sou · H8B380 · 2020-12-15 00:00:00 — 5.5.2Samspelet med regionernas hälso- och sjukvård Den avancerade hemsjukvården (ASIH) syftar till att möjliggöra för patienten att i sitt hem få vård och rehabilitering som annars ges på sjukhus. Det är en läkarledd teamorganisation inom regionernas ansvarsområde. Den har främst varit inriktad på personer med cancersjukdom i en palliativ fas. Ansvaret för den avancerade hemsjukvården vilar på regionerna, men i vissa regioner har överenskommelser träffats om att kom- munen kan överta vissa hemsjukvårdsuppgifter utöver de basala. I utredningen om nära vård görs bedömningen att den avancerade hemsjukvården ska vara ett ansvar för regionerna även i framtiden.115 Geriatriker och läkare i särskilt boende fanns 37 specialistläkare i geriatrik inom hälso- och sjuk- vården per 100 000 invånare som var . Det är en minskning per capita från 47 specialistläkare 2006. Antalet specia- listläkare inom geriatrik har inte ökat i samma takt som den äldre befolkningen har vuxit.116 Det är stora regionala skillnader. Flest geriatriker och geriatriska kliniker per capita finns i Region . 114Socialstyrelsen (2020), Vård och omsorg om äldre., Lägesrapport . 116Socialstyrelsen (2020), Vård och omsorg om äldre. Hur läkarförsörjningen till de särskilda boendena är organiserad skiljer sig mellan regionerna. Det vanliga är att en närliggande vård- central har ansvaret för läkare i det särskilda boendet. I Region har läkarbemanningen upphandlats, med två domine- rande aktörer. Det finns ingen nationell sammanställning av vilka krav som regionerna ställer på kompetens och hur samarbetet ska utformas med den kommunala hälso- och sjukvården. Det finns inte heller sammanställt hur mycket tid som läkarna förväntas lägga på uppdraget. Utvecklingen har under varit mot att mer vård ges i öppna vårdformer. Antalet vårdplatser på sjukhus har minskat och antalet platser på sjukhus i är lägst i EU, 2,2 vårdplatser per 1 000 invånare , att jämföra med snittet för EU om 5,0.117 Andelen personer i befolkningen var 2017 5,1 pro- cent. Den åldersgruppen svarade för av alla vårdtillfällen, av all vårdtid. har antalet vårddagar minskat kraftigt också för de äldsta åldersgrupperna. hade personer 2 i sluten sjukhusvård, 2019 var antalet 1 vilket är en minskning . Tar man hänsyn till befolkningsutvecklingen blir, som framgår av figur 5.8, minskningen än tydligare, per 100 000 innevånare , en minskning . Vård som tidigare gavs på sjukhuset ges nu i hemmet och en stor del av den utförs av den kommunala hälso- och sjukvården. 117OECD (2019), State of Health in the EU. , landprofil hälsa 2019. 118Hälso- och sjukvårdsrapporten : Öppna jämförelser, SKR Vården i siffror. Figur 5.8 Vårddagar per 100 000 innevånare för personer 65–och Källa: , statistikdatabas för diagnoser. 5.6Många yrken i äldrevården Drygt en kvarts miljon personer arbetar inom den kommunalt finan- sierade vården och omsorgen om äldre personer. Den största per- sonalgruppen är omsorgspersonalen det vill säga undersköterskor och vårdbiträden. utgjorde den högskoleutbildade persona- len av all personal i äldreomsorgen, en ökning med en procentenhet . Förändringarna mellan dessa år är redo- visade i tabell 5.4.119 Antal anställda personer i vård och omsorg fördelat på yrken, och förändringar från 2009120 Antal anställda samt procentuell förändring Andel (%) 2009–2015 (%) -36 606 (-36) Övrig vård- och omsorgspersonal1 +23 727 (200) +74 (2) 1Ökningen beror på förändrad yrkesindelning. 2Avser 2014, uppgift saknas. Källa: SOU 2017:21, bearbetning av data av SCB. SKR:s personalstatistik visar att av de anställda inom vård och omsorg i kommunernas egen regi är tillsvidareanställda, medan visstidsanställda utgör . Andelen som arbetar vid behov, ”timavlönade”, är . till arbetad tid står tillsvidarean- ställda för av den arbetade tiden, månadsavlönat tidsbe- gränsade anställda står för och timavlönade för 16 pro- cent.121 Enligt fackförbundet har andelen tidsbegränsat anställda inom äldreomsorgen ökat med . I verksamheter i regi var tidsbegränsat anställda, i privat regi . analyser bygger på data från SCB:s arbetskraftsundersökning.122 Andelen som är heltidsanställda och heltidsarbetande i de tre personalgrupperna sjuksköterskor, undersköterskor och vårdbiträ- den är betydligt lägre än i övriga personalgrupper i kommunerna, 120SOU 2017:21, Specialbearbetning av data från SCB, liknande har inte gjorts . 