sou · H8B39 · 2020-02-21 00:00:00 — Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020 Var står vi? Vart går vi? SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2020 Till statsrådet och chefen för (för kärnavfallsfrågor) är en tvärvetenskaplig kommitté som har i uppdrag att ge regeringen råd i frågor om använt kärnbränsle, kärnavfall och rivning av kärntekniska anläggningar, (M 1992:A . Dir. 2018:18). ger sin självständiga bedömning av det aktuella läget inom kärnavfallsområdet. Bedömningen presenteras i form av en kunskapslägesrapport. Syftet med rapporten är att uppmärksamma och beskriva frågor som anser viktiga och att redogöra för rådets synpunkter i dessa. överlämnar härmed till regeringen årets kunskapslägesrapport 2020:9 Kunskapsläget på kärnavfallsområdet 2020. Steg för steg. Var står vi? Vart går vi? Bakom denna rapport står samtliga ledamöter och sakkunniga i . Rapporterna om kunskapsläget på kärnavfallsområdet åren 1998, 2001, 2004, 2007, 2010, 2011, 2012, 2013, 2014, 2015, 2016, 2017 och 2018 finns även tillgängliga i en engelsk version. Rådet kommer att publicera en engelsk översättning av årets rapport . (ordförande), professor emeritus i empirisk livsåskådningsforskning, , docent i fysik med inriktning mot tillämpad kärnfysik, , professor emeritus i strålningsbiologi, Tuija (vice ordförande), professor i miljöbedömning, , , docent i geologi, , professor emeritus i radiofysik, , professor i idé- och lärdomshistoria, , docent i miljövetenskap, , , professor i hållbar stadsutveckling vid (), , professor i oorganisk och fysikalisk kemi, , , professor emeritus i maskinteknik, , , f.d. chefsjurist på Kapitlen i Klr .................................................................. kärnavfallsområdet i sju europeiska länder med kommersiell kärnkraft..................................... 1.1.2Stegvis prövning och tiden därefter – process Modern2020 – kunskapsläge om övervakning....... 1.1.4Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet ........................ Allmänheten och kärnavfallet ................................. Att minnas ett slutförvar......................................... Syntes – Den goda tekniken och kärnavfallet ....................... kärnavfallsområdet i sju europeiska länder med Kompetensläget och branschens attraktionskraft ................ 2.4.1Internationellt deltagande på myndighets- Medverkan i internationella forskningsprojekt ..... 2.5 Strategier för kompetensförsörjning ..................................... Sammanfattning och slutsatser .............................................. Stegvis prövning och tiden därefter – process Gällande regelverk för kärntekniska anläggningar ............... 3.2Förutsättningar när det gäller ett slutförvar för använt Stegvis prövning fram till rutinmässig drift .......................... Reglering av stegvis prövning................................. Rådets synpunkter angående stegvis prövning...... Reglering under rutinmässig drift .......................... Rådets synpunkter angående rutinmässig drift ..... Nedmontering, rivning och förslutning................................ 3.5.1Reglering vid nedmontering, rivning och förslutning – krav på uppdaterade Rådets synpunkter angående nedmontering, rivning och förslutning ........................................... Möjligheter till förändringar vid behov................................. Modern2020 – kunskapsläge om övervakning ............... 4.1Modern2020 – ett internationellt forskningsprojekt om Bakgrund – monitoring och övervakning.............. Mätprogram och övervakning (teknik)................................. Ett delprojekt om engagemang från olika intressenter ........ Svenskt deltagande i Modern2020 ......................................... Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende 5.2Lokal korrosion av koppar till följd av uppkomsten av en passiverande sulfidfilm .................................................. 5.3Inverkan av joniserande strålning på lokal korrosion 5.4Inverkan av väteupptag i koppar på kopparhöljets Krypduktilitet för koppar vid långsam belastning ................ Mekaniska egenskaper av nodulärt gjutjärn .......................... Allmänheten och kärnavfallet...................................... Inledning och bakgrund ......................................................... Sammanfattning av enkätundersökningens resultat ............. En fördjupad klusteranalys..................................................... Kluster 1 (K1, ): ”Jag känner viss oro, men har stor tillit, det ordnar sig” .......................... 