sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Av utredningens direktiv framgår att den modell för ämnesbetyg som utredningen ska ta fram inte ska bidra till att elever väljer bort program som kan uppfattas som krävande för att maximera sitt meritvärde, till exempel program som innehåller omfattande studier i matematik. Meritpoängsystemet infördes med intentionen att stimulera till mer studier i matematik och språk (se även i kapitel 5 om meritpoäng och antagning till universitet och högskola). infördes även meritpoäng för fördjupningskurser i ämnet svenskt teckenspråk för hörande. Utredningens bedömning är att ämnen där blockindelning skulle vara relevant utifrån vad som framgår av direktivet är de ämnen i gymnasieskolan som kan ge meritpoäng, det vill säga matematik, engelska, moderna språk och svenskt teckenspråk för hörande. Vi ser att dessa ämnen skulle fungera väl för ämnesbetyg eftersom de har en inbyggd progression. Det kan även anses oklart vad betyg från underliggande block i ett ämne säger om elevens kunskaper i ämnet i relation till betyg på efterföljande block, vilket Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … liknar kursbetygens dilemma. Utredningen har dock tagit fasta på att regeringen särskilt pekat ut matematik och språk som ämnen elever ska stimuleras att läsa mer av. Vi har därför gjort bedömningen att det utifrån hur meritpoängen fördelas behövs en särskild lösning för dessa ämnen för att elever ska våga välja mer avancerade nivåer utan att uppleva att de riskerar att sänka det betyg de fått tidigare i ämnet. Utredningen har undersökt hur de ämnen som ger meritpoäng skulle kunna delas in i block. Vi har genom detta identifierat olika aspekter som kan påverka hur blockindelningen av ämnena ska se ut. Sådana aspekter är bland annat: –hur syftet med ämnesbetyg i möjligaste mån kan uppnås, det vill säga möjlighet till fördjupning och lärande , –hur elever vanligen läser ämnena utifrån program, studieväg och kursval, –hur spåren i matematik ser ut och hur eleverna ska få fördel av att läsa flera nivåer innan det slutliga betyget i blocket sätts som meritvärderingen ska upplevas som rättvis och motverka strategiska val, –hur meritpoängen fördelas, och –hur elever kan uppmuntras att fördjupa sig i ämnet. Som nämnts tidigare lämnar utredningen inga förslag till blockindel- ning eller vilka ämnen som bör delas in i block utan möjliggör enbart för att ämnen ska kunna delas in i block. Vi gör dock bedömningen att ämnen som ger meritpoäng kan vara aktuella att dela in i block i syfte att elever ska välja mer avancerade nivåer i dessa ämnen. Det är uppgift, inom ramen för en kommande ämnesöversyn, att bedöma om det finns behov av att dela in vissa ämnen i block eller om sådana ämnen bör hanteras på annat sätt, exempelvis delas. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … 11.4Ämnen och ämnesplaner behöver ses över Utredningens förslag: ska ges i uppdrag av regeringen att se över och utforma ämnesplaner och ämnen, samt som en följd även programstrukturer, så att de fungerar för ämnes- betyg i en ämnesutformad gymnasieskola och gymnasiesärskola. Som nämnts har utredningens utgångspunkt varit att inte föreslå alltför omfattande förändringar utan att i stället bygga på det som fungerar i dagens gymnasieskola och gymnasiesärskola. Vid framtagande av den modell som utredningen föreslår för ämnesbetyg har vi därför utgått från att samma ämne ska kunna läsas i olika ut- sträckning på flera program, att elever även fortsättningsvis ska kunna göra val inom sin utbildning, att elever på yrkesprogram ska kunna välja om de vill läsa in grundläggande högskolebehörighet och att systemet ska vara tydligt kopplat till vuxenutbildningen. Vi har också tagit hänsyn till att ämnen fortsatt ska kunna ge meritpoäng. 