121Sveriges Kommuner och Regioner (2020) Fakta om äldreomsorgen i ljuset av coronapandemin. (2018), Så mycket bättre? En jämförelse av anställningsvillkor och löner i privat och kommunalt driven äldreomsorg, 2018. är anställda på heltid och arbetar heltid. Genomsnittet för samtliga anställda i en kommun ligger på . Ökningen går dock i en något snabbare takt i dessa tre grupper än för övriga personalkategorier. Ökningen beror både på att många av de nyanställda arbetar heltid och att redan anställda som arbetar deltid går upp till heltid.123 Andelen som arbetar heltid i är högre i storstads- och större kommuner () än landsbygdskommuner (). Att vara anställd heltid är även i särskilt boende vanligare i storstadskommuner () än i landsbygdskommuner (). I landsbygdskommunerna finns däremot fler tillsvidareanställda () än i storstadskommunerna ().124 Personalrörligheten inom vård och omsorg är något högre () än genomsnittet på arbetsmarknaden (16 pro- cent) och något lägre än vård och omsorg i privat sektor (20 pro- cent).125 var omsorgspersonalen sjukskriven i snitt , vilket är dubbelt så många dagar som för genomsnittet av alla anställda i Sverige.126 Internationella studier har visat att kvalitetsbrister i särskilda boen- den har samband med låg bemanning.127 Hög personaltäthet, särskilt bland sjuksköterskor, hade enligt en internationell översikt samband 123Sveriges Kommuner och Regioner (2020) Fakta om äldreomsorgen i ljuset av corona- pandemin. Stranz (2018), Att arbeta på äldreboende: en jämförelse och mellan stad, tätort och landsbygd, i H och M Szebehely (red) Äldreomsorger i , , 2018. 125Sveriges Kommuner och Regioner (2020) Fakta om äldreomsorgen i ljuset av corona- pandemin. 126Socialstyrelsen (2020), Åtgärder inom vid smittspridning av covid-19. Centers for Medicare and prepared by . : Appropriateness of minimum nurse staffing ratios in nursing homes. Report to Congress: Phase II final (Vol. , MD: Author, 2001.; , L. & Rust, T. B.: Safety in long-term care settings; Broadening the patient safety agenda. , , : , 2008. med bra vårdprocesser och vårdresultat.128 Regeringen framhåller i Framtidens äldreomsorg – en nationell kvalitetsplan att äldreomsor- gen är en komplex miljö att arbeta i, vilket kräver personal med kvalificerad yrkeskompetens.129 Det är förhållandevis stora skillnader mellan kommunerna vad gäller bemanningen, särskilt vad gäller sjuksköterskor. I Socialstyrel- sens enhetsundersökning redovisar de särskilda boendena uppgifter om antal sjuksköterskor respektive omsorgspersonal vardagar och . har räknat om detta till antal personal per antalet bostäder. För sjuksköterskorna skiljer det, som redovisas i figur 5.9, var- dagar mellan 0,02 sjuksköterska per bostad för boendet vid andra percentilen (av boendena har lägre värden) och 0,14 för boende vid (har lägre och alltså högre värden), mellan 0,002 och 0,07. Medianvärdet är vardagar 0,043 och 0,007 (figur 5.9). Omräknat till en boen- deenhet med nio bostäder innebär det i genomsnitt vardagar 0,4 sjuksköterska per boendeenhet, 0,06 sjuksköterska. För omsorgspersonalen är, som framgår av figur 5.10, skillna- derna för de olika särskilda boendena vardagar mellan 0,2 och 0,53 personal per bostad, 0,17 och 0,44 per bostad. Median- värdet är 0,29 respektive 0,25 (figur 5.10). Omräknat till en boende- enhet med nio bostäder innebär det i genomsnitt vardagar 2,6 och 2,3 omsorgspersonal per boendeenhet.130 128Bostick, J. E., Rantz, M.J., Flesner, M.K., & Riggs, C. J.: Systematic review of studies of staffing and quality in nursing homes. , 7, s. 366–376, 2006.; Castle, N.: Nursing home caregiver staffing levels and quality of care: A literature review. ., s. 27, s. 375-405, 2008.; Spilsbury, K., , C., Stirk, L. & Bowman, C.: The relationship between nurse staffing and quality of care in nursing homes: A Systematic review. , 48(6), s. 732–750, 2011. 