sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Denna kurs riktas däremot till lärare i sfi och svenska som andra- språk samt yrkeslärare som arbetar inom kombinerade/integrerade yrkesutbildningar. Eftersom sådana kombinationer ökar och är rela- tivt nya inom vuxenutbildningen finns ett mycket stort behov av ökad kompetens om hur dessa lärare i samverkan kan stödja elever- nas utveckling när det gäller att lära sig svenska och tillägna sig yrkeskunskaper och -färdigheter på andraspråket svenska. Ut- redningen menar att det är en fördel om lärare som samverkar inom en specifik utbildning kan gå kursen , dvs. att incitament skapas för anmälan i par eller grupp. Vissa kombinerade utbildningar har tillgång till studiehandledning på modersmål (alternativt s.k. språkstödjare) och kursen kan be- handla hur denna funktion kan nyttjas optimalt för elevernas språk- och yrkeskunskapsutveckling. Vidare kan kursen behandla använd- ning av relevanta digitala verktyg och läromedel. Kartläggning och bedömning för undervisning Ökad kompetens inom detta prioriterade utvecklingsområde har stor betydelse för att flera andra av utredningens förslag ska få av- sedda effekter så att undervisningen i än högre grad kan utgå från elevernas förutsättningar, behov och tidigare kunskaper. Den här kursen behandlar didaktiska aspekter av förslagen rörande ISP, IPP och obligatorisk kartläggning (se kapitel 7); hur ändamålsenliga for- muleringar kan göras och hur dessa konkret kan användas för planer- ing och genomförande av undervisningen. Även teoretiska grunder för och användning av Bygga svenska vux (se 11.4.3) ingår här. Dess- utom kan ingå hur digitala verktyg kan användas i dessa samman- hang. Målgruppen för kursen är lärare i sfi och svenska som andraspråk inom komvux. Vi bedömer att det är viktigt att dessa lärare får möj- lighet till gemensam kompetensutveckling för att i högre grad säker- ställa en röd bedömningstråd mellan sfi och kurserna i svenska som andraspråk. Möjligheter till förlängd visstidsanställning under utbildning förlängs Generellt gäller att obehöriga lärare inte kan få tillsvidareanställning. Men det finns undantag, till exempel inom den försöksverksamhet som innebär att den som har ämneskunskaper och undervisar i ett ämne med stor lärarbrist och går kompletterande peda- gogisk utbildning (KPU), kan få anställning under två eller tre år.31 Försöket har pågått , och har förlängts . Det finns inga statsbidrag, aktiviteter eller insatser kopplade till försöksverksamheten. Utvärderingen av försöksverksamheten32 visar att möjligheten inte utnyttjas i stor skala, men detta antas till stor del bero på att verksam- heten är okänd. Det framkommer också att vissa arbetsgivare, enligt studenterna, är ovilliga att anställa obehöriga lärare än . Detta hänger ihop med risken att en behörig sökande till en tjänst inte kan anställas p.g.a. att den obehöriga läraren har en längre anställning enligt försöksverksamheten. Utredningen om en bättre skola genom mer attraktiva skolpro- fessioner föreslog i SOU 2017:51att en lärare som ska bedriva under- visning i sfi skulle få anställas under högst även om läraren saknar legitimation och behörighet. Förslaget skulle gälla om läraren deltog i utbildning i svenska som andraspråk. Anställnings- tiden skulle få förlängas till högst om det finns särskilda skäl, t.ex. lång sjukfrånvaro eller föräldraledighet. Möjligheten skulle gälla de som anställs före . Detta förslag bereds för närva- rande i . Som visas i avsnitt 11.2.3 fanns det 2 250 tjänstgörande sfi-lärare utan legitimation /20. Av dessa hade 1 510 inte några hög- skolepoäng i svenska som andraspråk. Beroende på möjlig studietakt kan läraren hinna läsa ett flertal poäng under tre/. För att lärare ska vilja och våga investera i behörighetsgivande studier kan ekonomisk trygghet i form av en längre anställning vara avgörande. En sådan möjlighet kan också bidra till att fler personer som har annan anställning kan våga byta yrke och delta i