11.4.1Utformning av ämnen och ämnesplaner för ämnesbetyg Dagens kurser är inte utformade för att skapa ett sammanhållet ämne utifrån vad vi menar med en ämnesutformad gymnasieskola och gym- nasiesärskola, det vill säga ett system där ämnets ingående delar tydligt bygger på varandra och utgör en helhet. Ämnen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan behöver vara konstruerade så att eleven har möj- lighet att komma så långt som möjligt i sitt lärande i varje ämne innan elevens slutliga betyg sätts. För att uppnå detta måste progressionen i ämnesplanerna uttryckas i djup och bredd, både sett till innehåll och ur ett lärandeperspektiv. Strukturen i dagens ämnesplan är inte heller utformad för att stödja ämnesbetyg. Utredningens förslag förutsätter därför att ämnens innehåll och avgränsningar mot varandra samt ämnesplanernas uppbyggnad i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ses över för att fungera i den modell för ämnesbetyg som utredningen föreslår. Vi föreslår att ges i uppdrag att genomföra denna översyn. Som en följd av översynen av ämnen och ämnesplaner behöver programstrukturerna ses över. I samband med denna översyn kan det även finnas behov av att se över examensmål och programmål. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … ingår inte i vårt uppdrag att föreslå förändringar av de nationella pro- grammen men vi vill ändå lyfta att det i kommande upp- drag om en ämnesöversyn även kan finnas ett behov av att nuvarande program och inriktningar inom programmen ses över. I följande avsnitt beskriver vi vilka förändringar av ämnen och ämnesplaner som vibedömer bör genomföras för att fungera med den modell vi före- slår. Det bör som finnas en ämnesplan per ämne Ämnesplanerna beskriver ramarna för respektive ämne i gymnasie- skolan eller gymnasiesärskolan. Dagens ämnesplaner innehåller ämnets syfte och de ingående kurserna med tillhörande centralt innehåll och kunskapskrav. Modellen för ämnesbetyg utgår från att det, som , ska finnas en ämnesplan för varje ämne. I ämnesplanen ska också det undervisningsinnehåll som är centralt anges för varje nivå i ämnet. Till skillnad från ska det däremot finnas endast en uppsättning betygskriterier för betygssättning i ämnet. En översyn av ämnespla- nernas struktur behöver därför göras i samband med översynen av ämnena. En utgångspunkt för avgränsningen av ett ämne är att det ska gå att konstruera en uppsättning betygskriterier för hela ämnet.24 Ämnen som redan nu består av enbart kurser som bygger på varandra kan därför sannolikt ämnesutformas med en mindre insats. Ämnen som i nuvarande system innehåller sidoordnade kurser kan däremot komma att behöva byggas om eller delas.25 Innehållet i mer fristående kurser kan bli en del av ett ämne eller bli ett nytt ämne. Mot bakgrund av detta kommer i flera fall nivåerna i ämnen i ett nytt ämnesutformat system inte motsvara de kurser som finns i det nuvarande kursutformade systemet. Därför kommer inte heller ämnen med samma beteckning alltid att motsvara varandra i de två systemen vilket innebär att så kallade motsvarandelistor behöver tas fram (se vidare kapitel 16). 24Vi föreslår dock en undantagsbestämmelse som innebär att det ska vara möjligt med flera uppsättningar betygskriterier för vissa ämnen (se avsnitt 11.3.4). 25Ämnen som kan anses innehålla flera ämnen, till exempel hantverk och moderna språk, behöver särskilt ses över för att fungera med utredningens modell för ämnesbetyg och därmed med våra förslag till reglering om bland annat prövning och möjligheten att läsa om ett ämne, se avsnitt 1.5.5. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Ämnen ska fortsatt kunna användas inom olika program Utredningens utgångspunkt är att ett ämne på samma sätt som bör kunna användas på olika program och inom vuxenutbildningen. Vid konstruktion av ämnena måste därför hänsyn tas till att olika elever läser olika långt i ämnena. Nivåerna i ämnen, likt exempelvis svenska eller svenska som andraspråk där eleverna läser antingen 100, 200 eller 300 poäng i ämnet (1–3 nivåer), måste således konstrueras på ett sätt så att alla elever får relevanta ämneskunskaper som är nödvändiga för de examensmål deras respektive utbildning syftar mot. I många ämnen ska även en eller flera nivåer kunna ingå i yrkespaket. I vissa fall kommer dock endast någon eller några få nivåer att ingå i sådana yrkespaket eller läsas av elever på introduktionsprogram innan de går ut i arbetslivet. Det är därför viktigt att även elever som bara läser några få nivåer får med sig kunskaper som innebär att de kan utföra vissa arbetsuppgifter fullt ut. Vid konstruktionen av nivåer i ett ämne behöver därför detta beaktas så att det blir möjligt att sätta samman yrkespaket som leder till att eleverna blir anställ- ningsbara (se mer om introduktionsprogram i avsnitt 11.5.1 och yrkes- paket i avsnitt 11.6.1). Ämnen ska kunna användas i flera skolformer Gymnasieskolan och gymnasiesärskolan ska ge en god grund för yrkesverksamhet och fortsatta studier samt för personlig utveckling och ett aktivt deltagande i samhällslivet.26 vuxenutbild- ning på gymnasial nivå och som särskild utbildning på gymnasial nivå27 ska ge vuxna möjlighet att utveckla sina kunskaper och sin kompe- tens i syfte att stärka sin ställning i arbets- och samhällslivet samt att främja sin personliga utveckling. Den ska även främja en personlig utveckling, ge en god grund för elevernas fortsatta utbildning, och utgöra en bas för den nationella och regionala kompetensförsörj- ningen till arbetslivet.28, 29 Ämnena måste konstrueras utifrån de olika skolformernas syfte och behov, men måste också avgränsas i relation 2615 kap. 2 § skollagen. 27Från är särskild utbildning för vuxna (särvux)inte längre en egen skolform utan ingår i skolformen vuxenutbildning (komvux) med benämningen ”komvux som särskild utbildning på grundläggande nivå” respektive ”komvux som särskild utbildning på gym- nasial nivå”. 2019/20:105, bet. 2019/20: UbU22, rskr. 2019/20:300. 2820 kap. 2 § skollagen. 2019/20:105, bet. 2019/20: UbU22, rskr. 2019/20:300. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … till både varandra och till eventuella tidigare och följande nivåer i ut- bildningssystemet. Vid framtagande av ämnesplaner behöver även hän- syn tas till att vuxenutbildningen omfattar både unga och äldre vuxna med olika erfarenheter och behov. finns försöksverksamhet med så kallade spetsutbildningar för elever inom grundskolan.30 Spetsutbildningar ger en särskild fördjup- ning och breddning inom ett eller flera ämnen som utbildningen är inriktad mot. Eleverna i kan läsa gymnasiekurser och få betyg i dessa kurser. Eleverna följer i övrigt den ordinarie undervis- ningen. Samma möjligheter som bör fortsatt gälla för elever som i har läst gymnasieämnen. Det innebär att de ska kunna fortsätta sina studier i ämnet i gymnasieskolan och då läsa nivåer i aktuellt ämne. Ett ämne bör varken ha för stor eller för liten omfattning Utredningen har inte satt en absolut gräns för omfattningen av ett ämne, eftersom detta är en fråga som bör ingå i kom- mande översyn, utan tar här endast upp några aspekter som har fram- kommit under utredningens analyser och som kan få betydelse vid konstruktionen av ämnen. Vår sammantagna bedömning är att ämnenas omfattning i normal- fallet kommer att omfatta 100–500 poäng. Undantag kan eventuellt bli några 50-poängsämnen och några större ämnen inom yrkespro- grammen. Vår bedömning är att de fördelar med ämnesbetyg som vi tagit upp tidigare uppnås redan med ett slutligt betyg i ämnet efter två nivåer jämfört med två kursbetyg. Det innebär att även ämnen om 100–200 poäng, som innefattar flera nivåer, kommer att medföra bättre förutsättningar än för läraren att lägga upp en mer lång- siktig undervisning och därmed ge eleven större möjligheter till ett fördjupat lärande. 30Spetsutbildningar finns även i gymnasieskolan och då läser eleverna högskolekurser. Detta bör de fortsatt kunna göra på motsvarande sätt som . Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Nackdelar med alltför omfattande ämnen Det kan finnas nackdelar med alltför omfattande ämnen eftersom de kan få stor påverkan på elevernas meritvärden och därmed möjlighet att komma in på en önskad utbildning. Ett enskilt betyg bör därför inte omfatta för många poäng. Elever som ska välja gymnasieprogram kan också värdera programmen olika utifrån hur ämnena och ämne- nas storlek kan påverka möjligheterna att få ett så högt meritvärde som möjligt från gymnasieutbildningen. En annan oönskad effekt av poängmässigt omfattande ämnen kan bli att elever av meritvärdestaktiska skäl väljer bort att inom program- fördjupningen eller det individuella valet fördjupa sig i ett sådant ämne eftersom ett betyg i ämnet motsvarar alla poäng eleven dittills har läst i ämnet.31 Om en elev väljer att läsa vidare i ämnet kommer det nya betyget i ämnet att omfatta än mer poäng och om eleven upplever en risk att detta betyg blir lägre än det betyg eleven hade tidigare i ämnet kan det medföra att eleven inte vågar läsa vidare i ämnet. En strategi skulle då kunna vara att eleven väljer att läsa ett annat nytt ämne, eller att fördjupa sig i ett ämne där betyget inte kommer om- fatta lika många poäng eller där eleven tror sig kunna behålla eller höja betyget. Om eleverna av detta skäl väljer så många nya ämnen som möjligt inom det valbara utrymmet motverkas mycket av syftet med att införa ämnesbetyg och på program med omfattande program- fördjupning skulle utbildningen riskera att bli mer fragmentiserad än . Sådana effekter kan dock motverkas vid ämneskonstruktionen genom en avvägning av hur omfattande ämnen ska vara och om för- djupningarna i ämnen ska ingå i befintliga ämnen eller utgöra nya ämnen. Det kan också hanteras genom att öka omfattningen av obli- gatoriska delar i programstrukturen. Utredningen har inhämtat syn- punkter från branschorganisationer om en sådan ökad styrning av yrkesutbildningarna i gymnasieskolan och de är generellt positiva till det.32 De menar dock att det måste finnas en garanti för att smala yrkes- utgångar som få elever söker till inte försvinner utan anordnas någon annanstans i utbildningssystemet, exempelvis inom kommunernas vuxenutbildning. När ämnen konstrueras måste hänsyn tas till att det ska finnas per- soner (blivande lärare) med rätt kompetens som gör det möjligt för 31Ett undantag från principen för betyg i ämnet kan bli de ämnen som beskrivs i avsnitt 11.3.4. 32Utredningen har genom en konsult genomfört cirka 40 möten med drygt 20 branschorganisa- tioner. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … dem att bli behöriga i ämnena. Detta kan bli särskilt påtagligt för om- fattande yrkesämnen där vid ämneskonstruktionen behöver ha i åtanke de yrkespersoner som ska kunna bli behöriga att under- visa i ämnet. Ett ämne kan då inte göras bredare till sitt innehåll än att en kvalificerad yrkesperson i sitt yrkesliv rimligtvis ska kunna ha förvärvat de yrkeskunskaper som krävs för att, efter genomgången lärarutbildning, vara behörig att undervisa i hela ämnet.33 Det är vidare av stor vikt att översynen av ämnen inte leder till förändringar i ämnes- lärarutbildningen. Nackdelar med ämnen med liten omfattning Det finns även nackdelar med ämnen som har alltför liten omfatt- ning eftersom det kan medföra samma negativa konsekvenser som tidigare tagits upp om dagens kursutformning, exempelvis fragmen- tiserad utbildning och stress (se avsnitt 11.1.1 och 11.2.1). För att kunna sätta betyg i ett ämne behöver läraren ett visst underlag och när utbildningen delas in i små enheter finns det risk att läraren foku- serar mer på att samla in betygsunderlag och mindre på undervis- ningen och elevernas lärande. Små enheter som läses i stället för mer koncentrerat kan också medföra upphackade skol- dagar med många korta lektioner i olika ämnen vilket kan bidra till stress för både lärare och elever. Enligt utredningen kan det dock i undantagsfall finnas skäl att konstruera små ämnen om 50 poäng för att garantera vissa specifika kompetenser inom yrkesprogrammen, exempelvis för kunskaper som behövs för