sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — 2.som riktar sig till huvudmän för förskoleenheter som avses i första stycket tredje meningen i syfte att stimulera att dessa inrättar karriär- steget förste förskollärare. Bestämmelsen innehåller strävansmål för huvudmän inom skolväsen- det när det gäller karriärsteg för lärare. I första stycket har gjorts ett tillägg som innebär att huvudmän för förskoleenheter med särskilt svåra förutsättningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund ska sträva efter att inrätta karriär- steg för särskilt duktiga förskollärare. Med särskilt svåra förutsätt- ningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund avses t.ex. förskoleenheter där en stor andel av barnen lever under svåra eko- nomiska eller sociala förhållanden. Det kan också handla om att många barn är nyanlända barn eller barn som i annat fall har ett annat modersmål än svenska. Det kan vidare handla om förskolor som ligger i områden med socioekonomiska utmaningar. Det avgörande är att det vid förskolan finns en stor andel barn som har ett särskilt behov av tillgång till välutbildad personal som kan möta barnens behov, särskilt när det gäller språkutveckling i svenska. Andra stycket första punkten motsvarar till sitt innehåll det tidigare andra stycket. I bestämmelsen har tillagts att det statsbidrag som lämnas enligt första punkten avser huvudmän för förskoleklass, grund- skola, grundsärskola, specialskola, sameskola, gymnasieskola, gym- nasiesärskola och vuxenutbildning. Någon ändring i sak är inte avsedd. I andra stycket andra punkten finns en ny bestämmelse som inne- bär att regeringen meddelar föreskrifter om statsbidrag som riktar sig till huvudmän för förskoleenheter som avses i första stycket tredje meningen i syfte att stimulera att dessa inrättar karriärsteget förste förskollärare. Bestämmelsen avser förskoleenheter som har särskilt svåra förutsättningar med beaktande av barnens socioekonomiska bakgrund. Paragrafen behandlas i avsnitt 10.8.3. I detta kapitel finns bestämmelser om –barnens och elevernas lärande och personliga utveckling (2 §), –information om barnets och elevens utveckling (3 §), –garanti för tidiga stödinsatser i förskoleklassen och lågstadiet (4–4 b §§), –stöd i form av extra anpassningar (5 §), –särskilt stöd (6–12 §§), –mottagande och undervisning av nyanlända elever (12 a–12 i §§), –överlämning av uppgifter vid övergång mellan och inom skol- former (12 j §), –definition av nyanlänt barn (12 k §), och –allmänna bestämmelser om betyg (13–21 §§). Paragrafen anger kapitlets innehåll. Ett tillägg har gjorts med anled- ning av att antalet paragrafer har utökats genom att det i kapitlet förts in en definition av nyanlänt barn (12 k §). Med nyanländ elev avses i denna lag den som 1.har varit bosatt utomlands, 2.nu är bosatt i landet, och 3.har påbörjat sin utbildning här senare än höstterminens start det kalenderår då han eller hon fyller . En elev ska inte längre anses vara nyanländ elev skol- gång här i landet. Som bosatt utomlands anses den som inte anses bosatt i landet enligt 29 kap. 2 §. Paragrafen innehåller en definition av nyanländ. Bestämmelsen har justerats så att det klart framgår att den definierar en nyanländ elev och därmed inte gäller för barn i förskoleåldern, vilka i stället omfattas av definitionen av nyanlänt barn i 3 kap. 12 k §. Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3. Med nyanlänt barn avses i denna lag ett barn som har uppehållstillstånd i enligt utlänningslagen (2005:716), inte omfattas av 12 a § och inte har uppnått den ålder när skolplikt enligt 7 kap. 10 § inträder. 