sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — Instead, teachers can award grades based on a professional, overall assessment of the grade that best corresponds to the student’s knowledge. Grades A–D must be compensatory Grades A–D are to be covered by a compensatory principle. This means that in awarding grades, the teacher can allow a student’s know- ledge at a lower level of the scale to be compensated for by knowledge at a higher level. The teacher can then make an overall assessment of the grade that best corresponds to the student’s knowledge as a whole. The grading scale is continuous and the qualitative differences between the grade levels are expressed by means of specific grading criteria for grades A, C and E. The grades of B and D are to be awarded if the teacher’s overall assessment is that the student’s knowledge is judged to sit between the grading criteria for an A and a C or a C and an E respectively. For a student to receive the grade of E, it remains the case that all the grading criteria for the grade of E must be met. The grade of E is thus not to be covered by a com- pensatory principle. The term ‘knowledge requirements’ will be replaced by the term ‘grading criteria’, because the term ‘grading criteria’ signals a more general description of a typical knowledge level and is therefore more appropriate in a system with compensatory assessment and grading. An additional fail grade The proposals in brief •An additional fail grade, Fx, is to be introduced at compulsory education, secondary introductory programmes, in upper secondary schools, and municipal adult education at upper secondary level. •The grade Fx is to be equivalent to 5 credits in compulsory education and for comprehensive school subjects in the intro- ductory programmes in upper secondary education. The grade of Fx will not give credits in upper secondary education or adult education. Background to the proposals Today, a relatively large proportion of students have a fail grade in more than one subject. Having several fail grades can have a major impact on the student’s likelihood of being admitted to a national programme in upper secondary education or to receive an upper secondary diploma. The knowledge requirements, together with the pass grades, will provide a relatively clear picture of the student’s level of knowledge and will also provide information on what is required for the student to be awarded a higher grade. There is no knowledge requirement for the grade of F; instead, the information the grade provides is merely that the student’s knowledge is in- sufficient to be awarded the pass grade of E. This means that the grade of F can correspond to everything from very poor knowledge to the student almost fulfilling the knowledge requirements for an E grade. Consequently, it is difficult for these students to know where they stand in relation to a pass grade, and also makes it difficult for them to monitor their knowledge development below a pass level. Clearer feedback below pass level The Inquiry considers that a more differentiated scale of fail grades could distinguish between knowledge that is close to the pass grade boundary from knowledge that is far below it. This could help the student to better understand the development of their knowledge and feel motivated and committed to complete their studies. Further- more, the teacher gains a more nuanced picture of the knowledge situation and can thus better adapt teaching, both to the individual student and to the class as a whole. Introducing credits for the grade of Fx which can affect the students merit rating (credits) for admission to upper secondary school is a way of further encouraging students who receive a fail grade, even if the credits for the grade of Fx only acquire a real value once the student applies to upper secondary education. Studies have shown that older students are able to cope with grading better than younger students, because they have learned the system and have developed strategies for dealing with it. It is therefore likely that the encouraging effect of credits would be less for students at upper secondary school and in municipal adult education at upper secondary level. However, the reasons that weigh the heaviest in terms of not introducing merit rating credits for the grade of Fx in these types of school is that it would have excessive consequences in the selection process for higher education. An overall assessment must be made of the student’s knowledge The proposal in brief •The guideline in the curricula whereby when grading, the teacher is to take into account ‘all available information’ on the student’s knowledge is to be deleted and replaced with a guideline stating