sou · H8B321 · 2020-04-15 00:00:00 — Lista över arkiv med innehåll rörande förintelsen/det judiska i under 2 vk •Mosaiska/i (1873–1986) (22,6 hm) •Polismyndigheten i (Utlänningsdossierer) •Kriminalpolisen i (Register över inkommande under 2 vk, passagerarlistor) •Bertil , (förare av en av vita bussarna) •Informationsgruppen – Förintelsens ögonvittnen •Ingeborg – Flyktingströmmen genom 1943–1945 •Kyrkoarkiv – insprängda handlingar •Minns du – berätta insamlingen (intervjuer samt inskickat material) •Hälsovårdsnämndens arkiv (Fartyget ) •Stadsarkivets ämbetsarkiv (Släktutredningar och arierintyg, som begärts av Malmöbor som bodde eller skulle gifta sig i ) •Rådhusrätten om spionrättegångar (tyska spioner) under kriget •Inez efterlämnade papper (fotografier på kz-fångar som anländer till museet). Samlingarna används för att hjälpa människor från hela världen att spåra sina judiska släktingar. Samlingarna används även av forskare i våra läsesalar samt i vår arkivpedagogiska verksamhet. Arkiven har varit underlag till en lång rad av böcker och filmer om förintelsen. så har gett ut boken mellan krig och fred, minnesbilder från –1945, utgiven av stadsarkiv 2015. Behovet av forskning, samverkan och internationella nätverk gällande ett museum om Förintelsen? Förintelsens ondska var unik och därför kan förintelsen aldrig jämföras med andra folkmord eller händelser, men för att förstå förintelsen måste vi också förstå att den inte uppstod i ett vakuum. De människor som själva upplevde Förintelsens ondska håller nu på att lämna oss, forskningen är nödvändig för att utöka och sprida vår kunskap. Förintelsen berör människor på alla kontinenter och måste beforskas i ett internationellt perspektiv och från många olika forskningsvinklar – ingen enskild forskningsdisciplin äger frågan. Trots att vi har forskat kring Förintelsen så är det mycket som vi inte har haft möjlighet att forska kring . En lång rad av faktorer har samverkat till att utöka det tillgängliga källmaterialet, bland dessa faktorer ingår murens fall, det påföljande uppöppnandet av ryska och östeuropeiska arkiv och att sekretessgränserna har börjat att löpa ut i de redan tillgängliga arkiven. En viktig konsekvens av att dessa arkiv har öppnats är att perspektivet på Förintelsen har förändrats från att vara tyskcentrerat till allmän europeiskt. Detta ställer också större krav på internationell samverkan och samarbete kring forskning, källorna till studier kring förintelsen – i både arkiv, museer och bibliotek – finns spridda över hela världen och på en rad av olika språk. Omfattande digitalisering har skapat enorma digitala arkiv lätt tillgängliga för forskare från hela världen (t.ex. Infrastructure eller Holocaust Memorial Mu- seum). Förhoppning är att digitalisering och AI kommer att skapa nya möjligheter att sammanställa och bedriva nya former av forskning. Genom att studera och tala kring Förintelsen minneshåller vi de som försvann i den och motverkar vi att något liknande ska ske . I när antisemitismen åter växer, nynazistiska rörelser demonstrerar på gatorna och antalet repressiva stater ökar måste vitala om det som hände så att det aldrig kan upprepas. Avslutningsvis så vill stadsarkivet alltid samarbeta med alla rele- vanta organisationer och skulle varmt se fram mot ett nytt museum i med fokus på Förintelsen. Vad gäller bestånd inom ämnet ber myndigheten att få hänvisa till dokumentet Källor till Förintelsens historia i svenska arkiv. En kommenterad sammanställning av svenskt arkivmaterial av relevans för utredningen och för ett framtida museum, författad av fil den framgår tydligt vilka arkivbestånd av relevans för utredningen som finns hos (och även vad som finns på andra ställen). Redogörelsen har skickats in till Utredningen av , men bifogas även detta svar. I övrigt hänvisar till arkivguiden Källor till invandringens historia (2017). kan konstatera att materialen används flitigt, både av akademiska forskare och av släktforskare. Dessa kommer