utbildning för att bli sfi-lärare. Även lärare som inte har pedagogisk högskole- examen skulle kunna nå de ämneskunskaper som krävs för att antas 31Förordning (2016:350) om försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning. 32Skolverket (2020) Uppdrag om utvärdering av försöksverksamhet med anställning under viss kompletterande utbildning (KPU). Förslaget möjliggör också att läraren kan fortsätta arbeta och både bidra till verksamheten och dra nytta av det vardagliga arbetet i studierna. Genom ett förslag som möjliggör anställning under studierna kan alltså en grupp personer omgående fortsätta eller bli yrkesverksamma i sfi som kvaliteten på undervisningen stegvis kan höjas under studiernas gång. Risken att anställning av obehöriga lärare som studerar kan innebära att behöriga lärare inte kan anställas bedömer utred- ningen som relativt liten då andelen tjänstgörande sfi-lärare som har behörighet i ämnena och en pedagogisk examen är så liten. Dess- utom ska förslaget ses som en möjlighet för huvudmannen att öka attraktiviteten för sfi-läraryrket. Om man bedömer att tillgången till behöriga/legitimerade sfi-lärare är god i kommunen behöver möjlig- heten inte utnyttjas. Utredningen menar dock grundregeln att personer som saknar legitimation och behörighet inte ska kunna anställas tillsvidare fort- satt ska gälla. Målet på lång sikt ska även fortsättningsvis vara att samtliga lärare i sfi ska vara legitimerade och behöriga. Möjligheten till en förlängd visstidsanställning bör därför bara finnas tillfälligt . I det förslag som framfördes i SOU 2017:51 före- slogs att möjligheten till förlängd visstidsanställning skulle gälla de som anställs före . instämmer i förslaget om förlängd visstidsanställning men föreslår att tidsperio- den utökas till att gälla den som anställs före . gör det möjligt för lärare att studera de högskolepoäng- givande och/eller de profilkurser som utredningen föreslår ska tas fram (se 11.6.4). Förslaget gäller enbart sfi-lärare som studerar högskolepoäng- givande kurser i svenska som andraspråk, inklusive kurser direkt ut- formade mot behörighet i sfi, då ämnesbehörigheten är låg och då det är viktigt att öka kompetensen för att öka kvaliteten i under- visningen men också för att möjliggöra studier på högre nivåer (jfr förslag om forskarskola i avsnitt 11.8.2). 11.4.3Material för bedömning och undervisning tas fram: Bygga svenska vux Som beskrivs i avsnitt 11.5.5är det inom lärosätenas kursutbud rörande svenska som andraspråk ytterst få kurser som fokuserar bedömning, dvs. kunskaper att utforma och genomföra formativ och summativ bedömning av elevernas språkutveckling/progression i andraspråket. Visserligen ingår bedömning i utbildningsvetenskapliga kärnan (UVK) i lärarutbildningen men vad utredningen erfar handlar det då om be- dömning på en mer generell nivå, t.ex. olika typer av bedömning, olika teorier, och innehållet i UVK är inte kopplat till de ämnen läraren ska bedöma inom. Detta erbjuds i stället inom ämneskurserna. För att lärare ska kunna göra kvalificerade bedömningar krävs alltså såväl stu- dier inom UVK som inom ämneskurserna. Utredningen visar i avsnitt 11.2.3 att av de tjänstgörande sfi-lärarna /20 har både en pedagogisk högskoleexamen (som inkluderar UVK-kurser) och 30 högskole- poäng eller mer i svenska som andraspråk. Eftersom utredningen erfar att bedömning dock sparsamt ingår i poänggivande kurser på 1–30-poängsnivån i ämnet svenska som andraspråk, bör det noteras att av denna lärargrupp hade studerat 31 poäng eller mer, dvs. har studerat på de nivåer som ofta behövs för tillräck- liga ämneskunskaper för att kunna göra kvalificerade bedömningar av sfi-elevers andraspråksutveckling. Att inte ens en femtedel av lärarna kan antas ha tillräcklig formell kompetens för att bedöma elevernas språkutveckling på ett kvali- ficerat och likvärdigt sätt är oacceptabelt. Förutom för en rättvis betygssättning är en formativ bedömning också avgörande för att undervisningen ska kunna utformas