6.3.2Kluster 2 (K2, ) ”Jag är inte alls orolig, känner tillit, det ordnar sig”.................................... 6.3.3Kluster 3 (K3, ) ”Jag är mycket orolig, känner ingen tillit, det ordnar sig inte” .................. Jämförelse mellan klustren...................................... Relevans för fortsatta arbete ..... Att minnas ett slutförvar........................................... Att ”minnas” är något vi gör ................................................ Insatser för informationsbevarande inom .............. 7.3Vägledning och praktiska mål – två-dagars Kulturarv och konst ............................................................. Den goda tekniken och kärnavfallet............................ Vad kännetecknar god teknik? Slutförvaret och den goda tekniken .................................... Samhällets kontroll och styrning av tekniken .................... arbete och kärnavfallsområdet ......... arbete 2018 och 2019 .............................. Publikationer och skrivelser ................................. Seminarier och möten ........................................... Studieresor om avveckling och rivning................ Kärnavfallsområdet i –2019............................. (rådet) ger ut en kunskapslägesrapport 2018. Denna kunskapslägesrapport (SOU 2020:9) är uppdelad i två delar: Del 1 När föreliggande rapport publiceras () ligger frågan om ett slutförvar för använt kärnbränsle på regeringens bord. huvudsyfte är att det radioaktiva använda kärnbränslet ska hållas åtskilt från kommande generationer i minst 100 . Frågan är hur det går att hantera och förhålla sig till ett komplext projekt under en projekttid över flera generationer? Hur ser vi till att göra så bra förutsättningar som möjligt för att ett projekt ska lyckas? Utifrån sin tvärvetenskapliga sammansättning tar rådet i föreliggande kunskapslägesrapport upp en rad olika frågor, som inte nödvändigtvis enbart gäller KBS-3-konceptet utan även andra tänkbara koncept för slutförvaring för använt kärnbränsle. De sammanhänger alla på olika sätt med frågan om vad som utmärker en god teknik. Del 2 Innehåller dels en rapportering om arbete utifrån direktivet, dels en kort beskrivning om vad som hänt på kärnavfallsområdet i –2019. Fokus i denna rapport är på den process som kommer att följa om regeringen ger tillstånd/tillåtlighet för ett slutförvar för använt kärnbränsle. 1.1.1Långsiktig kompetensförsörjning inom kärnavfallsområdet i sju europeiska länder med kommersiell kärnkraft har bevakat och uppmärksammat behovet av långsiktig kompetensförsörjning inom kärnkrafts- och kärnavfallsområdena i . I kapitlet beskrivs en kartläggning som rådet beställt gällande kompetensläget och de nationella strategierna i sex europeiska länder med kommersiell kärnkraft. Syftet är trefalt: i) att redogöra för nuläget, ii) att få kunskap om av hur dessa frågor har hanterats i andra länder, samt att iii) utifrån en analys av situationen i och de sex europeiska länderna i studien diskutera hur en svensk strategi för långsiktig kompetensuppbyggnad och -försörj- ning kan utformas. kommer fram till följande rekommendationer baserat på erfarenheter från de länder som ingått i studien: •Det bör inrättas en rådgivande expertgrupp som analyserar behoven av forskning och utbildning för att säkerställa att det långsiktigt finns kompetens för att genomföra avvecklings- och slutförvarsprojekten i . •Den rådgivande expertgruppen bör utreda vilken koordinering och organisation som behövs för att säkerställa att ska vara självförsörjande av kompetens och specialistkunskap för att genomföra avveckling och rivning av kärntekniska anläggningar och ett säkert omhändertagande av kärnavfall. I detta uppdrag bör det också ingå att utreda förutsättningarna för och konsekvenserna av att inrätta särskilda institut eller centrumbildningar inom kärnteknik och strålskydd. •Det är mycket angeläget att det under regeringens ansvar upprättas ett nationellt program för långsiktig kompetensförsörjning inom områden som har bäring på avveckling av kärnkraftsanläggningar och ett säkert omhändertagande av kärnavfall. 