både från och från andra länder. Behovet av forskning, samverkan och internationella nätverk Som arkivmyndighet har ingen särskild åsikt kring ”behovet av forskning, samverkan och internationella nätverk gällande ett museum om Förintelsen”. Däremot ser myndigheten att detta är ett aktivt forskningsfält. har därför beslutat att göra en särskild insatsför att bistå forskningen inom detta ämnesområde. författar myndigheten en särskild arkivguide till judisk historia i , vilket också berör Förintelsens historia. Arbetet leds av fil. och bekostas dels av och , dels av myndighetens interna FoU- medel. har också på uppdrag av i digitaliserat utvalda delar av i arkiv. 2Se bilaga 3. Universitetsbiblioteket har gjort en inventering av utifrån frågan från utredningen, följande kom fram (sökbart via ): •Ingenjör (1900–1980) arkiv. flydde till i samband med nazismen i och bodde sedan i fram till sin död. •Vidare finns en del korrespondens och annat relaterat till fysikern (1894–1970). •Samt fysikern (1891–1981). Bägge var verksamma vid i och flydde sedan undan nazisterna, men hade kontakt med och svenska forskare. Båda ovannämnda material har använts av utländska vetenskapshistoriker. Det skulle kunna finnas mer av intresse, men det är svårt att söka fram utan att ha förfrågningar som är mer preciserade, t.ex. med namn. Därifrån är det naturligt att gå vidare till de andra frågorna. •Universitetsbibliotekets samlingar anropas just utifrån behov av specifik information, vi finns där som en resurs som kan tas i anspråk, men vad de används till (annat än främst inom forskning och högre undervisning) är vi vanligtvis inte involverade i, eller ”för bok” på. •Det är lätt att ställa sig positiv till initiativ som fortsätter att motverka antisemitism (eller andra rasistiska uttryck naturligtvis) genom att forska kring och hålla minnet levande. Och beslutar vi i att skapa någon ny institution kring detta så är vår roll som ett stort universitetsbibliotek att så att säga finnas där och kunna tillhandhålla material ur våra samlingar. Komplettering från KvinnSam; •En kapsel med brev och dikter från till , men det är fotokopior (, A1:63a:2). Tillsammans med sin man startade hon Internationella studenthjälpen i (hon var sekreterare ). Föreningen arbetade med att stödja judiska studenter och hjälpa judiska flyktingar undan förföljelse. •Arkivet efter för fred och frihet, IKFF har material rörande och fredsarbetet där. Framstående fysiker inom radioaktivitet och kärnfysik. Hon var av judisk börd och tvingades fly 1938. Via och i kom hon till där hon erbjöds arbete vid . (Det finns även spridda brev från i andra arkiv, t.ex. arkiv). har en särställning bland landets forskningsbibliotek. I stället för att bygga upp sina samlingar kring en fast och strikt förståelse av ämneskunskaper riktar KB sin förvärvsstrategi på samhälleliga drivkrafter. Dessa belyser invecklade kulturella skeenden och lyfter fram människans delaktighet i dessa processer. Genom att tillhandahålla ett brett och ofta disparat spektrum av källor såväl innebördsmässigt som materiellt utgör KB:s samlingar med sina olika plattformar ett unikt laboratorium i vilket idéernas framväxt, deras explosiva kraft och följdverkningar träder fram i dagsljuset även bortom skriftvärldens gränser. Detta gäller även frågor som rör Förintelsen. På KB samspelar olika materialtyper och kulturbärare med varandra. tillhandahåller opinionsbildarnas handskrivna källor, upplyser om skriftens betydelse när idéer övergår till handling ofta med hjälp av efemära publikationer och är ett laboratorium för hur filmen och annat audiovisuellt material har påverkat landets politiska landskap. KB:s rika tryckta samlingar presenterar en djup bild av nazismens rötter idéer om folkgruppernas särart och den wilhelminska nationalismen. De svenska samlingarna berättar om hur nazistiska idéer hittade en grogrund i och hur anpassade sig till den nya verkligheten. Samtidsmaterialet vittnar om hur förintelsebegreppet