i relation till individens behov och förutsättningar. Utredningen lägger också förslag som förut- sätter kvalificerade bedömningar, nämligen förslagen om en 4-års- gräns för studier inom sfi samt förslagen som rör ISP och IPP. Av dessa anledningar föreslår utredningen här nedan framtagande av ett material som kan stödja lärare att utforma en mer likvärdig och kva- lificerad bedömning av progression som stöd för en individanpassad undervisning inom sfi och sfi i kombination med annan utbildning. Utredningens förslag tar avstamp i det befintliga materialet Bygga svenska – bedömningsstöd för nyanlända elevers lärarande för års- kurs 1–3, 4–6 och 7–9 samt gymnasieskolans introduktionsprogram som, vad vi erfar, är mycket uppskattat och använt. För att något liknande bedömningsstöd ska bli relevant för vuxnas lärande behö- ver materialet dock riktas mot bedömning av språkutveckling såväl inom sfi-kurser som inom kurser som kombineras med sfi och svenska som andraspråk. Det betyder att de språkutvecklingssteg som konkretiseras i materialet måste relateras till flera domäner: var- dags- och samhällsliv, ämnesstudier samt yrkesutbildning och arbets- liv. För att undersöka om det är realistiskt att utforma ett sådant omfattande material har utredningen varit i kontakt med deltagare i den grupp som tog fram det befintliga materialet Bygga svenska. Slutsatsen är att det är möjligt att utforma ett material för sfi och svenska som andraspråk på grundläggande nivå. Utredningens förslag: Ett lämpligt lärosäte får i uppdrag att ut- forma ett material för en mer likvärdig och kvalificerad under- visning baserad i en bedömning av progression. Materialets utformning ska relateras till det befintliga materialet Bygga svenska och ska vara avsett för sfi och svenska som andra- språk på grundläggande nivå samt sfi i kombination med ämnes- och yrkeskurser. Det ska stödja och synliggöra elevens språkliga progression inom sådana utbildningar för såväl lärare som elever. Materialet ska bidra till att skapa samsyn kring olika steg i andra- språkutvecklingen och kring vilken stöttning och undervisning som är relevant i olika faser av elevens språkutveckling. Utredningen föreslår att får ett regeringsuppdrag att uppdra åt ett lämpligt lärosäte att utforma materialet. Härvidlag bör, både och lärosätet, ta tillvara de lärdomar som gjordes i samband med framtagandet av Bygga svenska – bedömningsstöd för nyanlända elevers lärarande för årskurs 1-3, 4–6 och 7–9 samt gym- nasieskolans introduktionsprogram. Dessa lärdomar kan bidra till ett effektivt resursutnyttjande och till hög kvalitet i materialet. Det övergripande syftet med materialet är att stödja lärare att ut- forma undervisning av hög kvalitet för andraspråkselever inom sfi och svenska som andraspråk inom grundläggande nivå samt inom sfi i kombination med ämnes- eller yrkeskurser. För de elever som läser svenska som andraspråk på gymnasial nivå kommer inte materialet att vara lika relevant men valda delar kan användas i de fall läraren anser sig vara behjälplig av det. Ett nationellt stödmaterial förankrat i empirisk och vetenskaplig forskning om vuxna andraspråksinlärare skulle kunna bidra till kom- petensutveckling och därmed till ökad kvalitet och likvärdighet i utbildningen. Det skulle med fördel också kunna användas inom lärarutbildning och fristående kurser där material som tar ett vuxen- didaktiskt perspektiv kring bedömning är begränsat. Genom att utgå från observationspunkter som beskriver typiska drag av olika faser i språkutveckling får läraren en konkret möjlighet att observera och systematiskt iaktta elevernas förmågor inom olika områden som är av betydelse för andraspråksutvecklingen. Det ger i sin tur lärare stöd att få syn på och utveckla den egna undervisningen. Det ger vidare ett underlag för kollegialt lärande och ökad likvärdig- het i bedömning. Det är särskilt viktigt i en verksamhet där många saknar utbildning i och erfarenhet av bedömning av andraspråks- utveckling. Det