129Regeringens skrivelse 2017/18:280. Figur 5.9 Antal sjuksköterskor per antal bostäder i särskilt boende Antal i det särskilda boendet vid andra, tionde etc. percentilen 2:a 10:e 20:e 30:e 40:e 50:e 60:e 70:e 80:e 90:e 98:e Källa: , Enhetsundersökningen 2019. Figur 5.10 Antal omsorgspersonal per antalet bostäder i särskilt boende Antal i det särskilda boendet vid andra, tionde etc. percentilen 2:a 10:e 20:e 30:e 40:e 50:e 60:e 70:e 80:e 90:e 98:e Källa: , Enhetsundersökningen 2019. Det finns ingen etablerad norm för vad som är ”rätt” bemanning. I socialtjänstförordningen föreskrivs att det i särskilt boende ska finnas tillgång till personal dygnet runt som utan dröjsmål kan upp- märksamma om de boende behöver stöd och hjälp (2 kap. 3 § SoF). I en studie genomförd av Stiftelsen Äldre- centrum var slutsatsen att det med en bemanning om tre anställda på ett gruppboende för personer med demenssjukdom med nio boende finns förutsättningar för att ge en god vård och omsorg, medan tiden inte räcker på de enheter som har två anställda eller 2,5 där man delar på en så kallad ”” mellan två boende- enheter.131 I snitt i landet har en sjuksköterska hand om cirka 30 omsorgs- mottagare vardagar och mellan 100–150 på helgdagar.132 I är det räknat för hela landet 14 omsorgsmottagare per sjuksköterska i de särskilda boendena, att jämföra med där det går 2,5 om- sorgsmottagare per sjuksköterska i sjukhemmen.133 I ett avhandlingsarbete studerades den personliga omvårdnaden i särskilt boende. En slutsats var att låg bemanning och tidsbrist medförde att den kroppsliga omvårdnaden skedde i ett så högt tempo att det kunde leda till sänkt välbefinnande för den äldre, samvetsstress hos undersköterskorna och försätta anhöriga i en ambivalent situation.134 Att omsorgspersonalen upplever sig tidspressade är inget som bara gäller , det ser likadant ut i de övriga nordiska länderna. I som har högst bemanning upplever en tredjedel av omsorgs- personalen att de oftast har för mycket att göra att jämföra med hälften i . Sex av tio är oroliga för att den låga bemanningen innebär en risk för omsorgsmottagarna.135 E. Wånell, B. Trygg (2010), Lämplig bemanning – i boende särskilt avsett för personer med demenssjukdom. Stiftelsen , rapport 2010:10. 132Socialstyrelsen (2020), Åtgärder inom vid smittspridning av covid-19. Under- sökning av behov av föreskrifter. 133Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. (2020), Att vilja men inte kunna, Äldre i centrum 3/2020, s. 50–53. 135Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. Undersköterska är ännu inte en skyddad yrkestitel och det finns ingen specifik ”undersköterskeutbildning”. Ett förslag finns att undersköterska ska bli en skyddad yrkestitel , med en tioårig övergångstid för de som då har en sådan tjänst.136 Den van- ligaste utbildningen är gymnasieskolans vård- och omsorgs- program eller del av den om personen redan besitter viss kunskap som kan valideras. har utfärdat allmänna råd om grundläggande kunskap för omsorgspersonalen (SOSFS 2011:2). Utbildningsnivån för omsorgspersonalen har ökat . var av kommunernas omsorgspersonal undersköterskor137, (2015) var andelen av omsorgspersonalen. Enligt årliga kartläggning där uppgifterna är självrapporterade och enbart avser tills- vidareanställd personal, var andelen med adekvat utbildning på vardagar i snitt med en spridning från . Tabell 5.5 visar dessa skillnader mellan kommunerna.138 Tabell 5.5 Andel omsorgspersonal i särskilt boende som uppges ha adekvat utbildning, vardagar respektive heldagar Utredningen för vård och omsorg om äldre personer lät SCB göra en specialbearbetning av alla anställda inom hemtjänst/hemsjukvård och särskilt boende. Den visade på en 136Ds 2020:15, Reglering av undersköterskeyrket – kompetenskrav och övergångs- bestämmelser. 