har bibehållit sitt värde och sin aktualitet för det sena 1900-talets och tidiga 2000- talets politiska och kulturella topografi. Vart annars om inte till KB ska man gå för att bekanta sig med den tyska filmmyndigheten enorma inflytande och bläddra i till synes små klisterlappar med högerextremistiska slagord av den typ som än kan uppenbara sig obemärkt på publika platser? KB är hemvisten för det officiella och inofficiella, för det uthålliga och det tillfälliga, för det utforskande och publiknära, för det analoga och digitala. Universitetsbiblioteket vid har en rad samlingar som kan vara av relevans för utredningen. Som ett pliktbibliotek med ett bevarandeuppdrag så återfinns i universitetsbibliotekets samlingar allt i tryckt material. För utredningen relevant material kan här återfinnas tryckt litteratur under men även småtryck från såväl protyska som antinazistiska organisationer i . Materialet är dock inte ordnat tematiskt och vi kan därför inte i detalj redogöra innehållet utan att genomföra en fullständig inventering av innehållet i samlingarna . Detta är något som tyvärr inte är möjligt på grund av samlingarnas omfång. Utöver det tryckta materialet så har universitetsbiblioteket även en rad specialsamlingar och personarkiv som kan vara av intresse för utredningen. Främst rör det sig här om Ravensbrücksamling, se nedan, men det finns även en rad andra samlingar som kan vara aktuella i sammanhanget. I dessa samlingar, oftast personarkiv, finns korrespondens, dagböcker, manuskript, fotografier och i vissa fall även trycksaker. Tyvärr så uppstår här samma problematik som gäller rörande tryckta samlingar, dvs. det är omöjligt att avgöra vilka samlingar som innehåller material rörande förintelsen utan att genomföra en fullständig inventering av samtliga arkivsamlingar. har universitetsbiblioteket strax under 1 300 personarkiv på totalt . Vi har dock försökt identifiera några av de arkiv där material som eventuellt kan vara av intresse för utredningens frågeställningar och fortsatta arbete. Här är det främst vol. II: 50, . som efterfrågas av forskare. Här finns en rad tryck och tidningar från den danska motståndsrörelsen under den tyska ockupationen. Det finns även litteratur som ansågs olaglig av ockupationsmakten samt inspelade samtal med . •Handlingar rörande Bokinsamlingen för krigsfångar under . •Erik Rooths arkiv. •Hans Friedrich Bluncks arkiv. •Fredrik Bööks arkiv. •Gottfrid och Lizzie arkiv. •Sture Bolins arkiv. •Edvard arkiv och brevsamling. •Herman Nilsson-Ehles arkiv. •Gustaf Auléns arkiv. •Zygmunt Lakocinskis arkiv. •Svensk-tyska akademiska förbundet i Lunds arkiv, finns tyvärr inte i men det kommer snart en fullständig förteckning. En äldre förteckning finns i handskriftskatalog, under Sällskap; (förbundet). Här finns korrespondens och utklipp rörande förbundets föredragsverksamhet . (1905–1987) privata arkiv är väldokumenterat på UB i . En noggrann arkivförteckning finns tillgänglig på svenska. Materialet omfattar verksamhet i då han anställdes som polsk lektor vid . Utbildad konsthistoriker vid i , Lakocinski utökade sin verksamhet i genom att förmedla kontakten mellan polska konstnärer, bosatta och verksamma i , och svenska gallerister, i synnerhet i . I arkivet återfinns historiskt material i form av tidningsartiklar från lokalpressen. –1939 hade Lakocinskis verksamhet i en tydlig kulturell prägel. Vändpunkten i Lakocinskis karriär kom när invaderades av Nazityskland. Lakocinski återvände inte till det krigsdrabbade hemlandet utan stannade kvar i där han dokumenterade Nazitysklands aggressiva politik riktad mot polska medborgare. Genom insamling av tidningsartiklar, publicerade i den svenska och tyskspråkiga pressen, påbörjade Lakocinski en omfattande världsbevakning för den i Londonbaserade polska exilregeringens räkning. Resultatet av Lakocinskis dåvarande världsbevakning finns i som onekligen utgör ett lämpligt forskningsmaterial för både akademiskt skolade forskare och släktforskare. var