bedömningsstöd som föreslås kan ha följande innehåll. •En inledande text om andraspråksutveckling i relation till språkliga krav som ställs på vuxna elevers kommunikativa språkförmåga i olika sammanhang i vardags-, samhälls- och arbetsliv samt studier. Den inledande texten behandlar, utöver andraspråkspråkutveck- ling och lärande, även i viss mån bedömningsteori kring validering. Materialet kommer genom utprovning och insamlade elevexempel att få en empirisk grund som kompletterar den teoretiska vilket ska ses som ett viktigt led i validering av materialet. •Observationspunkter som beskriver och konkret exemplifierar typiska drag i vuxnas andraspråksutveckling på svenska från ny- börjare till avancerad/självständig nivå. Den språkliga utvecklingen som beskrivs kommer ha sin grund i empiriskt material och aktuell forskning och genom exempel relateras till kursplanemålen för sfi kurs A–D samt kursplanen för svenska som andraspråk på grund- läggande nivå. Genom att ta fram en generell beskrivning av andra- språksutveckling för vuxna blir det ett flexibelt material som genom exempel också kan relateras till relevanta yrkes- och gymnasie- kurser i komvux. Observationspunkter som beskriver typiska drag i progres- sionen ger både läraren och eleven viktig information samt verk- tyg för att stödja elevens fortsatta utveckling. Observationspunk- terna behöver, för att bli konkreta, kompletteras med talrika exempel på analyser av elevsvar på uppgifter relaterade till olika produktiva och receptiva dimensioner av språkförmåga där dessa observationspunkter används. Observationspunkterna tar sin ut- gångspunkt i insamlat elevmaterial, styrdokument, läromedel i olika ämnen, klassrumsspråk, relevant forskning, och för kursen/ nivån/undervisningen typiska exempel. •En text om stöttningens roll. Den progression som beskrivs be- rör inte bara vad en elev kan på egen hand utan även vad samma elev klarar med stöttning. Det är i bedömningssammanhang är viktigt att veta vart eleven är på väg och inte bara var eleven står. •Elevexempel kopplade till olika faser i progressionen och som är och hämtade från olika undervisningskontexter. Materiel kopplas genom autentiska exempel tydligt till olika inriktningar, ämne, kombinationer och arbetsliv och fungera som ett stöd för både språk- och kunskapsutvecklande undervisning. •Analys/kommentar till elevexemplen tillsammans med en kom- mentar om hur man kan tänka kring olika aktiviteter i undervisning och stöttning i relation till olika steg och visa på hur undervisning och bedömning relaterar till varandra. •Instruktioner om hur materialet kan användas samt underlag för dokumentation. Bedömning för en individanpassad undervisning Som utredningen redogjort för saknar en stor andel av lärarna som undervisar i sfi och svenska som andraspråk, utbildning i ämnet och av de som har ämnesbehörighet saknar många särskild utbildning i vuxendidaktik tillika utbildning i att följa och bedöma språklig progression. En risk är då att nationella proven blir alltför styrande, inte bara beträffande bedömning utan också i val av innehåll och planering av undervisning. Den lärare som inte har utbildning i vad andraspråksutveckling innebär och hur den kan ta sig i uttryck har rimligen svårare att bedöma vad som är relevant för eleven och det finns en stor risk att fokus ligger på att klara ett antal separata och specifika uppgifter där det finns ett rätt eller fel i stället för en språk- utvecklande undervisning. Ett stödmaterial som gör det möjligt att följa elevens språk- utveckling på svenska under pågående utbildning blir ett komple- ment till den initiala kartläggningen och stöd för den individuella studieplanen och progressionsplaneringen (se kapitel 7). Ett stödmaterial som innehåller en konkretiserad beskrivning av andraspråkutveckling hos vuxna möjliggör kontinuerlig bedömning, avstämning och uppföljning i relation till mål kopplade till språklig progression så att val av kurser, inklusive kombinationer och