138Socialstyrelsen, Enhetsundersökningen 2019. lägre andel med utbildning än vad som framkommer i Social- styrelsens enhetsundersökning. Andelen som 2015 hade yrkesut- bildning för sitt arbete var för kvinnorna , för männen 37procent.139 Utredningen förslog en avsevärd utbyggnad av utbild- ningen till undersköterska. En utmaning för kommunerna, särskilt i storstadsregionerna, är att tillgodose behov av utbildning i svenska för den personal som har behov av dessa språkkunskaper. var av omsorgs- personalen, som var anställda i ett särskilt boende i storstads- kommunerna, födda i ett annat land. I övriga kommuner var andelen Mer än hälften av omsorgspersonalen som besvarat enkäten i studien instämde helt eller delvis att det är ett problem att många i personalen inte pratar eller skriver tillräckligt bra svenska.140 , Nationell samordnare för kompetensförsörj- ning inom vård och omsorg om äldre, framhåller att utbildning är grundläggande. Det är en särskild utmaning att arbeta i en annan människas hem, vilket ställer krav på lyhördhet och flexibilitet. Det handlar också om att två perspektiv – det medicinska och det sociala – behöver finnas tillsammans i balans.141 Många besök, många besökare Personalkontinuitet är en faktor som identifierats som viktig för de som har hemtjänst, såväl vad gäller kvaliteten i det arbete som utförs som för den äldre personens trygghet. Antal anställda som en äldre person med hemtjänst och två besök eller mer (måndag– söndag) möter har ökat . uppgick antalet till tolv personer jämfört med 16 personer enligt den senaste mätningen . Vari- ationen mellan kommunerna är stor och har varit det . Stranz (2018), Att arbeta på äldreboende: en jämförelse mellan stad, tätort och landsbygd, i H och M Szebehely (red) Äldreomsorger i , , 2018. (2020), Utveckla med utbildning och mer professionalism, Äldre i cent- rum 3/2020, s. 42–44. kommunen med bäst personalkontinuitet möter den äldre personen sju olika personer, i kommunen med lägst personalkontinuitet 26.142 För att stärka personalkontinuiteten har det varit en ambition att det ska finnas en namngiven person i arbetsenheten som är den äldre personens kontaktperson. Regeringen tillsatte 2019 en utredning för att utreda hur ett krav på en fast omsorgskontakt kan utformas. I betänkandet redovisas förslag om tillägg i socialtjänstlagen om en fast omsorgskontakt som ska ha yrkestiteln undersköterska och utföra både omsorg och den samordning som behövs.143 En majoritet av landets hemtjänstenheter uppger att de har en namngiven kontaktperson. Nästan fyra av tio enheter uppger dock att de inte har det.144 Vad en kontaktperson ska göra kan variera från att den äldre personen sällan träffar denne till att det är den personen som utför merparten av insatserna.145 Antalet omsorgsmottagare som hemtjänstpersonalen besöker har ökat från i genomsnitt fyra på 1980-talet till 12 år 2015.146 I särskilt boende hjälper en anställd under ett arbetspass igenom- snitt tio omsorgsmottagare.147 Enhetschefen har många medarbetare fanns drygt 4 100 enhetschefer148 inom den av kommunerna finansierade vården och omsorgen om äldre.149 Social omsorgsut- bildning eller socionomutbildning är den vanligaste utbildningen och en betydande andel är sjuksköterskor. En mindre del har admi- 142Sveriges Kommuner och Regioner (2020) Fakta om äldreomsorgen i ljuset av corona- pandemin. 144Socialstyrelsen, Enhetsundersökningen 2019. Szebehely, A. Stranz, R. Strandell (2017). Vem ska arbeta i framtidens äldreomsorg? 147Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. 