Lakocinski engagerad i olika polska föreningar som bl.a. Polenhjälpen, vars huvuduppdrag var att samla in både ekonomiska medel och begagnade kläder för de behövande i . Arkivmaterialet beträffande (1945–1972) är väl förtecknat på engelska och tillgängligt i databasen . Arkivets huvuddel består av 512 djupa intervjuer, varav hälften finns i engelsk översättning. Intervjuerna genomfördes –1946 med f.d. koncentrationslägerfångar som evakuerades till med ”vita bussar” . Förutom intervjuer innehåller arkivet handgjorda läroböcker, skrivna i smyg av Ravensbrück-kvinnor. Läroböckerna användes i samband med den hemliga undervisning som bedrevs i lägret för att utbilda de unga polska kvinnor som på grund av utbrott aldrig blev klara med sin gymnasieutbildning. Arkivet innehåller även kopior av tyska transportlistor, en samling svartvita fotografier från krigsåren, såväl hemlig som legal brevväxling mellan de evakuerade till koncentrationslägerfångarna och deras släktingar i hemlandet, dokumentation beträffande fångarnas första tid i , listor av tillfälliga flyktingförläggningar i , brevväxling mellan arbetsgrupp och f.d. koncentrationslägerfångar samt diverse organisationer och myndigheter. Teckningar gjorda av den polska konstnärinnan , som var politisk fånge i Ravensbrück och ritade sina medfångar i olika vardagssituationer, har lånats ut till flera svenska institutioner som bl.a. Forum för levande historia och i . Pietkiewicz teckningar har även efterfrågats av både polska och amerikanska museer och institutioner. Den mest relevanta delen av Polska Källinstitutets arkiv digitaliserades och tillgängliggjordes . har intresset för arkivmaterialet ökat enormt. Utav 250 000 poster registrerade och offentliggjorda i databasen utgör Polska Källinstitutets arkiv av samtliga elektroniska besök. Materialet har visserligen använts av engelska, svenska, tyska och polska forskare, men det är framför allt släktforskare bosatta i engelskspråkiga länder med i spetsen som regelbundet efterfrågar de handlingar som arbetsgrupp samlat in under sin verksamma tid. Behovet av forskning, samverkan och internationella nätverk Flera polska föreningar och organisationer har visat intresse för UB:s Ravensbrück-arkiv och efterfrågat möjligheten för ett internationellt samarbete. har endast besvarat den första frågan i bilagan, detta genom en sökning i Libris databas (svenska forskningsbiblioteks och några folkbiblioteks gemensamma databas) om vad som finns under ämnesordet Förintelsen (554 poster) samt under klassifikation (338 pos- ter) i detta ämne. Till detta tillkommer e-publikationer och material i databaser. En bättre helhetsbild av vad som finns i bedöms att kan ge. Flera angränsande ämnen bör också undersökas, t.ex. rasism. Utredningens kontakt på universitetsbiblioteket, bibliotekarie , framhävde att han och bl.a. katalogiserade Judiska i sammanhållna samling om Förintelsen och att denna stora samling borde vara av intresse. meddelade även att det i hans egen privata samling om judarna i Jászberény, , finns föremål, personliga berättelser och cirka ett tusen fotografier, de flesta från mellankrigstiden. 5 personer i denna samling har svensk anknytning. vill särskilt lyfta fram vissa arkiv i UUB:s samlingar som är av relevans för utredningen om ett museum om Förintelsen. Dessa är följande: •Gunhild Tegens arkiv med material till boken vittna inkl. underlag för bok vittnar – . •Tyska legationens klipparkiv om Tysklandsbilden i svensk press under kriget. •Tanja forskningsmaterial rörande minne. •I universitets arkiv (UUA) finns även arkiv, jfr länk inkl. utförlig arkivbeskrivning i pdf-form. Angående behovet av forskning, samverkan och internationella nätverk gällande ett museum om Förintelsen ställer sig UUB positivt till samverkan i dessa frågor. Material i samlingarna i UUB är tillgängligt för forskning och studier på plats. Lån till utställningar är likaledes möjliga, i enlighet med gällande rutin. Övriga myndigheter och