sou · H8B34 · 2020-01-29 00:00:00 — Kommittédirektiv 2019:46: Stärkt äganderätt, flexibla skyddsformer och naturvård i skogen. (2012): Miljö, ekonomi och politik. (2018): EUETS, marknadsstabilitetsreserven och effekter av annulleringar. Kumm (2013a): Träd på marginell jordbruksmark är lönsam klimat- politik. Ekonomisk Debatt nr 3 2013 årgång 41. Kumm (2013b): På väg mot ett ekonomiskt hållbart, högproduce- rande och klimatsmart jordbruk med höga landskapsvärden. (2019): Så klarar det svenska jordbruket klimatmålen. En delrapport från Vägval för klimatet. Kurz, Dymond, Stinson, Rampley, Neilson, (2008): Mountain pine beetle and carbon feedback to climate change. Nature, 452 (7190), 987–990. Kätterer, , , Kirchmann (2012): Strategies for carbon sequestration in agricultural soils in northern Europe. Acta Agriculturae Scand A 62:181–198. Kätterer, Roobroeck, , Kimutai, Karltun, Kirchmann, , Vanlauwe, Röing de Nowina (2019): Biochar addition persistently increased soil fertility and yields in maize-soybean rotations over 10 years in sub-humid regions of . , Volume 235, 18–26. La Hoz, Theuer m.fl. (2017): International transfers under Article 6 in the context of diverse ambition of NDCs Environ- ment Institute, SEI, 2017. (2014): Transboundary Transit Pipelines: Reflections on the Balancing of Rights and Interests in Light of the , 63:4 International & Comparative . (2015): Exporting CO2 for Sub-Seabed Storage: The Non- Effective Amendment to the Dumping Protocol and its Implications. (2018): Using the Shelf for Climate Change Mitigation: A Baltic Sea Perspective. 9 kap. i H. Ringbom, Regulatory Gaps in Baltic Sea Governance. (2019): Vissa internationellrättsliga hinder för användning av CCS/bio-CCS – analys och handlingsalternativ. Underlags- rapport till Klimatpolitiska vägvalsutredningen. , , (2009): Möjligheter till intensivodling av skog. Slutrapport från regerings- uppdrag Jo 2008/1885. Levihn, , (2018): Cost effectiveness of BECCS: policy implications and the case of , Inter- national Conference on Negative CO2 Emissions, . , (2014): Towards new reporting of drained organic soils under the UNFCCC. och miljö 14. (2018): Bidragskalkyler för konventionell produktion. Michaelowa och Butzengeiger (2017): Ensuring additionality under Art. 6 of the Agreement Suggestions for modalities and pro- cedures for crediting of mitigation under Art. 6.2 and 6.4 and public climate finance provision under Art. 6.8, – . Michaelowa (2019): Additionality revisited: guarding the integrity of market mechanisms under the Agreement. Climate Policy 13 of 2019. (2016): Koldioxidlagring i – sammanställning och resultat från NordiCCS. Nabuurs, Lindner, Verkerk, , Deda, Michalak (2013): First signs of carbon sink saturation in European biomass. Nature Climate Change, 3 (9), 792–796. National , (2018): Sequestration: A Research Agenda. A Consensus study report of the National , . National Inventory Report (2020): Greenhouse Gas Emission Inventories 1990–2018 submitted under the United Nations Framework Convention on Climate Change and the Kyotoprotocol. (2012a): Arbetsrapport . Underlag till redovisning om Färdplan 2050. (2012b): Underlag till en färdplan för ett utan klimatutsläpp . (2016): Effekter av förslag till genomförande av 2030. (2019a): Underlag till regeringens klimatpolitiska handlingsplan. Rapport 6879, . (2019b): FU Fördjupad utvärdering av miljö- målen 2019. Med förslag till regeringen från myndigheter i samverkan. , , (2018): Opportunities and safeguards for ambition raising through Article 6 The perspective of countries transferring mitigation outcomes Project number 817001, . NCI, PBL (2019): Greenhouse gas mitigation scenarios for major emitting countries 2019 update. NCI, PBL och IIASA (2019): GHG mitigation policies in major emitting countries: an overview of recently adopted policies (2019 update). , (2014): Mer än bara energi-, miljö- och samhällsnyttor med