sou · H8B373 · 2020-11-30 00:00:00 — Renslakterierna får fram renkroppar . Efter förädling är det renkött som kommer ut på marknaden. Av detta kommer renkött till butik varav 200ton som renskav. går till storkök och restaurang.35 Eftersom det saknas officiell statistik över samiskt näringsliv och handel är det svårt att göra heltäckande presentationer över detta, vilket tar upp i en rapport från 2019.36 Antalet renar i varierar mellan 225 000 och 280 000 i vin- terhjord. Renskötseln är beroende av stora betesarealer eftersom renarna rör sig efter årstidsväxlingarna. För vandringarna mellan olika betesmarker strövar renen fritt men nyttjar även flyttstråk. Under vissa tider , framför allt i samband med kalvmärkning, höst- slakt och flytt till vinterbetesområdena, samlar renskötarna renarna i större hjordar. I vissa områden är betesområdena avskurna av exem- pelvis industriaktiviteter, bil- och järnvägar, vindkraft och skogs- bruk. Då måste renarna fraktas till nya betesområden med lastbil. 36OECD, Linking the Indigenous with Regional Development in , Rural Policy Reviews, 2019, s. 40. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Definitionen av naturturism är enligt Naturturismföretagen ”för- flyttad konsumtion i form av aktiviteter, boende, måltider och andra turismtjänster där själva naturupplevelsen är i centrum”. I begreppet ingår även kulturturism. Den naturbaserade turismen består av närmare 3 000 aktivitets- och guideföretag som tillsammans med boenden, restauranger och uthyrningsverksamhet omfattar cirka 10 000 företag.37 Branschen består till stor del av mindre enmans- och familjeföretag, men även större företag som hotellkedjor och större anläggningar ingår. Naturturismnäringen utgörs av de verksamheter i olika branscher som riktas till och konsumeras av naturturister. Det finns många aktö- rer som arbetar med naturturism, till exempel; Naturturismföretagen som är en branschorganisation för företag inom branschen. som har till uppgift att bevara natur- och kulturvärden. (samt i ), som ”guidar till äventyret i ” genom bland annat sina fjällstugor och vandrarhem. Samtliga regionala turistorganisationer, tillsammans med Visit , arbetar med naturturism. Svensk naturturism växer och får en allt större lokal betydelse för nya jobb och företag på landsbygden som näringens före- tag lockar resenärer från hela världen vilket ger betydande intäkter. Den totala turismen i , det vill säga all turism och inte endast den som har kopplingar till svensk natur, hade en omsättning på . Av detta kunde 135,9 miljarder hänföras till övernattningar och resande till svenska destinationer. Den svenska turismen hade ett exportvärde på cirka 120 mil- jarder kronor, vilket kan jämföras med exportvärdet av till exempel trävaror som var . Även om naturturismen endast representerar en mycket liten del av den totala turismen utgör den en betydande näring, inte minst lokalt. Det finns inte statistiskt underlag för att bedöma hur stor del av turismen som kan definieras som naturturism och inte heller hur stor del som kan anses ha skogen som bas. Turism har presenterat fakta om turismen i och 37Naturturismföretagen, Svensk turism AB och Visita, Nationell naturturismstrategi, s. 4. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen som kan tjäna som exempel på branschens regionala betydelse.38 Turismen hade där en omsättning , där liftkortsförsäljningen stod för en tiondel. Turis- men genererade skatteintäkter till kommun och landsting på samt motsvarande drygt 7 300 årsarbeten. Definitionen av friluftsliv är enligt förordningen om statsbidrag till friluftsorganisationer: ”vistelse utomhus i natur- och kulturland- skap för välbefinnande och naturupplevelse utan krav på tävling”. har ett uppdrag att verka för att förutsättningarna för friluftsliv bevaras och utvecklas och att samordna arbetet med friluftsliv bland myndigheter och organisationer på nationell nivå. utvecklar tillsammans med länsstyrelserna frilufts- livet i skyddade