that when grading, the teacher is to make an overall assessment of the student’s knowledge in relation to the national grading criteria. •The change will be introduced in the curricula for the compulsory education, upper secondary education, and adult education at upper secondary level. Background to the proposal Teachers are unsure how to interpret the guideline in the curricula stating that when grading, teachers are to make use of all available information about the student’s knowledge. One common inter- pretation is that the teacher should incorporate as much grading data on the students’ knowledge as possible, bringing about an unsustain- able situation for teachers and a risk of teaching suffering in favour of collecting grading data. It has also led to students feeling that everything they do and say is assessed and graded. Another conse- quence of the guideline is that it seems to have led to practices involving a large number of retests and tasks to be handed in, which causes stress for students and teachers alike. Overall, the situation has led to an unclear legal situation for the students, as the teachers apply the guideline in different ways. focus on teaching and learning The Inquiry considers that the general advice on grades and grading published by the for Education in autumn is good guidance for teachers on the intention of the guideline on ”all available information”. However, the guideline may continue to give rise to uncertainty in terms of its interpretation and thus to the problems that have been seen of too much focus on gathering data for grading and a focus on student assessment. The guideline should instead be more in line with that stated in the general advice, and therefore the wording ‘all available information’ should be deleted. Instead, the curricula should make clear that when grading, the teacher is to make an overall assessment of the students’ know- ledge in relation to the national grading criteria. This change would shift the focus from gathering grading data (all available information) to the students being given an opportunity to demonstrate their know- ledge in several different ways and for the teacher to subsequently make an overall assessment of this knowledge. The Inquiry also considers that headteachers should work to facilitate an equal assessment practice in the school, for example by drawing up procedures for what may be valid and reliable grading data for different subjects. In the chapter on grade inflation, the Inquiry provides an account of grade inflation and unequal grading, as the phenomena are related and difficult to distinguish. Grade inflation means that grades increase over time without students’ knowledge doing likewise. Unequal grading means that teachers are not applying the provisions on grading equally, whereby students who have demonstrated the same knowledge may therefore be awarded different grades. In this chapter the Inquiry discusses factors contributing towards grade inflation and unequal grading in the system as it stands today. The Inquiry further provides an account of interventions capable of tackling the problems of grade inflation and unequal grading, addressing both interventions that already exist and those that can be introduced in the future. The Inquiry makes no proposals but advises further investigation of the following issues: anchoring students’ grades in the national tests in compulsory education, introducing examinations in upper secondary schools, statistical moderation of grades using national tests. 1.1Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800) Härigenom föreskrivs i fråga om skollagen (2010:800) att 3 kap. 2, 4, 5, 7, 10 och 12 i §§, 7 kap. 5 och 14–15 §§, 10 kap. 12– 13, 17, 19–20, 21 och 23 a §§, 11 kap. 15–16 a, 20 och 22–23 a §§, 12 kap. 12–13 a, 17 och 19–20 och 21 §§, 13 kap. 12–13, 18, 20–21 och 21 b §§, 15 kap. 23–24 och 26 §§, 18 kap. 4, 23 och 25 §§, och 20 kap. 36–37, 38 och 40 §§ ska ha följande lydelse. Alla barn och elever i samtliga Alla barn och elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet skolformer och i fritidshemmet ska ges den ledning och stimu- ska ges den ledning och stimu- lans som de behöver i sitt lärande lans som de behöver i sitt lärande och sin personliga utveckling för och sin personliga utveckling för att de utifrån sina egna förutsätt- att de utifrån sina egna förutsätt- ningar ska kunna utvecklas så ningar ska kunna utvecklas så långt som möjligt enligt utbild- långt som möjligt enligt utbild- Elever som till följd Elever som till följd av en funktionsnedsättning har av en funktionsnedsättning har svårt att uppfylla de olika kun- svårt att uppfylla de olika betygs- skapskrav eller kravnivåer som kriterier