certifieringar. I dagens gymnasieskola finns kurser om 50 poäng34 som i en ämnes- översyn kan komma att konstrueras som nivåer om 50 poäng inom ett ämne. Exempelvis kan det obligatoriskt komma att ingå en nivå om 50 poäng i historia för elever på yrkesprogram på motsvarande sätt som det ingår en kurs om 50 poäng (för elever som läser ämnet historia i större omfattning kommer fler nivåer av ämnet att ingå). Det innebär att elever på yrkesprogram även kom- 33Lärarens yrkeskunskaper ska ligga på nivå fem i referensram för kvalifikationer, SeQF, vilket framgår av Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:4) om kvalifice- rade och relevanta yrkeskunskaper för särskild behörighet till utbildning som leder till yrkes- examen samt i föreskrifter (SKOLFS 2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkesämne. 34Detta avser till exempel de kurser som även benämns gymnasiegemensamma ämnen i de pro- gram de ingår som sådana. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … mer att få en kort utbildning i vissa ämnen. De kommer då inte att få fördelarna av ämnesbetyg i dessa ämnen, det vill säga djuplärande och lärande . Utredningen ser det visserligen inte som sitt upp- drag att lämna förslag om ämnens omfattning men instämmer i de problem som påtalats allt sedan den kursutformade gymnasieskolan infördes: att mindre enheter (kurser) kan leda till fragmentisering och därmed inte främjar ett långsiktigt lärande. Vi menar att nivåer med liten omfattning därför i möjligaste mån bör undvikas. 11.5.1Följder av modellen för introduktionsprogrammen För introduktionsprogrammen är det inte reglerat vilka ämnen som ska ingå i elevernas utbildning. Elever på introduktionsprogram kan studera såväl ämnen som gymnasiekurser. Utbildningen kan bland annat syfta till att eleven ska bli behörig till ett nationellt program eller få en yrkesinriktad utbildning som underlättar för eleven att etablera sig på arbetsmarknaden. På introduktionsprogram kan därför sammanhållna yrkesutbildningar, så kallade yrkespaket, ingå. Dessa består av ett antal kurser, som kan läsas både inom intro- duktionsprogrammen och i vuxenutbildningen (se mer om yrkespaket i avsnitt 11.6.1). Av utredningens direktiv framgår att den modell som övervägs för ämnesbetyg i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan även behöver analyseras i förhållande till introduktionsprogrammen. Vidare fram- går att det är angeläget att ämnesbetygen medger att elever på intro- duktionsprogram även i fortsättningen kan studera ämnen som finns i gymnasieskolans nationella program. Det är också viktigt att model- len inte hindrar övergångar från introduktionsprogrammen till natio- nella program eller vuxenutbildning, eller att elevernas utbildning för- längs på grund av modellens utformning. Utredningens bedömning är att den modell för ämnesbetyg som föreslås kommer att fungera även inom introduktionsprogrammen. Utredningen har beaktat att elever på introduktionsprogram har be- hov av att kunna läsa olika långt i ett ämne. Vi menar att detta behov möts av den föreslagna konstruktionen med att ämnen delas in i nivåer. Det är dock viktigt vid ämnesöversynen att nivåerna kon- strueras med perspektivet att även tidiga nivåer i ett ämne ska kunna Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … leda till användbara kunskaper för elever som ska gå ut i arbetslivet efter sin utbildning på ett introduktionsprogram. Om en elev ska läsa vidare på ett nationellt program eller inom vuxenutbildningen tar eleven med sig sitt betyg i ämnet från den nivå eleven har läst på introduktionsprogrammet. Det betyget byts sedan ut, enligt modellen, när eleven läser vidare i ämnet. Elever på introduk- tionsprogram som inte läser klart en hel nivå i ett ämne ska som få en skriftlig bedömning på den oavslutade nivån tillsammans med gymnasieintyget.35 11.5.2Fjärde tekniskt år, riksrekryterande utbildningar, lärlingsutbildning och APL Vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år