institutioner Forum för levande historia Vad har ni i era samlingar som kan ha relevans för utredningen? Forum för levande historia (FLH) har en relativt stor samling av vittnesmål i olika format. Vi har en webbsida som kartlägger var i man finner samlingar av vittnesmål om Förintelsen. (historia) samlades ett 100-tal intervjuer in som gav vittnesmål från överlevande som kom till i samband med krigsslutet. innehåller också ett stort antal vittnesmål från andra svenskars minnen med stark koppling till Förintelsen, exempelvis sjuksköterskor som tog emot överlevande, barnflyktingar, chaufförer för de Vita bussarna, politiskt aktiva studenter, präster med mera. Alla dessa vittnesmål, tillsammans med vittnesmål som samlats in därefter utgör en viktig resurs i FLH:s arbete med utbildningsmaterial. Vidare har myndigheten en webbsida med syfte att vara en guide för alla som söker efter vittnesmål eller samlingar av vittnesmål från Förintelsen. FLH har sett ett behov av att samla olika institutioners arkiv/ samlingar med vittnesmål och göra det mer överblickbart för pedagoger och forskare. Detta är ett arbete som pågår och resultatet finns på myndighetens hemsida. Hur har i så fall dessa samlingar använts? Vi har i olika projekt, utställningar och pedagogiska workshoppar använt oss av vittnesmål för att förmedla kunskap om Förintelsens historia. Vi har också tagit fram särskilt pedagogiskt material för arbete med vittnesmål i klassrummet. För en närmare presentation av detta arbete samt redogörelse för verksamheten vid Forum för levande historia se kapitel 3. Behovet av samverkan i och internationellt Att arbeta med Förintelsens historia kräver ett internationellt samarbete och kontakter med andra Holocaust institutioner. I finns flera aktörer som skulle beröras av museets verksamhet. Museet behöver samverka med dessa liksom med institutioner i många andra länder. I direktiven nämns att det finns en lång rad institutioner i , främst museer men även arkiv och bibliotek, som har samlingar som är relevanta för ett museum om Förintelsen, t.ex. föremål och dokument från överlevande, om flyktingmottagande under kriget och om svenska relationer med Nazityskland. Det är viktigt att den framtida verksamheten kan utnyttja de samverkansmöjligheter som detta medför. Att arbetet ska bedrivas på vetenskaplig grund bör vara en självklarhet. För FLH har det fungerat väl att samverka med forskarsamhället, men det skulle finnas många vinster med att ha forskare närmare knutna till verksamheten genom affiliation. Kopplingen till vid skulle behöva utredas ytterligare. Med erfarenhet av verksamheten ser vi att en klar skiljelinje mellan forskning och övrig verksamhet inte är möjlig och inte heller är något vi rekommenderar. Myndigheten har i allt högre grad initierat undersökningar och producerat rapporter i nära samarbete med forskningssamhället. Dialekt- och folkminnesarkivet i Inom ramarna för Projektet vardagsliv (2011–2016) samlades det in material om upplevelser och erfarenheter av att leva som jude eller judiskt i i det förflutna och i nutid. Samlingen innehåller inspelade intervjuer med utskrifter, fotografier, skrivna svar på frågelistor, foldrar med mera. På arkivet finns även inspelade och utskrivna intervjuer om antisemitism och antisemitiska yttringar bland unga vuxna (18–) med judiskt ursprung, utförda på uppdrag av 2005. I arkiv finns inga separata arkiv eller särskilda serier i frågan men det finns material i vissa personarkiv (t.ex. och arkiv) som rör flyktingfrågor under , främst kopplade till de baltiska staterna. Det kan även finnas kopplingar i andra personarkiv. I vår topografiska serie förkommer information med koppling till den tyska legationen rörande t.ex. besök, förfrågningar om att använda kulturmiljöer men informationen är utspridd och det krävs omfattande efterforskningar för att gå igenom materialet (serien omfattar ). Har ni, eller har ni information om, samlingar och privata föremål som kan ha relevans