1.vara fött utomlands och ha vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i tillsammans med barnet och barnet och vårdnadshavarna har vistats här än , 2.vara fött i och ha vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i och har vistats här än , eller 3.vara fött utomlands och ha kommit till utan sina vård- nadshavare och har vistats här än . Om barnet vistas i med endast en vårdnadshavare ska pröv- ningen göras utifrån den vårdnadshavaren. Paragrafen är ny. Den innehåller en definition av nyanlänt barn. I första stycket anges inledningsvis vissa generella krav för att ett barn ska ses som ett nyanlänt barn enligt skollagen. barn avses till att börja med barn som har uppehållstillstånd enligt utlänningslagen (2015:716). Det saknar här betydelse på vilken grund uppehållstillstånd har meddelats och om uppehållstillståndet är per- manent eller tidsbegränsat. Vidare ska ett nyanlänt barn inte omfattas av bestämmelsen i 3 kap. 12 a § skollagen. Ett barn som är en nyanländ elev enligt nämnda be- stämmelse kan alltså inte vara ett nyanlänt barn enligt denna bestämmelse. Ett nyanlänt barn ska inte heller ha uppnått åldern för skolplikt enligt 7 kap. 10 § skollagen. Av första stycket första punkten framgår att som nyanlänt barn räknas barn som är födda utomlands och som kommit hit med vård- nadshavare som också är födda utomlands och varit bosatta utom- lands men som är bosatta med barnet i . Det handlar alltså om utomlands födda barn som kommit till med utomlands födda vårdnadshavare. Bestämmelsen omfattar därmed inte utomlands födda barn till vårdnadshavare som är födda i och som efter barnets födelse återvänt till , eller barn som har en vårdnads- havare som är född i . Vidare ska barnet, för att räknas som nyanlänt barn, ha vistats i än . Av första stycket andra punkten framgår att som nyanlänt barn räknas även barn som är födda i men som har vårdnadshavare som är födda och har varit bosatta utomlands, men som är bosatta i . Även här gäller att båda barnens vårdnadshavare ska vara födda utomlands och ha varit bosatta utomlands, vilket innebär att barn som har en vårdnadshavare som är född eller har varit bosatt i inte räknas som ett nyanlänt barn. Vidare ska barnets vård- nadshavare ha vistats här än . Enligt första stycket tredje punkten avses med nyanlänt barn även barn som är födda utomlands och som har kommit till utan sina vårdnadshavare. Bestämmelsen omfattar exempelvis s.k. ensam- kommande barn, dvs. barn som kommer till och söker asyl i sällskap med andra än sina vårdnadshavare, t.ex. tillsammans med sys- kon eller andra släktingar. Även i detta fall gäller att barnet ska ha vis- tats här än för att anses vara ett nyanlänt barn. Det bör framhållas att bestämmelsen inte avser att omfatta barn som efter internationell adoption kommer till . Sådana barn har genom adoptionen förvärvat vårdnadshavare och kan därmed inte anses kom- ma till utan vårdnadshavare, även om barnet rent faktiskt skulle resa in i utan sällskap av vårdnadshavare. I andra stycket klargörs att om barnet vistas i med bara en vårdnadshavare ska prövningen av om barnet ska anses som ett ny- anlänt barn göras utifrån den vårdnadshavaren. Så är fallet t.ex. om en av barnets vårdnadshavare har avlidit eller om en vårdnadshavare finns kvar i barnets hemland eller någon annanstans utanför . Paragrafen behandlas i avsnitt 8.3. I detta kapitel finns bestämmelser om –vilka som omfattas av skolplikt (2 §), –rätten till utbildning (3 §), –hur skolplikten fullgörs (4–9 §§), –när skolplikten inträder (10 §), –tidigare skolstart och undantag från skyldigheten att fullgöra skolplikt i förskoleklass och obligatorisk förskola (11–11 b §§), –när skolplikten upphör och rätten att därefter slutföra skolgån- gen (12–16 §§), –deltagande i utbildning (17–19 a §§), och –ansvar för att skolplikten fullgörs (20–23 §§). Paragrafen anger kapitlets innehåll. En justering har gjorts med an- ledning av att en underrubrik och kapitlets innehåll har ändrats. Skolplikten ska börja fullgöras i den obligatoriska förskolan. Därefter ska skolplikten fullgöras i förskoleklassen och sedan i eller i den skolform där barnet tas emot enligt 5, 6 eller 7 §, om inte skolplikten fullgörs på något annat sätt enligt bestämmelserna i 24 kap. Skolplikten kan dock börja fullgöras direkt i förskoleklassen, grund- skolan, grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan enligt 