energigrödor. , , , Juutinen, Ahtikoski, Pearson, (2018): Could continuous cover forestry be an economically and environmentally feasible management option on drained boreal peatlands? and Management, 424, 78–84. , (2019): Lönsamheten för odling på marginal- marker. , (2010): values and management attitudes among private owners in . , 2(1), 30–50. Obersteiner m.fl. (2018): How to spend a dwindling greenhouse-gas budget. Nature Climate change 8, 7–10 (2018). /FAO (2018): OECD-FAO Agricultural Outlook –2027. , /Food and of the United Nations, . (2003): Schemes: Options and Issues COM/ENV/EPOC/IEA/SLT, 9. (2017): Policy insights on tackling Environmental Problems with the Help of Behavioural Insights. /IEA (2016): Carbon Capture and Storage. Legal and – edition 5. i samarbete med HagmarksMistras forskare (2008): Mångfaldsmarker: Naturbetesmarker – en värdefull resurs. Pahkakangas, , , Karltun (2016): Markanvändning på organogena jordar i . , och miljö 21. PBL (2018): Global and Regional Greenhouse Gas Emissions Neutrality, Implications of 1,5 C and 2 C scenarios for reaching net zero greenhousegas emissions, , den Elzen, , , , (). , Ciais, Friedlingstein, Peylin, Reichstein, Luyssaert (2008): Net carbon dioxide losses of northern ecosystems in response to autumn . Nature, 451, 49–54. Pitblado, Baik, , , , Det () Inc. (2004): Consequences of LNG . Profu, & Energiforsk (2015): Elanvändningen i och 2050 – Slutrapport till IVA Vägval el. (2018): Reformpaket för den gemensamma jord- brukspolitiken efter 2020. Faktapromemoria 2017/18: FPM 140. Refinitiv (2018): EUA price forecast. Rogelj m.fl. (2015): Energy system transformations for limiting end- of-century to below 1,5 ºC, Nature Climate Change, 2015, Vol. 5 (519–527). Rogelj, Shindell, m.fl. (2018): Mitigation Pathways Com- patible with in the Context of Sustainable Development. In: Global of . An IPCC Special Report. Rootzén (2015): Pathways to deep decarbonisation of carbon- intensive industry in Union – Techno-economic assessments of key technologies and measures. , Davison & Herzog (2015): The cost of CO2 capture and storage. , Mc (2016): Uthållig produktion av hybridasp efter skörd. Skogforsk arbetsrapport 898, 2016. Sandbag (2018): Climate of cooperation. Why countries need to cooperate to cut ESR emissions cost-effectively, . Sandbag (2019): Halfway there, Existing policies put Europe on track for emission cuts of at least 2030, . SCB (2018): El-, gas- och fjärrvärmeförsörjningen 2017. (2017): Environmental Integrity under Article 6 of the Agreement. Seidl, Schelhaas, Verkerk (2014): Increasing disturbances in Europe and their impact on carbon storage. Nature Climate Change, 4, 806–810. SIDA (2018): SIDAs årsredovisning 2018. Skagestad, (2015): CCS case synthesis Final Report. NordiCCS Technical Report D3.14.1501/D14. Skagestad, , Anheden, Gardarsdottir, Mathisen & (2018): Impact analysis of CO2 capture from pulp mills – effects on CO2 emissions, costs and green electricity production. Skogforsk (2006): Trakthyggesbruk med gran och självföryngrad björk, en jämförande studie. (2008): Skogliga konsekvensanalyser 2008 –SKA-VB 08. (2015a): Skogliga konsekvensanalyser 2015 –SKA 15. (2015b): Effekter av ett förändrat klimat. Skogs- styrelsens rapport 2015:12. (2018a): Produktionshöjande åtgärder. Rapport från samverkansprocess skogsproduktion. (2018b): Åtgärder för att minska skador på skog. Rapport från samverkansprocess skogsproduktion. (2018c): Skogseko 1-2018. (2019a): Sammanfattning av kunskapsläget kring klimatpåverkan av dikning respektive återvätning av skogsmark (inkl övergiven jordbruksmark). diarie- nummer 2018/5027. (2019b): Statistik om formellt skyddad skogsmark, frivilliga avsättningar, hänsynsytor samt improduktiv skogsmark. (2019c): Fördjupad utvärdering av Levande skogar 2019. (2016): Miljöredovisning bruk. Stripple, Ljungkrantz, , (2018): CO2 uptake in cement-containing products. Background and calculation models for IPCC implementation. IVL report no. (2018): CO2-Negative Cooking and Cultivation in Small- holder Farms in : the Potential Role of Pyrolysis and Biochar. Presentation at International conference on Negative CO2 Emissions 22–24. ; Karltun; Gitau; Kätterer; Kimutai; ; Njenga; ; de Nowina; Roobroeck (2019): CO2-Negative Cooking and Cultivation in Smallholder Farms in – The Potential Role of Pyrolysis and Biochar. 