eller kriterier för be- finns ska ges stöd som syftar till dömning som finns ska ges stöd att så långt som möjligt mot- som syftar till att så långt som 1Senaste lydelse 2018:1098. Elever som lätt når de kunskapskrav som minst ska uppnås eller de kravnivåer som gäller ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kunskapsutveckling. Elever som lätt uppfyller betygs- kriterierna för det lägst godkända betyget eller de kriterier för be- dömning som lägst ska uppfyllas ska ges ledning och stimulans för att kunna nå längre i sin kun- skapsutveckling. Det ska göras en särskild bedömning av en elevs kunskapsutveck- 1. förskoleklassen, om det uti- 1. förskoleklassen, om det uti- från användning av ett nationellt från användning av ett nationellt indikation på att eleven inte kom- indikation på att eleven inte kom- mer att nå de kunskapskrav som mer att uppfylla kriterierna för ska uppnås i årskurs 1 och 3 i bedömning i årskurs 1 och 3 i svenska, svenska som andraspråk svenska, svenska som andraspråk och i sameskolan, om det utifrån och i sameskolan, om det utifrån bedömningsstöd eller ett natio- bedömningsstöd eller ett natio- nellt prov i svenska, svenska som nellt prov i svenska, svenska som andraspråk eller matematik, finns andraspråk eller matematik, finns en indikation på att eleven inte en indikation på att eleven inte kommer att nå de kunskapskrav kommer att uppfylla kriterierna för årskurs 1 eller 3 som ska upp- för bedömning i årskurs 1 eller 3, om det utifrån användning av ett om det utifrån användning av ett ett nationellt prov i svenska, ett nationellt prov i svenska, matematik, finns en indikation på att eleven inte kommer att nå på att eleven inte kommer att uppfylla kriterierna för bedöm- eller 4 som ska uppnås. ning i årskurs 1 eller 4. Om det efter en sådan be- Om det efter en sådan be- dömning kan befaras att eleven dömning kan befaras att eleven inte kommer att uppnå de kun- inte kommer att uppfylla de kri- skapskrav som anges där ska det terier för bedömning som anges skyndsamt planeras sådant stöd där ska det skyndsamt planeras som anges i 5 § eller göras en sådant stöd som anges i 5 § eller anmälan till rektorn enligt 7 §. göras en anmälan till rektorn en- ligt 7 §. Det behöver inte göras någon särskild bedömning om förutsätt- ningarna i 5 eller 7 § redan är uppfyllda. Det ska i så fall skyndsamt planeras sådant stöd som anges i 5 § eller göras en anmälan till rektorn enligt 7 §. Om det inom ramen för under- Om det inom ramen för under- visningen, genom användning av visningen, genom användning av rial eller ett nationellt bedöm- rial eller ett nationellt bedöm- ningsstöd, resultatet på ett natio- ningsstöd, resultatet på ett natio- nellt prov eller uppgifter från nellt prov eller uppgifter från lärare, övrig skolpersonal, en elev lärare, övrig skolpersonal, en elev eller en elevs vårdnadshavare eller en elevs vårdnadshavare eller eller på annat sätt framkommer på annat sätt framkommer att att det kan befaras att en elev inte det kan befaras att en elev inte kommer att nå de kunskapskrav kommer att uppfylla betygskriteri- som minst ska uppnås eller de erna för det lägst godkända betyget kravnivåer som gäller, och inte eller de kriterier för bedömning annat följer av 7 §, ska eleven som lägst ska uppfyllas, och inte skyndsamt ges stöd i form av annat följer av 7 §, ska eleven extra anpassningar inom ramen skyndsamt ges stöd i form av extra för den ordinarie undervisningen. anpassningar inom ramen för den ordinarie undervisningen. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Detta gäller elever i samtliga skolformer och i fritidshemmet. 2Senaste lydelse 2018:1098. Om det inom ramen för Om det inom ramen för undervisningen, genom använd- undervisningen, genom använd- ning av ett nationellt kartlägg- ning av ett nationellt kartlägg- ningsmaterial eller ett nationellt ningsmaterial eller ett nationellt ett nationellt prov eller uppgifter ett nationellt prov eller uppgifter från lärare, övrig från lärare, övrig en elev eller en elevs vårdnads- en elev eller en elevs vårdnads- havare eller på annat sätt fram- havare eller på annat sätt fram- kommer att det kan befaras att kommer att det kan befaras att en elev inte kommer att nå de en elev inte kommer att uppfylla kunskapskrav som minst ska upp- betygskriterierna för det lägst god- nås eller de kravnivåer som gäller, kända betyget eller de kriterier för trots att stöd har getts i form av bedömning som lägst ska uppfyllas extra anpassningar inom ramen trots att stöd har getts i form av för den ordinarie undervisningen extra anpassningar inom ramen enligt 5 §, ska detta anmälas till för den ordinarie undervisningen enligt 5 §, ska detta anmälas till det finns särskilda skäl att anta Detsamma