områden, som nationalparker och naturreservat. Svenskt Friluftsliv är en paraplyorganisation för 25 ideella frilufts- organisationer i som tillsammans har cirka 1,7 miljoner med- lemmar genom individer och föreningar. Organisationen verkar för att bevara och utveckla förutsättningarna för det svenska friluftslivet genom att värna allemansrätten, stärka den långsiktiga finansieringen för friluftsorganisationerna samt höja friluftslivets status i samhället. Målet är att människor i ska ha möjlighet att utöva ett aktivt friluftsliv, och . Naturturism och friluftsliv utövas både i skyddade områden och i annan skog. Skyddade områden, särskilt nationalparker, men även många naturreservat har stora besökarantal, liksom vissa ekoparker. I de skyddade områdena, särskilt sådana med många besökare, finns besöksanordningar som vandringsleder, informationstavlor, parker- ingsplatser och Naturum som kan nyttjas av både naturturismföre- tag och övrigt friluftsliv. Vissa skyddade områden är tillgängliggjorda även för personer med olika former av funktionsnedsättningar. I fjällen finns ett omfattande ledsystem som förvaltas av länsstyrelserna. För naturturismen kan föreskrifterna i skyddade områden ibland inne- bära en begränsning i vilken typ av verksamhet som får bedrivas. är ansvarig myndighet för friluftsmål Framtidens friluftsliv. Enligt kan en utvecklad natur- turism bidra till förverkligandet av delmålet om Landsbygdsutveck- ling och hållbar regional tillväxt. Genom myndighetens arbete för att öka friluftsliv, natur- och kulturturism, ökar också möjligheterna till berikande upplevelser för fler människor. 38Jämtland Turism, Fakta om turismen 2018 – . En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Tillgången till vilt, fisk, bär och svamp är viktiga delar av skogens ekosystemtjänster. Varken jakt eller fiske ingår i allemansrätten men de hör till våra vanligaste fritidsaktiviteter. Att plocka bär och svamp ingår i allemansrätten och är också en uppskattad sysselsättning för många människor. Fritidsfiske, jakt, svamp- och bärplockning genererar betydande samhällsekonomiska värden genom det välbefinnande människor får av att bedriva dessa verksamheter. Möjlighet att få tillgång till kött, fisk, bär, svamp och naturupplevelser skapar därmed sammantaget stora värden, men det saknas data för att göra en komplett samhälls- ekonomisk analys av ekosystemtjänster som tillgången till dessa värden utgör. Det beror bland annat på att många av dessa värden inte är monetära och därmed är svåra att värdera men också för att samma ekosystemtjänst värderas olika av olika intressegrupper och individer. En annan del i svårigheten att värdera och jämföra värdet av jakt, fiske, svamp och bär är att det saknas tillförlitlig statistik över även de rent monetära delarna av dessa verksamheter. En del av jakt- och fiske- verksamhet ingår i naturturism och en del av bär och svampplock- ningen sker som kommersiell verksamhet och ingår därmed i räken- skaperna för dessa näringar. Men eftersom en stor del av jakten, fisket, bär- och svampplockningen bedrivs av enskilda individer som ett fri- tidsintresse är det svårare att få fram jämförbara siffror både för verk- samheterna som sådana samt för deras andel av bioekonomin. Det är markägaren som har jakträtt på sin mark och som även har rätt att överlåta eller upplåta jakträtten till andra.39 De viktigaste bytesdjuren för jakt i är älg, vildsvin och rådjur. skjuts drygt 80 000 älgar, drygt 100 000 vildsvin och knappt 200 000 rådjur i . Även småviltjakt på hare, ripor och änder är vanligt. Om- kring 320 000 personer jagar på sin fritid. Vid en intervjustudie om jakt som utförts vid SLU framkommer att jaktens totala värde 2017 uppskattas till cirka 4,2 miljarder kro- nor. Rekreationsvärdet anses utgöra av detta och 39Beträffande statens jakt- och fiskerätt ovan odlingsgränsen och samiska rättigheter se dock NJA 2020 s. 3. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen resten utgörs av viltköttets värde för jägarna. Klövviltet står för av viltköttet från jakt och för av jägarnas upp- skattade jaktvärde.40 Det producerades viltkött i år 201841. Importen omfattade och exporten . Förbrukning viltkött per capita är . Kommersiellt fiske i bedrivs främst längs kuster och i de och kan därmed inte i första hand anses vara en näring med bas i skogen. Fritidsfiske har däremot ofta en tydligare koppling till skog och många större markägare säljer fiskekort till privat- personer. Med fritidsfiske avses i statistik allt fiske som inte sker med stöd av yrkesfiskelicens eller personlig fiskelicens. I omsätter verksamheter knutna till fritidsfiske flera mil- jarder kronor som det genererar betydande samhälls- ekonomiska värden genom det välbefinnande människor får av att fri- tidsfiska och genom det fritidsfiskebaserade företagandet. Många av de fritidsfiskebaserade företagen verkar på landsbygden där de skapar sysselsättning, skatteintäkter och förutsättningar för annan närings- verksamhet. Fritidsfisket bidrar därmed till regional utveckling.42 Enlig SCB ägnade sig ungefär 1,3 miljoner personer åt fritidsfiske minst en gång i svenska vatten . Antalet fiskedagar upp- gick 2018 till omkring 10,9 miljoner. Den fångst som inte återut- sattes utan behölls uppskattas till från sjöar och vattendrag och från havet. Bland de viktmässigt dominerande arterna i den fångst som behölls märks kräfta, abborre och gädda för fisket i inlandet. Makrill, torsk och abborre dominerar i havsfisket. Fritidsfiskets sammanlagda utgifter inklusive investeringar var fördelat på förbruknings- material, resor, boende, restaurangbesök, livsmedelsinköp, fiskekort, guide/turbåt, drivmedel och övrigt.43 Sammantaget kan fritidsfisket ha stor betydelse som näring lokalt och regionalt. 40Naturvårdsverket, Viltets ekosystemtjänster. En kunskapssammanställning, Rapport 6889, 2019. 42Havs- och och , Svenskt fritidsfiske och fisketurism 2020. 43SCB, Fritidsfiske i . En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen I skogar växer det cirka 500–bär, men det är bara en liten del av all bär och svamp, mellan 2–, som plockas. Bärplockning utövas både som fritidssysselsättning av privatpersoner och som kommersiell verksamhet. Den kommersiella bärplockningen i omfattar plockning av hjortron, lingon och blåbär, där blåbär och lingon är ekonomiskt viktigast. Bärföretagen i utgörs av ett fyrtiotal större och ett stort antal små företag som bygger sin verksamhet på uppköp och handel med bärråvara. Det rör sig i första hand om leverantörer och grossister, men också frysföretag och transportörer. Bärföretagen omsätter runt och syssel- sätter cirka 200 fast anställda samt 5 000–10 000 säsongsengagerade bärplockare. Sådan kommersiell plockning av vilda bär bedrivs i av två typer av grupper; viseringsplockare som har tre måna- ders arbets- och uppehållstillstånd samt fria plockare som är svenska medborgare eller EU-medborgare. Det är viseringsplockarna som står för den absoluta merparten av den kommersiella plockningen. Bären köps av bäruppköpare som oftast säljer dem vidare till grossister eller bärförädlare. Verksamheten bedrivs nästan uteslutande i glesbygd. Skandinaviska blåbär innehåller höga mängder antioxidanter vil- ket gör dem till en eftertraktad råvara för hälsokost och kosmetika i framför allt . av de svenska blåbären expor- teras till . uppskattas stå för av världs- marknaden för europeiska vildväxande blåbär, lingon och hjortron. Förädlingsvärdet för dessa bär uppskattas till 3–. Svensk bärexport uppgår till mellan 500 miljoner och 1 miljard kronor.44 Bärplockning och den förädling som sker av bär till sylt, saft, med mera, ingår i den svenska bioekonomin som en del av livsmedelstill- verkning. Någon särredovisning av det ekonomiska värdet för just bärplockning och förädlingen av bären finns inte. 44Svensk Bärnäring, Bärkraft med socialt ansvar, 2020. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen I skogar växer matsvampar men det är bara en mycket begränsad del som plockas. Information om kommersiell svampplockning är mer begränsad jämfört med bär- plockning. Det beror bland annat på att förekomsten av kommersiell svampplockning är relativt liten i . Det förekommer plock- ning i kommersiellt syfte av i första hand karljohanssvamp och tratt- kantarell. Enligt information från Livsmedelsföretagen45 pågår en studie för att få ytterligare kunskap om den kom- mersiella svampplockningen. Svampplockning och den förädling som sker av svampen ingår i den svenska bioekonomin som en del av livsmedelstillverkning. Någon särredovisning av det ekonomiska vär- det för just svampplockning och förädlingen av svamp finns inte. Regeringen gav 2016 () och Tillväxtanalys i uppdrag att ta fram statistik och att analysera hur den svenska bioekonomin utvecklats. Eftersom det saknas vedertagna definitioner av vilka delar av ekonomin som ska ingå, bygger värdena i myndig- hetsrapporten på de avgränsningar och antaganden som gjorts av SCB och Tillväxtanalys i uppdraget och diskuterats mellan myndigheterna och . De olika branschernas bioekonomiska andel varierar mellan . SCB har även intervjuat branschexperter för att identifiera bioprodukter som är en del av bioekonomin.46 45Sara Sunquist, Livsmedelsföretagen, muntl. Den svenska bioekonomins utveckling – statistik och analys. Svar Direkt 2016:23. SOU 2020:73En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen Livsmedelsframställning, framställning av drycker, Textilvarutillverkning, Tillverkning av kläder, Tillverkning av läder- och skinnvaror Tillverkning av trä, Pappers- och pappersvarutillverkning Tillverkning av kemikalier och kemiska produkter, Tillverkning av farmaceutiska basprodukter och Tillverkning av gummi- och plastvaror Tillverkning av övriga maskiner Tillverkning av möbler, Annan tillverkning Försörjning av el, gas, värme och kyla Vattenförsörjning, avloppsrening, avfallshantering och Byggande av hus, Anläggningsarbeten, Specialiserad Hotell- och logiverksamhet, Restaurang-, catering- och Arbetsförmedling, Resebyrå. verksamheter, fastighetsservice och underhåll av Kultur, nöje och fritid Sammantaget redovisas att bioekonomin är viktig för totala ekonomi. bedöms bioekonomin stå för av totala förädlingsvärde, av den totala omsätt- ningen och av den totala varuexporten. Antalet syssel- satta, i termer av antalet anställda, var nästan 350 000 personer, vilket motsvarar av den totala sysselsättningen. Den viktigaste naturresursen för bioekonomin i är skogen. Ungefär två tredjedelar av bioekonomins totala förädlingsvärde kommer från värdekedjan som påbörjas med skogsbruket. Sko- gen är en viktig insatsvara för sågverk, massa- och pappersbruk En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen som restprodukterna i form av trädbränslen är viktiga som energikälla för el- och värmeproduktion. Produkterna som skapas från sågverk är i sin tur viktiga för träindustrin samt tillverkning av möbler, infrastruktur och byggnader. Skogssektorn stod för den största delen av förädlingsvärdet, fördelat på skogsbruk (), massa och papper () och trä och möbler (). Livsmedelsindustrin är också en viktig näring för bioekonomin. bidrog den av bioekonomins föräd- lingsvärde. Andra branscher av stor betydelse för dagens bioekonomi är jordbruk, byggsektorn samt energisektorn. Myndigheterna pekar i rapporten på att definitionen av bioeko- nomi har stor betydelse för hur statistiken utfaller när man vill räkna på bioekonomins andel av den totala ekonomin. Det är framför allt i tre avseenden definitioner mellan länder och regioner skiljer sig åt. För det första vilka råvaror som inkluderas. Det kan vara allt ifrån strikt biologisk råvara till att inkludera alla förnybara råvaror. För det andra handlar det om hur långt i värdekedjan bioekonomin inklu- deras. För det tredje om och hur tjänster inkluderas, till exempel turism. Direkta jämförelser mellan olika länder och regioner blir därför svåra och myndigheterna redovisar att förädlingsvärdet av den