2019, submitted manuscript. geologiska undersökning (2017): Geologisk lagring av koldioxid i – Lägesbeskrivning avseende förutsättningar, lagstiftning och forskning samt olje- och gasverksamhet i Östersjö- regionen. Rapporter och meddelanden 142. (2017): Sammanställning av åtgärder inom LULUCF sektorn tillsammans med uppskattning av effekter av ett par av åtgärderna. Redovisning av upp- drag nr 2251-16-005. (2019): Scenarier för den svenska skogen och skogsmarkens utsläpp och upptag av växthusgaser. Slutredovisning av regeringsuppdrag (N208/01213/SK). (2019): Klimatneutral konkurrenskraft-kvantifiering av åtgärder i klimatfärdplaner. (2018): Framtidens jordbruk? : En studie om agroforestry i tempererade områden. (2012): Ett mål flera medel – Styrmedelskombinationer i klimatpolitiken. (2019): Taking stock 2019, an assessment by the Rhodium group. (2018): Greenhouse gas removal. Trafikanalys (2017): Skuggpris på koldioxid inom transportområdet. (2019): PM Prognoser och scenarier för att nå klimatmål. (2018): Discussion paper: Marginal cost of CER supply an implications of demand sources. (2017): The Emissions Gap Report 2017. United Nations Environment Programme. (2018): The Emissions Gap Report 2018. United Nations Environment Programme. (2019): The Emissions Gap Report 2019. United Nations Environment Programme. United Nations Framework Convention on Climate Change (2012): Benefits of the Clean Development Mechanism . United Nations Climate Change (2019): Achievements of the Clean Development Mechanism – Harnessing Incentives for Climate Action 2001–2018. van den , van Soest, Hof m.fl. (2019): Implications of various effort-sharing approaches for national carbon budgets and emission pathways, Climatic Change (2019). (2011): Pressmeddelande . Voluntary Carbon market insights (2018): Outlook and first quarter trends (Ecosystem marketplace). (2016): State and trends of Carbon Pricing 2016. (2019): State and trends of Carbon Pricing 2019. Wachsmuth, Schaeffer and Hare (2018): The EU long-term strategy to reduce GHG emissions in light of the Agreement and the IPCC special report on 1,5 C, Working Paper Sustainability and Innovation No S22/2018. Weih (2006): Energiskogsodling på – möjligheter för biologisk mångfald och kulturmiljö i ett landskapsperspektiv. , , Lidestav, Karppinen, , (2017): Individual owners in context. In: Keskitalo, E. (ed.) Globalisation and Change in and : Palgrave , Basingstoke. 57–95. WRI (2018): Low carbon futures in least developed countries WRI expert perspectives. WSP (2018): Kostnadseffektiv styrning mot lägre utsläpp? Kostnads- effektivitet hos styrmedel för lägre växthusgasutsläpp i transport- sektorn, WSP, PM . Zaehle, Ciais, Friend, Prieur (2011): Carbon benefits of anthropo- genic reactive nitrogen offset by nitrous oxide emissions. Nature Geoscience, 4(9), 601–605. Zero emission platform (2017): Climate solutions for EU industry: interaction between electrification, CO2 use and CO2 storage. (2017): Konsekvenser av förbud mot landbaserad utvinning av olja och gas på land. och (2016): How additional is the Clean Develop- ment Mechanism? (2017): CORSIA Quantification of the Offset demand, (2017). Fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). Kommissionens delegerade förordning (EU) C(2019) 1492 om komplettering av och rådets direk- tiv 2003/87/EG vad gäller driften av innovationsfonden. Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2067 av om verifiering av uppgifter och ackreditering av kontrollörer i enlighet med och rådets direktiv /87/EG. Kommissionens genomförandeförordning (EU) 2018/2066 av om övervakning och rapportering av växthus- gasutsläpp i enlighet med och rådets direk- tiv 2003/87/EG och om ändring av kommissionens förordning (EU) nr 601/2012. och rådets direktiv (EU) 2018/2001 av om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor. och rådets förordning (EU) 2018/1999 av om styrningen av energiunionen och av klimat- åtgärder samt om ändring av och rådets förordningar (EG) nr 663/2009 och (EG) nr 715/2009, Europa- parlamentets och rådets direktiv /22/EG, 98/70/EG, 2009/31/EG, 2009/73/EG, 2010/31/EU, 2012/27/EU och 2013/30/EU samt rådets direktiv /119/EG och (EU) 2015/652 och om upphävande av och rådets förordning (EU) nr 525/2013 (styrningsförordningen). och rådets förordning (EU) 2018/842 av om medlemsstaternas bindande årliga minskningar av växthusgasutsläpp –2030 som bidrar till klimatåtgärder för att fullgöra åtagandena enligt samt om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 (ansvars- fördelningsförordningen, Effort Sharing Regulation). och rådets förordning (EU) 2018/841 av om inbegripande av utsläpp och upptag av växt- husgaser från markanvändning, förändrad markanvändning och skogsbruk i ramen för klimat- och energipolitiken och om ändring av förordning (EU) nr 525/2013 och beslut nr 529/2013/EU (LULUCF-förordningen). och rådets direktiv (EU) 2018/410 av om ändring av direktiv /87/EG för att främja kostnadseffektiva utsläppsminskningar och koldioxidsnåla inve- steringar, och beslut (EU) 2015/1814. och rådets beslut (EU) 2015/1814 av den om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet för unionens utsläppshandelssystem och om ändring av direktiv /87/EG. Meddelande från kommissionen, Riktlinjer för statligt stöd till miljöskydd och energi –2020 (2014/C 200/01). Kommissionens förordning (EU) nr 651/2014 av genom vilken vissa kategorier av stöd förklaras förenliga med den inre marknaden enligt artiklarna 107 och 108 i fördraget (gruppundantagsförordningen). och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005. och rådets beslut nr 529/2013/EU av om bokföringsregler för utsläpp och upptag av växthusgaser till följd av verksamheter i samband med mark- användning, förändrad markanvändning och skogsbruk och om information beträffande åtgärder som rör dessa verksamheter (LULUCF-beslutet). och rådets förordning (EU) nr 525/2013 av om en mekanism för att övervaka och rapportera utsläpp av växthusgaser och för att rapportera annan informa- tion på nationell nivå och unionsnivå som är relevant för klimat- förändringen och om upphävande av beslut nr 280/2004/EG. och rådets direktiv /30/EU av om säkerhet för olje- och gasverksamhet till havs och om ändring av direktiv /35/EG (offshoredirektivet). och rådets beslut nr 406/2009/EG av om medlemsstaternas insatser för att minska sina växthusgasutsläpp i enlighet med gemenskapens åtaganden om minskning av växthusgasutsläppen till 2020 (ansvarsfördelnings- beslutet). och rådets direktiv /31/EG av om geologisk lagring av koldioxid och ändring av rådets direktiv /337/EEG, och rådets direk- tiv 2000/60/EG, 2001/80/EG, 2004/35/EG, 2006/12/EG och 2008/1/EG samt förordning (EG) nr 1013/2006 (CCS-direktivet). och rådets direktiv /29/EG av 2009 om ändring av direktiv /87/EG i avsikt att förbättra och utvidga gemenskapssystemet för handel med utsläppsrätter för växthusgaser (ändringsdirektivet). och rådets direktiv /98/EG av om avfall och om upphävande av vissa direktiv (avfallsdirektivet). och rådets förordning (EG) nr 1013/2006 av om transport av avfall (avfallstransport- förordningen). och rådets beslut nr 280/2004/EG av om en mekanism för övervakning av utsläpp av växthusgaser inom gemenskapen och för genomförande av Kyotoprotokollet. och rådets direktiv /87/EG av den om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv /61/EG (handelsdirektivet). från , prop. 2016/17:16 (). Kyotoprotokollet till ramkonvention om klimatförändringar. SÖ 2002:41 (Kyotoprotokollet). protokoll till konvention om förhindrandet av havsföroreningar till följd av dumpning av avfall och annat material. SÖ 1974:8 och SÖ 2000:48 (Londonprotokollet och ). SÖ 2000:1 (havsrätts- konventionen). konvention om skydd av miljö. SÖ 1996:22 (Helsingforskonventionen). Konventionen för skydd av den miljön i Nordostatlanten. SÖ 1994:25 (Osparkonventionen). ramkonvention om klimatförändringar. SÖ 1993:13 (klimatkonventionen). Konventionen om miljökonsekvensbeskrivningar i ett gränsöver- skridande sammanhang. SÖ 1992:1 (Esbokonventionen). Konventionen om våtmarker av internationell betydelse, i synner- het såsom livsmiljö för våtmarksfåglar. SÖ 1975:76 (Ramsar- konventionen). Kompletterande åtgärder för att nå negativa utsläpp av växthusgaser En särskild utredare ska föreslå en strategi för hur ska nå nega- tiva utsläpp av växthusgaser efter 2045. Med negativa utsläpp avses här att nettoutsläpp, beräknade i enlighet med propositionen Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146), är mindre än noll. Utredaren ska undersöka hur bl.a. ökad kolsänka, avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung (bio-CCS) och verifie- rade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder kan och bör bidra till detta. Utredaren ska föreslå hur incitament kan skapas och hinder undanröjas för önskvärd utveckling. Syftet med utred- ningen är att främja uppfyllandet av målen i det klimatpolitiska ram- verket med särskilt fokus på att uppnå negativa utsläpp . Uppdraget innebär bland annat: •Utredaren ska uppskatta vilken potential olika åtgärder har för att öka kolsänkan och uppskatta den sammantagna realiserbara potentialen för LULUCF-sektorn (Land Use, Land Use Change, and Forestry) att bidra till att uppfylla klimatmålen. Utredaren ska också föreslå sätt att skapa incitament till åtgärder som ökar kol- sänkan. •Utredaren ska identifiera brister och hinder i lagstiftningen, inkl. i EU-rätt och internationell rätt samt i genomförandet av dessa, för hela kedjan som krävs för att koldioxidavskiljning och lagring (Carbon Capture and Storage, CCS) ska kunna tillämpas på svenska utsläppskällor och lämna författningsförslag för att undanröja dessa brister och hinder där så är relevant. Utredaren ska också lämna förslag för hur incitament kan skapas för bio-CCS. Vidare ska utredaren uppskatta den realiserbara potentialen för bio-CCS att bidra till att uppfylla klimatmålen. Utredaren ska redovisa infor- mation om möjliga lagringsplatser för koldioxid samt identifiera eventuella brister i kunskapsunderlaget om CCS. Utredaren ska inte lämna författningsförslag på skatteområdet. •Utredaren ska uppskatta hur marknaden för verifierade utsläpps- minskningar genom investeringar i andra länder kommer att ut- vecklas till mitten på detta sekel och vilken realiserbar potential har att använda verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder till att bidra till att uppfylla klimatmålen. Utredaren ska också identifiera och redovisa förslag på eventuella insatser som behövs för att ska kunna för- värva verifierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder i enlighet med strategin (se nedan). •Utredaren ska sammanställa information om tekniska åtgärder vid sidan av ökad kolsänka och bio-CCS som kan ge upphov till upp- tag av koldioxid ur atmosfären och bedöma om förutsättningar kan finnas för någon eller några av dessa åtgärder att ge ett signifi- kant bidrag till negativa utsläpp i i mitten på detta sekel. •Utredaren ska föreslå en strategi för hur ska nå negativa utsläpp och hur kompletterande åtgärder kan bidra till det, på basis av resultaten från analyserna ovan. Som en del av stra- tegin ska utredaren lämna förslag på hur stor mängden utsläpps- minskningar genom kompletterande åtgärder bör vara och hur den bör fördelas över tiden mellan samt därefter för att uppnå målet så samhällsekonomiskt effektivt som möjligt, inom ramarna för riksdagsbeslutet om det