Elever som har en gymnasieexamen från teknikprogrammet eller likvärdiga kunskaper kan läsa en vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. Utredningen föreslår att ämnesbetyg ska gälla även på det fjärde tekniska året enligt modellen. Om en elev inom denna utbildning läser ytterligare nivåer i ämnen som redan ingår i elevens gymnasieexamen redovisas dock dessa för sig i ett examensbevis från vidareutbildningen och påverkar inte det ämnesbetyg som eleven har i sin gymnasieexamen. Riksrekryterande utbildningar med egna examensmål Inom gymnasieskolan finns utbildningar med egna examensmål i form av flygteknikutbildning, marinteknikutbildning, sjöfartsutbild- ning, tågteknikutbildning, samiska näringar och yrkesdansarutbild- ning. Utbildningarna innehåller samma gymnasiegemensamma ämnen som yrkesprogrammen och därutöver karaktärsämnen och några valbara ämnen som är gemensamma med de nationella programmen. Vi ser inte att förslaget till modell för ämnesbetyg behöver tillämpas annorlunda för dessa utbildningars karaktärsämnen än för övriga ämnen i gymnasieskolan. 358 kap. 20 § gymnasieförordningen. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … Arbetsplatsförlagt lärande (APL) Arbetsplatsförlagt lärande (APL) är lärande på en eller flera arbets- platser och förekommer framför allt i yrkesutbildning inom de skol- former som berörs av förslaget om ämnesbetyg.36 APL innebär att kurser eller delar av kurser förläggs till en eller flera arbetsplatser. Med modellen för ämnesbetyg bör motsvarande som gälla, det vill säga hela nivåer eller delar av nivåer i ämnen kan förläggas till arbetsplatser. När ämnen och ämnesplaner anpassas för ämnesbetyg måste detta beaktas. De branschorganisationer utredningen har varit i kontakt med har ställt sig positiva till ämnesbetyg när det gäller APL och framhållit att det kan underlätta att förlägga lärandet till arbetsplatser om äm- nena blir mer sammanhängande och även mer omfattande än nuvarande kurser. Utredningen instämmer i att det kan bli lättare att planera och organisera hur och när APL ska förläggas om mer av innehållet i ämnet löper genom varje nivå så att nivåerna har ett bredare innehåll än dagens kurser. Vi menar också att en tydlig progression mellan nivåerna kan stödja lärarnas och arbetsplatsernas planering av elevernas kunskapsutveckling på arbetsplatserna. Utredningen ser inte i övrigt att APL påverkas av förslaget till modell för ämnesbetyg i sig, efter- som samma ämnesplaner gäller för elevens lärande på arbetsplatsen som i skolan. Lärlingsutbildning är ett alternativ till skolförlagd yrkesutbildning och är möjlig inom alla de skolformer som berörs av förslaget om ämnesbetyg.37 Den ska i huvudsak vara förlagd till en eller flera arbets- platser, det vill säga utbildningen består till stor del av APL. Lärlings- utbildningen i gymnasieskolan och gymnasiesärskolan följer samma programstrukturer och därmed samma ämnesplaner som den skol- förlagda utbildningen. Utredningen anser att de fördelar som ämnesutformning och ämnesbetyg kan komma att medföra för APL på motsvarande sätt 36I gymnasiesärskolan ingår APL på de nationella programmen. Inom vuxenutbildningen in- går APL inom regionalt yrkesvux och i övrigt inom vuxenutbildningen om huvudmannen be- stämmer det. 37Även på introduktionsprogrammen i gymnasieskolan kan eleverna ha ett lärlingsliknande upplägg. Förslag om modell för ämnesbetyg i en ämnesutformad gymnasieskola och … bör innebära fördelar för lärlingsutbildningen. Det är dock av vikt att lärlingsutbildningens än större behov av att anpassas i planering och upplägg efter arbetlivets förhållanden beaktas vid översynen av ämnen och ämnesplaner. 11.5.3Elevens rätt till stöd Det är av stor vikt att elevens rätt till stöd inte försämras med infö- randet av ämnesbetyg. Utredningen har därför utformat författnings- förslagen så att elevers rätt till stöd ska motsvara dagens bestämmel- ser. Med modellens begrepp gäller därmed följande.