svenska bioekonomin skulle bli betydligt större om samma andelar används som i . skulle förädlingsvärdet47 av den svenska bio- ekonomin vara vilket motsvarar av totala förädlingsvärde i stället för de som är resultatet med svenska beräkningar. Att förädlingsvärdet blir större med de finska andelarna har flera förklaringar. En viktig orsak är att har en vidare definition av bioekonomin. Till exempel be- döms av hotell- och restaurangnäringen i vara en del av bioekonomin. De svenska myndigheterna som räknat på bio- ekonomin har gjort en mer strikt avgränsning, vilket innebär att av hotell- och restaurangnäringen anses ingå i bioekono- min i . Det är inte bara avgränsningen av bioekonomin som skiljer sig åt mellan och . I flera näringar finns det verk- liga skillnader mellan hur stor andel som klassas in under bioeko- nomi. Ett exempel är andelen bioråvara i den totala energitillförseln. Vid beräkningar av bioekonomins storlek är det viktigt att komma ihåg att det vid produktion av biobaserade produkter i de allra flesta 47Förädlingsvärde är det värde ett företag tillför genom sin verksamhet, det vill säga företagets bidrag till bruttonationalprodukten (BNP). En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen fall även krävs andra, icke biobaserade, insatsvaror. Som exempel kan nämnas att vid tillverkning av olika pappers- och kartongsortiment går det åt fyllnads- och bestrykningsmedel. av produkterna inom skogsnäringen består av andra insatsvaror än bio- massa. Denna del av produkterna är sällan cirkulära på annat sätt än att det också energiåtervinns. går det producera en viss sorts bestrykningsmedel, lämplig för till exempel kontorspapper, genom att använda infångad biogen koldioxid från pappersbruken, vilket gör att den skulle kunna räknas som biobaserad. Ett annat exempel är jordbruket som beräknas ha en bioekonomiandel på , men där insatsvaror i form av till exempel konstgödsel, drivmedel, med mera inte är biobaserade. Det finns ett nationellt etappmål för transportsektorn som inne- bär att växthusgasutsläppen från inrikes transporter, exklusive flyg ska minska jämfört med utsläpps- nivån . Eftersom alla branscher och näringar inom den cirku- lära bioekonomin är beroende av effektiva transporter, påverkar trans- portsektorn dessa näringars möjligheter att vara helt biobaserade. För skogsnäringen som helhet och skogsbruket i synnerhet är god infrastruktur och tillförlitliga, effektiva godstransporter helt avgör- ande för fortsatt god konkurrenskraft, vilket i sig behövs för att när- ingarna ska kunna växa. 7.5.1Export och import av bioekonomins produkter Skogsprodukter dominerar exporten av bioekonomiprodukter. Fram- för allt är det massa och papper som har ett stort exportvärde. Men även trä- och möbelprodukter samt livsmedel är bioekonomipro- dukter som exporteras mycket från . var exportvär- det från skogsnäringen vilket motsvarar nästan en tredjedel av det totala exportvärdet från hela bioekonomin.48 Även sett till den totala ekonomin är export av skogsnäringens produkter av stor betydelse. Som tidigare nämnts går det mesta av skogsnäringens produkter på export. låg det totala export- värdet av branschens produkter på . Ett annat sätt att mäta branschens betydelse är att titta på handelsbalansen. Vid jämförelse med andra viktiga svenska näringar bidrar skogsnäringens 48Enligt Tillväxanalys rapport är exportvärdet 82 miljarder . Det avser dock endast papper och massa. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen stort till handelsbalans. Det beror främst på att skogsråva- ran till största del är inhemsk och importen av skogsindustripro- dukter är relativt liten. För att kunna exportera skogsindustriprodukter sker även en import av arbetskraft, fossilt bränsle och insatsvaror. En betydande del av landets skogsvård, som plantering och röjning, utförs av ut- ländsk arbetskraft. Även delar av underhåll, service och byggnation sker med utländsk personal. Svensk skogsnäring är en stor inköpare av transporter. En betydande del av avverkningsmaskiner och tim- merbilstransporter drivs av importerad fossil energi. Vid pappers- tillverkningen används delvis importerade insatsvaror som kaolin och krita. Det finns dock ingen uppgift på hur mycket kapital som förs ut ur landet via denna import. Inom andra delar av bioekonomin med koppling till skogen kan nämnas att svensk bärexport av vildplockade bär, uppgår till mellan 500 miljoner och och att av de svenska blåbären går på export till . När det gäller viltkött saknas uppgifter om exportvärde, men viltkött expor- terades och importerades 2018. Det totala värdet av import av bioekonomiprodukter understiger värdet av exporten med nästan . Importen domineras av livsmedel och kläder som tillsammans stod för av import- värdet.49 7.5.2Sysselsättning inom biobaserad ekonomi Sysselsättningsstatistik för bioekonomi är något svårtolkad efter- som det är vanligt med deltidstjänster inom vissa näringar, inte minst inom jord- och skogsbruk. Detta innebär att det för dessa näringar är en relativt stor skillnad mellan sysselsättning och antalet års- arbetskrafter. Sammanlagt beräknades antalet anställda inom den svenska bioekonomin vara nästan 350 2014, vilket motsvarar av den totala sysselsättningen.50 Den för sysselsättningen enskilt viktigaste biobaserade näringen är jordbruket, där av bioekonomins sysselsättning finns. En stor del av detta är dock deltidstjänster. Om man ser till hela 49Tillväxtanalys, Den svenska bioekonomins utveckling – statistik och analys. Svar Direkt 2016:23. 50Tillväxtanalys, Den svenska bioekonomins utveckling – statistik och analys. Svar Direkt 2016:23. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen värdekedjan kring skogen står denna dock för en majoritet av syssel- sättningen, sammanlagt inom skogsbruk, papper och massa samt trä och möbelindustri. Man beräknar att omkring 2 500 personer i är beroende av inkomster från renskötseln. Inom bärplockning består bärföre- tagen i av ett fyrtiotal större och ett stort antal små företag som sysselsätter cirka 200 fast anställda samt 5 000–10 000 säsongs- engagerade bärplockare . Naturturismföretagen består av bland annat 44 stora företag/organisationer och 307 små företag. Regeringen presenterade 2018 en proposition för lands- bygder med ett övergripande mål inom landsbygdspolitiken och tillhörande delmål.51 Av propositionen framgår att en utgångspunkt för landsbygdspolitiken är att ekonomisk utveckling och sysselsätt- ning skapas lokalt samt att landsbygdspolitiken ska bidra till inno- vation, utveckling och konkurrenskraftiga branscher och företag samt likvärdiga och jämställda livsvillkor. Regeringen beskriver även att en cirkulär, biobaserad och fossilfri ekonomi kan bidra till nya arbetstillfällen genom nya affärsmöjligheter, effektivt resursutnytt- jande och stärkt konkurrenskraft, inte minst för landsbygdsnäringar. 7.6Potential för en ökad cirkulär bioekonomi För att kunna beskriva och beräkna cirkulära flöden och potentialen för hur dessa kan öka finns det behov av att tydliggöra definitioner och systemavgränsningar, mått och vilka perspektiv som antas. Är det dagliga effektiviseringsarbetet av energi- och råvaruanvändning som löpande pågår inom en industri att betrakta som ökad cirku- laritet? Hur bedöms när det är mer effektivt att energiåtervinna material än att cirkulera det ytterligare, det vill säga hur hanteras livs- cykeleffekter vad gäller uttag av råvaran och återvinning? Hur kan dessa livscykelanalyser bäst göras? Bör biobaserade produkters sub- stitutionsvärde räknas in i cirkulariteten och i så fall hur? Det finns även behov av förbättrad statistik över volymer, vikter i råvaru- och produktflöden, samt större jämförbarhet mellan olika statistikuppgifter. Brister i befintlig statistik gör det svårare att be- döma vilken potential för ökad cirkularitet som finns. 2017/18:179, En sammanhållen politik för landsbygder – för ett som håller ihop. En växande cirkulär bioekonomi med bas i skogen