klimatpolitiska ramverket (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Det ingår inte i utredarens uppdrag att lämna förslag till hur utsläpps- minskningar ska åstadkommas i de sektorer som direkt omfattas av klimatmålen. Uppdraget ska redovisas . Miljökvalitetsmålet Begränsad klimatpåverkan, ett av 16 miljökvali- tetsmål i det svenska miljömålssystemet, innebär att halten av växt- husgaser i atmosfären ska stabiliseras på en nivå som innebär att människans påverkan på klimatsystemet inte blir farlig. Detta mål är i enlighet med om klimatförändringar. Målet ska uppnås på ett sådant sätt och i en sådan takt att den biologiska mångfalden bevaras, livsmedelsproduktionen säkerställs och andra mål för hållbar utveckling inte äventyras. Preciseringen av miljökvalitetsmålet överensstämmer med Paris- avtalets temperaturmål och innebär att den globala medeltemperatur- ökningen ska begränsas till långt över för- industriell nivå och ansträngningar görs för att hålla ökningen över förindustriell nivå. ska vara ett ledande land i det globala arbetet med att för- verkliga ambitiösa målsättningar och bli världens första fossilfria välfärdsland. beslutade om regeringens proposi- tion Ett klimatpolitiskt ramverk för (prop. 2016/17:146, bet. 2016/17:MJU24, rskr. 2016/17:320). Det klimatpolitiska ramverket innebär i korthet följande: Klimatlagen (2017:720) lagfäster att regeringens klimatpolitik ska utgå ifrån klimatmålen. Lagen reglerar även hur klimatarbetet ska bedrivas. Regeringen ska presentera en klimatredovisning i budget- propositionen. ska regeringen också ta fram en klimat- politisk handlingsplan som bl.a. ska redovisa hur klimatmålen ska uppnås. Klimatlagen trädde i kraft . Det långsiktiga klimatmålet är att inte ska ha några nettoutsläpp av växthusgaser till atmosfären. Därefter ska uppnå negativa utsläpp. Utsläppen från verksamheter inom svenskt territorium ska vara lägre än utsläppen . Målet förutsätter höjda ambitioner i EU:s utsläppshandels- system. För att nå nettonollutsläpp och negativa utsläpp får s.k. komplet- terande åtgärder tillgodoräknas. får högst av de utsläppsminskningar som behövs för att nå nettonollutsläpp ske genom kompletterande åtgärder, vilket motsvarar koldioxidekvivalenter. De möjliga kompletterande åtgärder vi känner till är främst ökade upptag av koldioxid i skog och mark, veri- fierade utsläppsminskningar genom investeringar i andra länder samt avskiljning och lagring av koldioxid med biogent ursprung (bio-CCS). De kompletterande åtgärderna ska beräknas enligt internationellt god- kända regler. Klimatmål , 2040 och för transportsektorn För de utsläpp av växthusgaser i som omfattas av EU:s ansvars- fördelningsförordning (Effort Sharing Resolution, (EU) 2018/842), den s.k. ESR-sektorns utsläpp, gäller följande mål: •Senast bör utsläppen vara lägre än ut- släppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. •Senast bör utsläppen vara lägre än ut- släppen . Högst av utsläppsminskningarna får ske genom kompletterande åtgärder. De kompletterande åtgärderna motsvarar högst koldioxidekvivalenter och högst koldioxid- ekvivalenter . Utsläppen från inrikes transporter utom inrikes flyg ska minska med jämfört med . Ett klimatpolitiskt råd bildades . Rådet har till upp- gift att bistå regeringen med en oberoende utvärdering av hur den sam- lade politik som regeringen lägger fram är förenlig med klimatmålen. beslutade regeringen om skrivelsen En klimat- strategi för (skr. 2017/18:238). Regeringen presenterar i skrivelsen de åtgärder regeringen ditintills hade vidtagit för att nå klimatmålen och pekar ut riktningen för det fortsatta arbetet. Reger- ingen bedömer i skrivelsen att ”[e]n utredning bör tillsättas för att ta fram förslag på en strategi för hur ska nå negativa utsläpp och hur kompletterande åtgärder kan bidra till det. Iuppdraget bör ingå att analysera förutsättningar och potentialer för kompletterande åtgärder samt belysa synergier och målkonflikter.