148Här avses enhetschef enligt Standard för svensk yrkesklassificering (SSYK) 2012, yrkes- klassen 1532, enhetschef inom äldreomsorg, nivå 2. nistrativ utbildning.150 Det finns inga föreskrifter med krav på vilken kompetens en enhetschef ska ha, men när juridiska personer ansöker att få tillstånd att driva särskilt boende eller hemtjänst prövar om den som söker tillstånd har erfarenhet eller på annat sätt förvärvat insikt i de lagar och övriga föreskrifter som gäller för verksamheten. Enhetscheferna har ofta många underställda medarbetare. För utredningen kvalitetsplan för vård och omsorg om äldre personer tog () fram data om genom- snittligt antal medarbetare per chef. var det 54 medarbetare per chef och antalet har ökat till genomsnittligt 60 med- arbetare per chef 2015.151 SKR bedömer att det inte går att se att antalet medarbetare per enhetschef förändrats under senare år.152 Det administrativa stödet är ofta svagt. När en chef har många underställda uppfattar medarbetarna chefen som mindre stöd- jande.153 I en nordisk jämförelse har enhetscheferna i svensk äldre- omsorg betydligt fler medarbetare än grannländerna. I finska äldre- boenden går det cirka 15 anställda per chef. Det återspeglas också i att personalen i de svenska särskilda boendena i betydligt mindre utsträckning än i de tre grannländerna haft möten med sin närmaste chef. I angav att de hade det minst en gång , att jämföra med som ligger högst med 36 procent.154 , P-Å (2016), Professionsutbildningsbakgrund och ledarskap inom äldreomsorgen. i L. , L och M. (red.) Ledarskap i äldreomsorgen: Att leda integrerat värdeskapande. I en röra av vården och förutsättningar. Vetenskap för profession 35:2016. Uppgifterna avser 474 enhetschefer verksamma i västra och som deltagit i den statliga ledarskapsutbildningen vid högskolan i och som valt att delta i en forskningsstudie. I detta urval saknade högskoleutbildning. 152Sveriges Kommuner och Regioner (2020) Fakta om äldreomsorgen i ljuset av Corona- pandemin. , U. , H. , A. (2020), Aligning Perspectives? – Comparison of top and middle-level managers´ views on how organization influences implementation of evidence-based practise, , Volume 50, Issue 4, 2020, p. 154Marta Szebehely, underlagsrapport , Internationella erfarenheter av covid-19 i äldre- boenden. Antalet legitimerade yrkesutövare för åren 2009–2015 framgår nedan av tabell 5.4 och för åren 2015–2017 av tabell 5.6. Den ökning av legitimerade yrkesutövare som fanns –2014 bröts 2014, därefter har antalet minskat ytterligare något. Tabell 5.6 Legitimerad personal i hälso- och sjukvård , 2016 och 2017155 boende (%) Källa: (2020) Vård och omsorg om äldre, lägesrapport . har kartlagt tillgång och efterfrågan på legitimerad personal i kommunerna. Nästan sex av tio kommuner redovisade brist på sjuksköterskor. Bristen på specialistsjuksköterskor var ännu större. Av de svarande kommunerna hade brist medan inte alls hade tillgång till den yrkesgruppen. Det var också vanligt med brist på rehabiliteringspersonal, nästan hälften av kommunerna hade brist på arbetsterapeuter och fysioterapeuter. Endast ett fåtal kommuner redovisade att de varken hade eller hade haft brist på legitimerad personal. Biståndshandläggare – en svår yrkesroll Biståndshandläggarens arbete styrs av socialtjänstlagen och kom- munala riktlinjer. Handläggaren har även att ta hänsyn till den bud- get som kommunfullmäktige lagt fast och förväntas vara socialarbetare och kurator och kunna lotsa den äldre personen i en 155Dataunderlaget för tabell 5.7 och 5.8 är olika, därför skiljer sig uppgifterna . situation som är ny och oönskad – att inte längre klara sin vardag själv. Det kan vara en motsägelsefull roll. fanns det 3 316 biståndshandläggare, en ökning med nära 800 () mellan 2009 och 2015.156 En handläggare har ansvar för i genomsnitt 106 äldre personer, med stora variationer mellan kommunerna.157 gav 2007 ut allmänna råd om personalens kompe- tens vid handläggning och uppföljning av ärenden som gäller äldre personer. I råden rekommenderas att den personal som arbetar med handläggning och uppföljning av ärenden som avser äldre personer bör ha socionomexamen eller