integre- rade kurser och planering av undervisning kan anpassas och formas efter elevens behov och förutsättningar. Det är viktigt inte minst i samband med att elever återkommer till studier efter avbrott, något som inte är ovanligt inom vuxenutbildningen. Bedömningen blir ett viktigt underlag både för revidering av en elevs individuella studieplan och för den pedagogiska planeringen, för planering av studietakt men också för uppföljning av kvaliteten på undervisningen. Bedömning i relation till kurs- och utbildningsmål Den nya förenklade betygsskalan som kommer att träda i kraft kommer att underlätta för lärare vid betygsättning då det endast kommer att finnas betygskrav för godkänt och ingen differentiering av prestation görs inom kursen. Till skillnad från betygskriterier som beskriver vad som krävs när en kurs avslutas kommer det här materialet att beskriva andraspråksspråkutveckling från nybörjare till avancerad nivå. Fokus för bedömning kommer alltså att vara på elevens progression och undervisning kopplad till den. Det gör det möjligt att synliggöra en mer nyanserad utveckling och vägen mot ett kursmål. Särskilt viktigt kan det vara för elever på studieväg 1 som ofta går länge på sfi och inte sällan har lång väg till kurs- och utbildningsmål. En dokumentation kopplat till språkutvecklingssteg kan till skill- nad från ett betyg innehålla mer specificerad information om elevens språkutveckling på svenska. Information som är värdefull i samband med planering oavsett om det är övergång mellan kurser eller mellan verksamheter. Genom att synliggöra progressionen görs både elev och lärare medvetna om var i språkutvecklingen eleven befinner sig och kan på så sätt bättre anpassa vad nästa steg är och avgöra ifall stöd- insatser behöver sättas in för att ytterligare stödja progressionen. Materialet ska relateras till utredningens förslag om KSA, 4-års- gräns inom sfi, samt förslagen om ISP och IPP (se främst kapitel 6 och 7). Den ökade kompetens och samsyn som materialet kommer att leda till kommer att stärka den positiva effekten av de förslagen. Bedömning med stöd av verktyg för samsyn och samtal Materialet är ett stöd för bedömning som utvärderar om undervis- ningen har stöttat elevens utveckling eller inte. Då materialet kommer att ge förslag på undervisningsrelaterad stöttning blir det ett viktigt verktyg i planering av all undervisning. Erfarenheter från liknade material i visar också att andraspråksläraren har kunnat använda språkutvecklingsstegen som stöd i dialog med ämneslärare för samplanering i ett språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt. Ett stödmaterial som har sin utgångspunkt i aktuell andraspråks- forskning med tydlig beskriven progression av språkutveckling kopp- lade till styrdokumenten ger lärare, skolledare och lärarutbildare verktyg att tala om bedömning, inte bara i förhållande till ett test och betyg utan också i förhållande till elevens andraspråksutveckling. Det skulle gynna en samverkan och helhetssyn på förhållandet mel- lan undervisning och bedömning. Som tidigare nämnts deltar många elever i vuxenutbildningen i kombinationer av kurser alternativt integrerade utbildningar där både språk och ämnes- eller yrkesinnehåll står i fokus. Ett material inne- hållande en konkret beskrivning av vuxna elevers andraspråksutveck- ling kan bidra till ökad medvetenhet hos ämneslärare vad gäller språk- utveckling. Det kan bidra till att skapa samsyn och ett gemensamt språk kring olika steg i andraspråkutvecklingen och vilken stöttning och undervisning som är relevant i olika faser av utvecklingen. I takt med att allt fler ämnes- och yrkesutbildningar kombineras med sfi ökar behovet av samarbete mellan lärare. Ett material som här beskrivs blir då en nödvändig och konkret utgångspunkt för samarbete både för planering och genomförande och inte minst för bedömning i kombinerade yrkeskurser där det finns en risk för att det språkliga hamnar i skymundan för yrkesinnehållet i kurserna. Sfi och kombinerade