för utredningen? Några egna samlingar har inte . Däremot har vi kontakter med enskilda vars privata föremål kan vara av intresse för det planerade museet samt att vi har kunskaper om artefakter med koppling till som finns i andra museers samlingar. Hur ser ni på de delar som ingår i våra direktiv rörande behovet av samverkan i och internationellt? Med avseende på den universalisering minnet av Förintelsen genomgått , med potential att utmana ontologiska föreställningar om socialt liv och samhällets konstitution, samt det faktum att internationella och transnationella rörelser i dessa minnesförändringar är påtagliga, är internationell samverkan förmodligen nödvändig för att museet ska vara relevant. Om någon av de mest framträdande internationella institutionerna ska nämnas i sammanhanget är det Yad Vashem, som bör vara en given partner med vilken man bör söka etablera formaliserad kontinuerlig samverkan (se nedan). En sådan samverkan ger fördelar ur flera aspekter, inte minst gällande utbildning av museets personal och utställningsexpertis. Nationellt bör samverkan kännetecknas av en öppenhet mot framför allt lokala arkiv och samlingar. Hur ser ni på de delar som ingår i våra direktiv rörande behovet av forskningsanknytning? Forskning om Förintelsen kännetecknas av de många akademiska discipliner som är involverade, de många nationella förankringarna samt internationella perspektiv. Till detta kommer den moraliska dimension som långt ifrån all historisk forskning har att härbärgera. Ett utbildningsvetenskapligt perspektiv, vilket är forskningsanknytning till Förintelsen, kan illustrera Förintelsens mångdimensionella kraft; Förintelsen är den enda historiska händelse som givit upphov till ett eget internationellt utbildningsvetenskapligt forskningsfält, Teaching and Learning about the Holocaust (TLH). Museet bör således ha nära kontakter med akademiska institutioner som bedriver forskning relaterat till Förintelsen. Med hänsyn tagen till den plats Förintelsen har i det offentliga rummet är det särskilt viktigt att dessa kontakter säkrar museets vetenskapliga precision och anseende; rimligen kommer dynamiska och svårförutsedda mediala debatter att genereras av museets utställningar, inte minst eftersom Förintelsen instrumentaliseras politiskt. I SCB:s internationella samling finns ett ganska stort antal av tyska publikationer, bl.a. från tiden före och under Förintelsen som, enligt uppgift lär vara tämligen unikt material. SCB:s internationella samling av Officiell statistik är omfattande och kommer i samband med att myndigheten flyttar att tas över av . vid är centralarkiv för skriftligt material för , och med dotterbolag och föregångare. Arkivet omfattar handlingar och fram till , men det enda som i våra samlingar möjligen kan ha relevans till Förintelsen är förekomsten av enstaka manuskript till program om antisemitismen. Vad avser användande av sparade program för forskning hänvisar SR till audiovisuella-medier.html. Finns det samlingar? Föreningen () är övertygande om att det finns gott om dokument och artefakter som skulle kunna överlämnas till ett framtida museum hemma hos överlevande eller hos barn till överlevande. Men finns det dokumentsamlingar på många håll i , i och på landsarkivet i t.ex. har också initierat ett samarbete med om att samla in dokument från överlevande. Det finns också dokument från svenska överlevande samlade i Yad Vashem i . FFÖ hjälper gärna till i ett arbete att samla in dokument och artefakter hos överlevande, men tror att det är viktigt att det arbetet kan komma igång . Det finns också många olika arkiv och samlingar med skriftliga eller inspelade vittnesmål av överlevande som tog sig till ; , Forum för levande historia, UR, Poddinspelningar, med flera. FFÖ har ett 20-tal vittnesmål inspelade på video. Samverkan i och internationellt samt forskningsanknytning Vi ser det som mycket viktigt att museet har en tät samverkan med andra institutioner som arbetar inom samma område.