social omsorgsexamen enligt tidigare studieordning.158 var sju av tio socionomer.159 Som redovisats i kapitel 4 ger både socialtjänstlagen och hälso- och sjukvårdslagen kommunerna och regionerna skyldighet att samverka om vården och omsorgen om äldre personer, både på övergripande nivå och på individnivå i form av samordnade individuella vårdplaner (SIP). I betänkandet Nationell kvalitetsplan för vård och omsorg för äldre personer (2017) konstaterade utredningen att uppdelningen på två huvudmän, två lagar, sekretessbestämmelser, tidsbrist och, speciellt i större kommuner, många vård- och omsorgsgivare för- svårar att kunna erbjuda en samordnad vård. De ekonomiska ersätt- ningsmodellerna och den uppföljning som kommuner och regioner har av de som utför vården och omsorgen bidrar till att ge incitament att fokusera på den egna verksamheten, inte på samverkan med vårdgrannar. För äldre personer med flera diagnoser, nedsatt rörlighet och ork och ett sviktande socialt nätverk redovisade utredningen en rad brister i hur vården och omsorgen är organiserad. Det konstaterades att det brister alltför lätt i samspelet mellan slutenvård och primärvård liksom mellan primärvård och äldreomsorg. 157Socialstyrelsen, Öppna jämförelser 2020 – äldreomsorg. 158Socialstyrelsens allmänna råd (SOSFS 2007:17 [S]) om persononalens kompetens vid hand- läggning och uppföljning av ärenden som avser äldre personer. 159Socialstyrelsen, Öppna jämförelser 2020 – äldreomsorg. ringsinsatserna kan vara splittrade och kortvariga. Insatserna från de olika aktörerna är enligt utredningen ofta reaktiva, inte proaktiva och det finns allt för sällan någon som tar ett helhetsansvar. Det gäller såväl mellan som inom huvudmännen och mellan olika vårdgivare och utförare av hälso- och sjukvård och äldreomsorg. Det anges vidare att om det finns anhöriga kan de ofta uppleva att de har en ensam roll i sin uppgift att stödja den närstående där de får ta stort ansvar att koordinera och samordna vården och omsorgen.160 Myndigheten för vård- och omsorgsanalys bedömde 2016 att det då fanns cirka en miljon personer som hade komplexa samordnings- behov och att det var en växande grupp. Myndigheten konstaterade dock att verksamheterna till stor del är organiserade för att möta patienter och personer med mer avgränsade behov. Vården och omsorgen behöver hitta nya lösningar för att anpassa sig till en mer komplex och omfattande behovsbild.161 Regeringen tillsatte 2013 en nationell samordnare för effektivare resursutnyttjande inom hälso- och sjukvården. I samordnarens slut- betänkande konstaterades att hälso- och sjukvården och omsorgen behöver fokusera på de största utmaningarna, till exempel att till- godose behoven för vårdens storkonsumenter på ett klokt sätt. Sam- ordnarens bedömning var att så inte sker.162 Nära vård – en ambition att förändra arbetssätt och samverkansformer Utredningen utveckling för god och nära vård pekade på att den demografiska och medicinska utvecklingen ställer krav på en omställning till mer av såväl förebyggande och hälsofrämjande arbete som av vård i hemmet. Hur detta ska ske behöver enligt utredningen utformas lokalt, gemensamt av region och kommun, med ett långsiktigt perspektiv. Nära vård ska ses som ett förhåll- ningssätt, inte en ny organisation. Utredningen framhöll att det bland annat handlar om en kulturförändring. 161Myndigheten för vård- och omsorgsanalys (2016), Samordnad vård och omsorg. En analys av samordningsutmaningar i ett fragmenterat vård- och omsorgssystem. situationen och den enskildes preferenser ska vara utgångspunkten och hela livssituationen ska beaktas.163 Regeringen presenterade efter detta ett förslag till målbild som innebär att hälso- och sjukvården bör ställa om så att primärvården är navet i vården och samspelar med annan hälso- och sjukvård och med socialtjänsten.164 har /2020 gjort en uppfölj- ning av regionernas och kommunernas beredskap och förutsätt- ningar för att forma en nära vård.