunkter och arbetssätt Våra förslag ska syfta till att förbättra kompetensförsörjning, utbild- ningsutbud, resursutnyttjande och likvärdighet samt till att motverka segregation. Dessa kan betraktas som separata områden men de hänger också samman och påverkar varandra sinsemellan. Dessutom finns det ibland inbyggda motsättningar mellan olika syften. För en kom- mun eller ett samverkansområde kan ett utbildningsutbud vara till- räckligt för att möta elevernas intressen men vara otillräck- ligt för arbetsgivarnas kompetensbehov. Det kan också vara svårt att förena ett krav om att erbjuda ett brett och allsidigt utbud med andra krav på resurseffektivitet. Förutom att det förekommer målkonflikter finns det också andra väsentliga värden som kan komma att stå i kon- flikt med varandra. Balanspunkter när det gäller ansvar och inflytande vid planering och dimensionering För en ändamålsenlig planering och dimensionering i förhållande till utredningens syften kan olika intressen behöva ställas mot varandra. Utredningen har identifierat tre centrala områden som kräver prin- cipiella avvägningar mellan väsentliga värden.