1.1.2Stegvis prövning och tiden därefter – process och reflektioner I förra kunskapslägesrapporten finns ett kapitel om den stegvisa prövningen. Med en stegvis prövning avses tiden fram till dess att rutinmässig drift börjar, därefter sker det tillsyn och det ska göras s.k. helhetsbedömningar. I kapitlet i denna rapport finns en översikt av processen fram till slutlig förslutning och rådet ger synpunkter på den. En svårighet är att den erfarenhet från stegvis prövning som finns är från andra typer av kärntekniska anläggningar (fr.a. kärnkraftverk) än slutförvar. Det finns varken erfarenhet av en så lång projekttid eller att bygga ett slutförvar för använt kärnbränsle som ska vara långsiktigt säkert i minst 100 . Det är viktigt att konkretisera den stegvisa prövningen, men även att bättre rusta för reglering och insyn fram till slutlig förslutning. Det finns flera frågetecken om hur den befintliga regleringen kan anpassas till de särskilda förhållanden som gäller för uppförande och drift av ett slutförvar för använt kärnbränsle. Ett exempel är att uppförande och drift ska ske parallellt så det är komplicerat att använda begrepp som rutinmässig drift på samma sätt som för ett kärnkraftverk. 1.1.3Modern2020 – kunskapsläge om övervakning Rådet har tagit upp frågor om övervakning och mätprogram och bl.a. beskrivit MoDeRn. I detta kapitel ges en översikt av kunskapsläget utifrån det efterföljande EU-pro- jektet Modern2020, om de senaste teknikerna för övervakning och om arbetet i projektet med deltagande, framför allt med lokala intressenter. Tidsperioden i fokus är fram till slutlig förslutning av ett slutförvar, vilket kan ta upp till . Det finns många utmaningar eftersom övervakning inte får störa de tekniska barriärernas funktion. Medverkan av, och interaktion med, berörda intressenter (framför allt de lokala) är avgörande för att implementeringen av ett slutförvar för använt kärnbränsle och högaktivt avfall ska lyckas. Därför handlade ett delprojekt inom Modern2020 om deltagande. Det finns utmaningar med att få allmänheten att delta. ger inte svar på hur deltagande kan ske konstruktivt, utan fungerar snarare som underlag för vidare diskussion. 1.1.4Utveckling av barriärerna – kunskapsläget avseende kopparkapselns integritet I kapitlet tar rådet upp, utifrån den senaste forskningen, de frågor om kapseln som tidigare lyfts. deltog rådet på en konferens om kapselfrågor och en doktorsavhandling om vissa processer har försvarats vid i . Rådets slutsats utifrån de senaste rönen är att det fortfarande återstår forskningsinsatser främst på gjutjärnsinsatsen i kopparkapslarna för använt kärnbränsle, men även på detaljer avseende korrosion av koppar i närvaro av vätesulfid- och kloridinnehållande vatten. Anledningen till att kunskaperna om främst de mekaniska egenskaperna på gjutjärnsinsaten är bristfälliga är att denna forskning startade sent, men den har intensifierats . I kapitlet beskrivs frågor som bör prioriteras i kommande Fud-program (där forskning bör beskrivas även om ett tillstånd ges), de bör också vara tydliga kravpunkter i en ev. fortsatt stegvis prövning av SSM. Kapitlet handlar om allmänhetens attityder till, och kunskaper om, det svenska kärnavfallet. Rådet genomförde en enkätstudie och syftet var att vidga underlaget för bedömningen av allmänhetens informationsbehov och hur detta kan tillgodoses. Studien omfattar ett representativt urval av vuxna befolkning och visar bl.a. att kunskaperna om kärnavfallet är relativt lågt. De allra flesta anser ändå att kärnavfallsfrågan är viktig och att har en förmåga att hantera frågan på ett säkert sätt. Tilltron till forskare och experter är hög, men lägre till myndigheterna och lägst till politikerna. I en s.k. kluster-analys görs en jämförelse mellan tre olika grupper, som har likartade attityder (dvs. tillit eller misstro respektive lugn eller oro) i frågan. Ett resultat visar att den grupp som utgörs av svarspersoner som är både misstrogna och oroliga anser sig också ha mindre kunskaper om kärnavfallet. Medborgarnas deltagande i samtal och beslut om slutförvarsfrågan är viktig av flera olika skäl. Ett skäl är demokratiskt, att medborgardeltagande stärker demokratin och ökar legitimiteten i beslut. Det är viktigt att de som berörs av ett beslut involveras i diskussioner om vad som är ett riktigt beslut. Och efter ett ev. positivt beslut är det viktigt att berörda kommuner även fortsättningsvis får insyn. Allmänheten kan också tillföra kunskap och erfarenhet som beslutsfattare saknar. Det är viktigt att medborgarna engageras och blir delaktiga i den pågående beslutsprocessen och känner att de kan delta i ett samtal om kärnavfallets framtida förvar. 1.1.6Att minnas ett slutförvar Rådet har i tidigare kunskapslägesrapporter följt frågor om informations- och kunskapsbevarande framför allt genom att rapportera om det arbete OECD-gruppen Preservation of Records, Knowledge and Memory (RK&M) across Generations har gjort. I detta kapitel görs några nedslag i det utvecklingsarbete som bedrivs när det gäller informationsbevarandet för framtiden och möjligheterna att skapa gemensamma minnen relaterade till ett slutförvar för använt kärnbränsle. Syftet är vidare att visa upp den bredd och mångsidighet som krävs i detta komplexa arbete. Kapitlet ger en kort beskrivning av institutionellt minne som forskningsfält, beskriver kortfattat utvecklingsarbete om informationsbevarande över generationer och framför några resultat från en internationell workshop i . Avslutningsvis anges några slutsatser och kommentarer om viktiga frågor för den fortsatta processen i för ett slutförvar för använt kärnbränsle. 