utbildningar tillhandahålls ofta på entrepre- nad då olika anordnare ansvarar för olika delar av utbildningen. Det finns med andra ord en variation i hur utbildningen organiseras och det faktum att den kan se olika ut mellan (och inom) kommuner ställer krav på uppföljning av likvärdig undervisning. Även inom samma verksamhet kan det finnas ett behov av material som stödjer samverkan mellan språk- och yrkeslärare, vilket detta material alltså syftar till. Ett viktigt, kvalitetssäkrat och hållbart material Avgörande för god kvalitet i ett bedömningsmaterial är att det är teoretiskt förankrat och har genomgått en kvalitetssäkring i form av bland annat utprövningar och granskning av referensgrupper. Det tar tid och kräver resurser men ger ett långsiktigt hållbart material. Utredningen bedömer att det material som föreslås kan beräknas ta att ta fram. Genom frekventa utprövningar kan kunskapen dock spridas även i tidigare faser i arbetsprocessen. Språkutveckling är ett mycket komplext fenomen att fånga och beskriva. Därtill ska den ställas i relation till en mängd olika kon- texter som exempelvis olika ämnen eller yrken. Utredningen erfar att en utmaning i samband med framtagningen av Bygga svenska för och gymnasiet var att identifiera och avgränsa typiska drag i språkutveckling och formulera dessa så att lärare fick ett kon- kret stöd för en mängd olika undervisningskontexter. En annan ut- maning var själva organisationen och balansen mellan teori och praktik; att ta fram ett material som var vetenskapligt förankrat och som beskriver den mycket komplexa språkutvecklingen men sam- tidigt tillräckligt konkret för att kunna användas. De lärdomar som gjordes i samband med framtagningen av Bygga svenska för grund- skolan och gymnasiet kommer att vara ovärderliga när ett liknande material tas fram för vuxenutbildningen. Utredningen bedömer att ett material såsom det som beskrivits här kommer att ha stor betydelse för en likvärdig undervisning i sfi och svenska som andraspråk samt för sfi i kombination med ämne och yrke inom komvux. Förutsatt att tillräckliga resurser också ges för långsiktig implementering och kontinuerlig digital publicering av exempel kommer materialet också att kunna spela en viktig kompe- tensutvecklande roll, både för lärare på sfi och i svenska som andra- språk men även för andra ämnes- och yrkeslärare. Materialet kommer helt enkelt att utgöra en konkret och stabil utgångspunkt för sfi- verksamheter att organisera och planera såväl undervisning som kompetenshöjande insatser kring. I samband med implementering bör förutom insatser för lärare även särskilda insatser genomföras för lärarutbildare på lärosäten som har examensrätt i svenska som andraspråk. Insatser bör också tas fram riktade till huvudman (jfr 11.4.2). 11.4.4Generella och riktade insatser ska utvecklas delar in de skolutvecklingsinsatser man erbjuder i gene- rella respektive riktade insatser (se även 11.3.1). Riktade insatser er- bjuds huvudmän/verksamheter vars behov och förutsättningar iden- tifierats t.ex. i samverkan med processtöd och formulerats i nulägesanalyser och åtgärdsplaner. Generella insatser erbjuds alla aktörer som anser sig behöva dem. Utredningen bedömer att denna indelning är ändamålsenlig även för att de förutsättningar som råder inom komvux. De generella insatser som utredningen föreslår beskrivs här nedan samlade i ett förslag om ett nytt nationellt skolutvecklingsprogram. Därefter följer avsnitt med förslag om riktade insatser. Generell insats – ett nionde skolutvecklingsprogram utformas I avsnitt 11.3.1 redogör utredningen för skolutvecklings- satsningar som på webben samlas under paraplyrubriken nationella skolutvecklingsprogram. Här ingår även Lärarlyftet och kompetens- utvecklingsinsatser för rektorer. I samma avsnitt gör utredningen en övergripande granskning av det befintliga utbudet som visar att det är ett mycket begränsat antal insatser som är direkt relevanta för vuxen- utbildning jämfört med övriga skolformer.