11, 11 a och 11 b §§. I paragrafen regleras i vilka skolformer eller på vilket annat sätt skol- plikten ska fullgöras. Ändringen i första stycket innebär att barn som har skolplikt nor- malt ska börja fullgöra den i den obligatoriska förskolan. Därefter ska skolplikten, såsom , fullgöras i förskoleklassen och sedan i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan eller enligt bestämmelserna i 24 kap. om särskilda utbildningsformer. Att skol- plikten ska inträda höstterminen det år då barnet fyller följer av 10 §. Förskolan är alltså obligatorisk för alla 5-åringar. En 5-åring kan gå i den obligatoriska förskolan vid en eller enskild förskola eller vid en förskola som enligt avtal om samverkan enligt 23 kap. anordnas vid en skolenhet med sameskola. I andra stycket införs en upplysning om att skolplikten kan börja fullgöras direkt i förskoleklassen enligt 11 §. Se kommentaren till den bestämmelsen. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3 och 9.3.4. Skolplikten inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns synnerliga skäl får barnet dock börja fullgöra sin skolplikt i den obligatoriska förskolan först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Om det finns särskilda skäl får barnet börja fullgöra sin skolplikt i förskoleklassen först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Frågan om uppskjuten skolplikt prövas av hemkommunen efter begäran av barnets vårdnadshavare. Paragrafen innehåller bestämmelser om när skolplikten inträder. I första stycket görs inledningsvis en ändring som innebär att skol- plikten ska inträda höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Skolpliktsåldern sänks alltså med . Vidare görs ett tillägg som inne- bär att barn, om det finns synnerliga skäl, får börja fullgöra sin skol- plikt i den obligatoriska förskolan , dvs. höstterminen det kalenderår då barnet fyller . I kravet på synnerliga skäl ligger att nästan alla barn bör kunna börja i den obligatoriska förskolan det år då barnet fyller och att det därför bara undantagsvis bör bli aktu- ellt att senarelägga fullgörandet av skolplikten i den obligatoriska för- skolan. Synnerliga skäl kan vara att barnet har en grav utvecklingsstör- ning, en annan svår funktionsnedsättning eller en allvarlig sjukdom som gör att det inte är lämpligt att barnet börjar i förskolan vid den aktuella tidpunkten. I andra stycket finns en bestämmelse som anger att barnet om det finns särskilda skäl får börja fullgöra sin skolplikt först höstterminen det kalenderår då barnet fyller . I bestämmelsen har gjorts ett förtydligande för att klargöra att den avser fullgörande av skolplikten i förskoleklassen. Om hemkommunen medger uppskju- ten skolplikt enligt denna bestämmelse ska barnet fortsätta gå i den obligatoriska förskolan. Av tredje stycket framgår att hemkommunen prövar frågan om upp- skjuten skolplikt efter begäran av barnets vårdnadshavare. Hemkom- munens beslut om uppskjuten skolplikt får överklagas till Skolväsen- dets överklagandenämnd (28 kap. 12 § första stycket 2). Detta kommer alltså även att gälla beslut om uppskjuten skolplikt avseende den obligatoriska förskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.3. Ett barn får tas emot i förskoleklassen redan höstterminen det kalen- derår då barnet fyller , även om barnet inte gått i den obligatoriska förskolan. Av 8 kap. 3–7 a §§ framgår att barn ska erbjudas plats i förskola . Paragrafen reglerar tidigare skolstart. I första stycket har gjorts ett tillägg så det framgår att barn får tas emot i förskoleklassen redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller , även om barnet inte har gått i den obligatoriska förskolan. Bestämmelsen innebär att barn kan börja fullgöra sin skolplikt direkt i förskoleklassen utan att först ha gått den obligatoriska förskolan. Eftersom skolplikten enligt 10 § inträder höstterminen det kalenderår då barnet fyller kommer även barn som börjar i förskoleklassen att fullgöra förskoleklassen med skolplikt. Där- med kommer barnen också att omfattas av bestämmelserna om del- tagande i utbildning i 17–23 §§. Exempelvis kan barnets vårdnads- havare bli föremål för vitesföreläggande enligt 23 § om barnet inte fullgör skolplikten. I andra stycket som är nytt införs en upplysningsbestämmelse om att barn ska erbjudas plats i förskola enligt bestämmel- serna i 8 kap. 3–7 a §§. Det innebär att barn som börjar i förskole- klassen har möjlighet att gå i förskolan utan skolplikt före höstterminen det kalenderår då de fyller . Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.4. Ett barn får börja fullgöra skolplikten i , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan höstterminen det kalenderår då barnet fyller om 1.barnet då har gått ut förskoleklassen, eller 2.barnets vårdnadshavare begär att barnet ska få börja i någon av dessa skolformer utan att först ha gått ut den obligatoriska förskolan eller förskoleklassen och barnet bedöms ha förutsättningar för det. Beslut i frågan enligt första stycket 2 fattas av 1.rektorn när det gäller och sameskolan, 2.Specialpedagogiska skolmyndigheten när det gäller specialskolan, 3.barnets hemkommun när det gäller grundsärskolan. I paragrafen regleras tidigare skolstart i och motsvarande skolformer. I första stycket andra punkten har gjorts ett tillägg som innebär att en 6-åring som inte har gått i den obligatoriska förskolan får börja fullgöra skolplikten i eller motsvarande skolformer om barnets vårdnadshavare begär det och barnet bedöms ha förutsätt- ningar för det. Detta kan t.ex. bli aktuellt för barn som enligt 11 § börjat fullgöra skolplikten i förskoleklass redan höstterminen det kalenderår då barnet fyller . Vårdnadshavarnas önskemål om tidi- gare skolstart ska kompletteras med en bedömning från skolans sida, på samma sätt som gäller för barn som inte gått i förskoleklassen. I andra stycket framgår vem som gör denna bedömning i de olika skolformerna. Eftersom barn har rätt till förskola enligt 8 kap. 3–7 a §§ är det inget som utesluter att ett barn vars vårdnadshavare önskar tidigarelägga skolstarten i eller motsvarande skol- former kan ha gått i förskola , även om det inte handlat om den obligatoriska förskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.4. Ett barn som har beviljats uppskjuten skolplikt och som ska tas emot i grundsärskolan får, utöver vad som anges i 11 a §, börja fullgöra skol- plikten i grundsärskolan utan att först ha gått ut den obligatoriska för- skolan eller förskoleklassen, om barnets vårdnadshavare begär det hos hemkommunen. I paragrafen regleras under vilka förutsättningar ett barn får börja fullgöra skolplikten direkt i grundsärskolan, utöver vad som följer av 11 a §. I paragrafen har gjorts ett tillägg som innebär att barn får börja fullgöra skolplikten direkt i grundsärskolan även utan att ha gått ut den obligatoriska förskolan. gäller att så även får ske utan att barnet har gått ut förskoleklassen. Detta får ske om barnets vårdnadshavare begär det, det är klart att barnet ska tas emot i grund- särskolan och barnet har beviljats uppskjuten skolplikt enligt 10 § första och andra styckena. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.4. Skolplikten upphör vid utgången av vårterminen det elfte året eller, om eleven går i specialskolan, det tolfte året efter det att eleven börjat fullgöra skolplikten, om inte annat följer av 13 eller 14 §. I paragrafen finns bestämmelser om när skolplikten upphör. Paragrafen ändras till följd av att skolplikten inträder redan vid ålder (se 10 § första stycket) och alltså förlängs med . Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3. Ett barn i den obligatoriska förskolan eller en elev i förskoleklassen, , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen, om barnet eller eleven inte har giltigt skäl att utebli. Den obligatoriska verksamheten får omfatta per läsår och eller, i den obligatoriska förskolan, förskoleklassen och de två lägsta årskurserna, . Sådan verksamhet får inte förläggas till , eller andra helgdagar. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer får meddela föreskrifter om avvikelser från andra stycket för elever i grund- särskolan och specialskolan. Om ett barn i den obligatoriska förskolan eller en elev i förskole- klassen, , grundsärskolan, specialskolan eller sameskolan utan giltigt skäl uteblir från den obligatoriska verksamheten, ska rek- torn se till att barnets eller elevens vårdnadshavare infor- meras om att barnet eller eleven har varit frånvarande. Om det finns särskilda skäl behöver barnets eller elevens vårdnadshavare inte infor- meras . I paragrafen regleras barns och elevers skyldighet att delta i utbild- ningen. Första stycket ändras på så sätt att även barn i den obligatoriska för- skolan omfattas av närvaroskyldighet. Den närmare innebörden av bestämmelsen redovisas i skollagspropositionen (prop. 2009/10:165 s. 339 f. och 706). Giltig frånvaro är godkänd ledighet och frånvaro till exempel vid sjukdom. Om ett barn på grund av sjukdom eller av någon annan orsak inte kan delta i den verksamhet som anordnas för att ge den avsedda utbildningen i obligatorisk förskola, ska hindret anmälas till förskoleenheten (se 7 kap. 2 § skolförordningen [2011:185]). I andra stycket har den obligatoriska förskolan lagts till bland de skolformer där den övre gränsen för antal skoldagar och antal timmar per dag för den obligatoriska verksamheten anges. Samma övre gräns gäller för den obligatoriska förskolan som för förskoleklassen och de två lägsta årskurserna. Med obligatorisk verksamhet i den obligato- riska förskolan avses per läsår (se 8 kap. 7 b §). I fjärde stycket, som reglerar information om frånvaro till elevernas vårdnadshavare, har tillämpningsområdet vidgats till att även omfatta barn i den obligatoriska förskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.5. Ett barn eller en elev i en skolform som avses i 17 § får beviljas kor- tare ledighet för enskilda angelägenheter. Om det finns synnerliga skäl får längre ledighet beviljas. Rektorn beslutar om ledighet. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta beslut om ledighet som avser än . I paragrafen regleras möjligheten till ledighet i obligatoriska skolformer. I första stycket har gjorts ett tillägg som klargör att paragrafen även omfattar barn i den obligatoriska förskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.5. Ett barn eller en elev i en skolform som avses i 17 § får på begäran av barnets eller elevens vårdnadshavare befrias från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen om det finns synnerliga skäl. Ett sådant beslut får endast avse enstaka tillfällen under ett läsår. Rektorn beslutar om befrielse. Rektorn får inte uppdra åt någon annan att fatta sådana beslut. Paragrafen reglerar möjligheten för rektor att i vissa fall besluta om befrielse från skyldighet att delta i obligatoriska inslag i undervisningen i skolpliktig verksamhet. I första stycket har gjorts tillägg som tydliggör att paragrafen även omfattar barn i den obligatoriska förskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.5. Om ett barn eller en elev har upprepad eller längre frånvaro från den verksamhet som avses i 17 § ska rektorn, oavsett om det är fråga om giltig eller ogiltig frånvaro, se till att frånvaron skyndsamt utreds om det inte är obehövligt. När det gäller barn i den obligatoriska förskolan ska utredningen genomföras i samråd med barnets vårdnadshavare. När det gäller elever i övriga skolformer ska utredningen genomföras i sam- råd med eleven och elevens vårdnadshavare samt med elevhälsan. Om förutsättningarna för en utredning om särskilt stöd enligt 3 kap. 7 § är uppfyllda ska även en sådan utredning inledas. När en utredning om ett barns eller en elevs frånvaro har inletts ska rektorn se till att frånvaron anmäls till huvudmannen. Paragrafen reglerar utredning om frånvaro inom skolpliktig verk- samhet. I första stycket har gjorts tillägg som förtydligar att skyldigheten att utreda frånvaro även gäller för barn i den obligatoriska förskolan, oavsett om