1.2Syntes – Den goda tekniken och kärnavfallet Det avslutande kapitlet i del 1 syftar till att ge en överblick och urskilja en röd tråd i mängden av information i de tidigare kapitlen. Det sker genom att ange några olika kännetecken på det som utmärker god teknik. Det finns visserligen inte någon god eller ond teknik i sig, men tekniken är inte heller värdeneutral. Skillnaden mellan god, mindre god och dålig/ond teknik beror ytterst på dess konsekvenser för människor och samhälle. Mot denna bakgrund föreslår rådet några olika egenskaper som sammantaget skulle kunna vara utmärkande för god teknik. Vårt förslag är att sådan ”god teknik” har följande kännetecken, nämligen att den: –vilar på vetenskaplig grund –är konsekvensmedveten och omprövningsberedd –är medveten om långsiktiga mål –ger insyn genom öppen kommunikation –förutsätter en allsidig omvärldsorientering. Först beskrivs de olika kännetecknen för god teknik i bredare sammanhang än inom kärnavfallsområdet. Därefter kommer en diskussion om ”den goda tekniken” och ett slutförvar för använt kärnbränsle. Slutligen behandlas frågan om teknikens kontrollerbarhet och styrning. Därvid återanknyter vi till den stegvisa prövningens möjligheter att styra den framtida teknikutvecklingen inom kärnavfallsområdet. 2Långsiktig kompetensförsörjning inom kärnavfallsområdet i sju europeiska länder med kommersiell kärnkraft står inför en stor utmaning i och med att ett flertal kärntekniska anläggningar ska rivas och avfall från såväl rivning som använt kärnbränsle ska tas om hand. finns planer på att uppföra och driva en inkapslingsanläggning och ett slutförvar för använt kärnbränsle. Alla dessa aktiviteter kommer att kräva kompetent personal under många decennier framöver, och redan nu finns en oro för att efterfrågan av sådan arbetskraft kan komma att vara större än tillgången. har bevakat och uppmärksammat behovet av långsiktig kompetensförsörjning inom kärnteknik- och kärnavfallsområdena. Detta kapitel utgör en fortsättning på det arbetet och beskriver en kartläggning som låtit göra om kompetensläget och de nationella strategierna inom kärnavfallsområdet i sex europeiska länder med kommersiell kärnkraft, utöver . Syftet är trefalt: i) att redogöra för nuläget, ii) att få kunskap om av hur dessa frågor har hanterats i andra länder, samt att iii) utifrån en analys av situationen i och de sex europeiska länderna i studien diskutera hur en svensk strategi för långsiktig kompetensuppbyggnad och -försörjning kan utformas. –2019 har () uppmärksammat problemen vad gäller nationell kort- och långsiktig kompetensförsörjning och en utredning av frågan har gjorts på uppdrag av regeringen.1 Grunden för en långsiktig kompetens-försörjning inom strålsäkerhetsområdet. Långsiktig kompetensförsörjning inom kärnavfallsområdet i sju europeiska länder ... undersökning har gjorts med hjälp av . De sex europeiska länder som ingått i studien befinner sig i olika faser vad gäller satsningar inom kärnteknikområdet, vilket i sin tur får konsekvenser för verksamheter kopplade till avveckling och avfallshantering. genomför en expansion av kommersiell kärnkraft som ett slutförvar för använt kärnbränsle är under uppförande. och har planer på både nybyggnation och avveckling av kommersiella kärnkraftverk, medan , och fokuserar på avveckling av kommersiell kärnkraft. I undersökningen har kompetensläget i länderna kartlagts liksom hur utbildning och forskning inom kärnteknik- och kärnavfallsområdena organiserats. har tillsammans med tagit fram en datainsamlingsmall med syfte att undersöka kompetensförsörjningen och nationella strategier med bäring på kärnavfallshantering. Undersökningen belyser fyra huvudaspekter: •En översikt av ländernas existerande och planerade kärntekniska anläggningar och slutförvarssystem, •En kartläggning av ländernas syn på sin beredskap vad gäller kort- och långsiktiga kompetensbehov, •En beskrivning av hur systemet för kompetensförsörjning är organiserat i respektive land, samt •Förutsättningarna för att upprätthålla kompetensförsörjningen i respektive land. Kartläggningen genomfördes genom att studera material i publicerade rapporter och på webbplatser samt med hjälp av djupgående telefonintervjuer med en representant på myndighetsnivå från vardera land. Intervjuerna genomfördes på respektive representants eget språk. Utöver dessa intervjuer genomförde en egen telefonintervju med en representant från SSM kompletterat med skriftliga svar, där samma intervjumall användes. SOU 2020:9 Långsiktig kompetensförsörjning inom kärnavfallsområdet i sju europeiska länder ... arna med ifyllda svar redovisas på webbplats.2 Vi- dare har uppgifter inhämtats från SSM:s kompetenslägesrapport.3 insamlade material, i form av datainsamlingsmallarna, är enbart av beskrivande karaktär. I de fall som resultaten här redovisas kvalitativt i form av figurer, så är dessa baserade på bedömning av underlaget. 2.2Kompetensläget och branschens attraktionskraft Det är tydligt från undersökningarna att kärnkraftsbranschen generellt befinner sig i ett utmanande läge när det gäller attityder och värderingar från såväl politiskt håll som från allmänhet. I alla länder, utom , uppfattas kärnkraftsbranschen som oattraktiv av studenter som planerar för sin universitetsutbildning. satsar tydligt på utveckling av kommersiell kärnkraft, vilket gör att området uppfattas som en framtidsbransch dit såväl nyutexaminerade som yrkesverksamma vill söka sig. I och fortsätter kärnkraft att vara en viktig energikälla, men det är en bransch som inte upplevs som attraktiv, och i något kontroversiell. I övriga länder varierar anledningarna till att branschen ses som oattraktiv från att det saknas tydliga politiska direktiv och planer (), till att den ses som en bransch präglad av avveckling och därmed inte något att satsa på för framtiden (, , , ) då andra branscher anses vara mer långsiktigt intressanta. Generellt anges att händelserna i har påverkat attityden negativt, medan kärnkraftens begränsade koldioxidutsläpp vid elproduktion används i några länder som ett argument för att öka intresset och skapa en mer positiv samhällsattityd. Förhoppningarna är att detta kan påverka attityden för kärnteknikrelaterade verksamheter inklusive avfallshanteringen och få dem att framstå som attraktiva för studenter. Att kärnkrafts- och kärnavfallsbranscherna ses som oattraktiva är ett problem på flera olika sätt. Då färre studenter söker sig till dessa områden kommer det att medföra att flera länder riskerar att inte ha tillgång till nyutbildad kompetent arbetskraft som betydande pensionsavgångar väntas. Dessutom riskerar samtliga län- 2Material till undersökning om kompetensförsörjning 2019 finns under rapporter på: /publikationer (hämtad ). Långsiktig kompetensförsörjning inom kärnavfallsområdet i sju europeiska länder ... der att ytterligare tappa personal till andra branscher som ses som mer attraktiva alternativ än kärnkraft och kärnavfallshantering. Detta kan i värsta fall leda till akut personal- och kompetensbrist. Det är inte sannolikt att andra europeiska länder kommer att få ett överskott på utbildad personal inom en överskådlig framtid. Detta leder till att det sannolikt inte går att importera eller köpa internationell (specialist)kompetens. Figur 2.1 visar diagram där attityden till kärnkraft jämförs med tillströmningen av studenter samt upplevda kompetensproblem. Varje lands värde i skalan är en subjektiv bedömning som gjort utifrån den information som erhållits från datainsamlingen. Vi noterar en tydlig korrelation mellan en positiv samhällsattityd till kärnkraft och hög tillströmning av studenter, där utmärker sig genom sin positiva samhällsattityd och studenters höga intresse jämfört med de övriga sex länderna. Sambandet mellan attityd till kärnkraft och problem med kompetensförsörjning är inte lika entydigt, men resulterar också i en uppdelning av de sju länderna i två kluster där utgör en egen grupp med små upplevda problem. Att de övriga sex länderna upplever sig ha betydande problem med kompetensförsörjning oberoende av samhällsattityden kan bero på flera saker. Vår tolkning är att en negativ samhällsattityd till kärnkraft leder till att branschen inte framgångsrikt kan locka till sig kompetenta medarbetare. I vissa länder försöker man öka branschens attraktionskraft genom att just framhålla fördelarna för klimatet (främst ), medan andra satsar på forskning och utveckling av kärnkraftstekniken och/eller framtida kärnkraftssystem (, och samt i begränsad utsträckning och ). Sannolikt kommer utmaningarna rörande problem med kompetensförsörjning i mångt och mycket att kvarstå i oförändrad form även om insatserna för att förändra attityden skulle bli framgångsrika. SOU 2020:9 Långsiktig kompetensförsörjning inom kärnavfallsområdet i sju europeiska länder ...