frånvaron är giltig eller ogiltig. När det gäller frånvaro i den obligatoriska förskolan ska utredningen genomföras i samråd med barnets vårdnadshavare men inte, som gäller för övriga skolpliktiga skolformer, i samråd med barnet självt. Anledningen till detta är den låga åldern hos barn i den obligatoriska förskolan. I tredje stycket har också gjorts tillägg som tydliggör att bestämmel- sen även omfattar barn i den obligatoriska förskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.5. Hemkommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess obligatoriska förskola, förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Hemkommunen ska i frågor som rör skolpliktiga barn och elever som avses i 19 a § vid behov samordna insatser med samhällsorgan, organisationer eller andra som berörs. I fråga om utlämnande av upp- gifter gäller de begränsningar som följer av 29 kap. 14 § och offent- lighets- och sekretesslagen (2009:400). Paragrafen reglerar en del av hemkommunens skolpliktsansvar, den s.k. skolpliktsbevakningen. Den innebär att kommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess förskoleklass, grundskola eller grundsärskola på något annat sätt får föreskriven utbildning. Enligt förarbetena är det fråga om att hålla sig underrättad om var och hur barnet får föreskriven utbildning och ingripa om barnet inte bereds sådan utbildning (prop. 1985/86:10 s. 90). Vad som avses med hem- kommun anges i 29 kap. 6 §. Genom ändringen i första stycket utvidgas hemkommunens ansvar till att även omfatta den obligatoriska förskolan. Det innebär att hem- kommunen ska se till att skolpliktiga barn som inte går i dess obliga- toriska förskola får sin utbildning på annat sätt. I andra stycket görs ett tillägg så det blir tydligt att bestämmelsen även avser skolpliktiga barn, dvs. barn som ska gå i den obligatoriska förskolan. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.6. Huvudmannen ska se till att barnen i huvudmannens obligatoriska för- skola och eleverna i huvudmannens förskoleklass, grundskola och grundsärskola fullgör sin skolgång. Huvudmannen för specialskolan och huvudmannen för sameskolan ska se till att barn och elever i ut- bildning under deras ledning fullgör sin skolgång. När ett skolpliktigt barn eller en skolpliktig elev börjar eller slutar vid en förskoleenhet eller en skolenhet med en annan huvudman än hem- kommunen, eller det hos en sådan huvudman har inletts en utredning om barnets eller elevens frånvaro enligt 19 a §, ska huvudmannen sna- rast lämna uppgift om detta till hemkommunen. Paragrafen reglerar huvudmannens ansvar för att eleverna i den egna verksamheten fullgör sin skolgång. Bestämmelsen omfattar såväl offent- liga som enskilda huvudmän. I första stycket första meningen görs ett tillägg för att tydliggöra att huvudmannens ansvar även omfattar barn som går i huvudmannens obligatoriska förskola. I första stycket andra meningen görs ett tillägg så att bestämmelsen även omfattar barn i obligatorisk förskola. Änd- ringen motiveras av att sameskolan genom avtal om samverkan med en kommun kan ta över kommunens uppgifter när det gäller förskola och då som huvudman ansvarar för verksamheten, jfr 23 kap. 24 §. I andra stycket görs tillägg som klargör att den informationsskyl- dighet som regleras i bestämmelsen även avser skolpliktiga barn som fullgör skolplikt i den obligatoriska förskolan. I övrigt görs en redak- tionell ändring i andra stycket. Paragrafen behandlas i avsnitt 9.3.6. Om ett skolpliktigt barn eller en skolpliktig elev inte fullgör sin skol- gång och detta beror på att barnets eller elevens vårdnadshavare inte har gjort vad denne är skyldig att göra för att så ska ske, får hemkom- munen förelägga barnets eller elevens vårdnadshavare att fullgöra sina skyldigheter. För en elev i specialskolan, sameskolan eller förskoleklass vid en skolenhet med specialskola eller sameskola är det i stället huvud- mannen för respektive skolform som får förelägga elevens vårdnads- havare att fullgöra sina skyldigheter.