gäller om det att sådana anpassningar inte skulle finns särskilda skäl att anta att sådana anpassningar inte skulle till att elevens behov av särskilt stöd skyndsamt utreds. till att elevens behov av särskilt av särskilt stöd ska även utredas stöd skyndsamt utreds. om eleven uppvisar andra svårig- av särskilt stöd ska även utredas heter i sin skolsituation. om eleven uppvisar andra svårig- heter i sin skolsituation. Samråd ska ske med elevhälsan, om det inte är uppenbart obehöv- ligt. Om en utredning visar att en elev är i behov av särskilt stöd, ska han eller hon ges sådant stöd. Stödet ska ges med utgångspunkt i elevens utbildning i dess helhet, om det inte är uppenbart obehövligt. Bestämmelserna i första–tredje styckena och i 9–12 §§ ska inte tillämpas, om en elevs stödbehov bedöms kunna tillgodoses genom en åtgärd till stöd för nyanlända och andra elever vars kunskaper har bedömts enligt 12 c §. 3Senaste lydelse 2018:1098. Barn som bedöms inte kunna uppfylla betygskri- terier för godkända betyg eller kriterierna för bedömning därför att de har en utvecklingsstörning, ska tas emot i grundsärskolan.47För en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att upp- fylla betygskriterierna för det lägst godkända betyget eller de kriterier för bedömning som lägst ska upp- fyllas. För en elev i , grundsärskolan, specialskolan och sameskolan ska det särskilda stödet ges på det sätt och i den omfattning som behövs för att eleven ska ha möjlighet att nå de kunskapskrav som minst ska upp- nås. En nyanländ elev, som har En nyanländ elev, som har tagits emot inom skolväsendet i tagits emot inom skolväsendet i högstadiet i , grund- högstadiet i , grund- särskolan eller specialskolan och särskolan eller specialskolan och vars kunskaper har bedömts en- vars kunskaper har bedömts en- ligt 12 c §, ska få studiehandled- ligt 12 c §, ska få studiehandled- ning på modersmålet om det inte ning på modersmålet om det inte är uppenbart obehövligt. är uppenbart obehövligt. handledningen ska syfta till att handledningen ska syfta till att ge eleven förutsättningar att nå ge eleven förutsättningar att upp- de kunskapskrav som minst ska fylla betygskriterierna för det lägst godkända betyget eller de kriterier för bedömning som lägst ska upp- Studiehandledningen får ges på elevens starkaste skolspråk, om det är ett annat än modersmålet. Barn som bedöms inte kunna nå upp till kun- skapskrav därför att de har en ut- vecklingsstörning, ska tas emot i grundsärskolan. 4Senaste lydelse 2018:1303. Frågan om mottagande i grundsärskolan prövas av barnets hem- kommun. Ett beslut om mottagande i grundsärskolan ska föregås av en utredning som omfattar en pedagogisk, psykologisk, medicinsk och social bedömning. Samråd med barnets vårdnadshavare ska ske när utredningen genomförs. Om barnets vårdnadshavare inte lämnar sitt medgivande till att barnet tas emot i grundsärskolan, ska barnet fullgöra sin skolplikt enligt vad som gäller i övrigt enligt denna lag. Ett barn får dock tas emot i grundsärskolan utan sin vårdnadshavares medgivande, om det finns synnerliga skäl med hänsyn till barnets bästa. Om eleven före den tidpunkt Om eleven före den tidpunkt som framgår av 12 eller 13 § upp- som framgår av 12 eller 13 § upp- når de kunskapskrav som minst fyller betygskriterierna för det lägst ska uppnås för den skolform där godkända betyget eller de kriterier eleven fullgör sin skolplikt, upp- för bedömning som lägst ska upp- fyllas för den skolform där eleven fullgör sin skolplikt, upphör skol- Frågan om skolpliktens upphörande enligt första stycket prövas av hemkommunen. För en elev som går i specialskolan prövas frågan av Specialpedagogiska skolmyndigheten. En elev i , grundsärskolan eller specialskolan har rätt att slutföra den högsta årskursen, även om skolplikten upphör dess- En elev i , grund- En elev i , grund- särskolan eller specialskolan har särskolan eller specialskolan har också rätt att efter skolpliktens också rätt att efter skolpliktens under , om eleven under , om eleven inte har nått upp till de kun- inte har uppfyllt betygskriterierna skapskrav som minst ska uppnås för det lägst godkända betyget eller för respektive skolform. de kriterier för bedömning som grundsärskolan har under denna lägst ska uppfyllas i respektive tid rätt till minst 800 timmars En elev i grundsär- undervisning utöver den i 11 kap. 7 § första stycket till minst 800 timmars undervis- ning utöver den i 11 kap. 7 § första ningstiden, om eleven inte dess- erna för godkända betyg eller kri- terierna för bedömning. En elev som har tagits emot i specialskolan enligt 6 § första stycket 1 och som på grund av sina funktionsnedsättningar inte kan få tillfredsställande förhållanden i gymnasiesärskolan eller gymnasie- skolan, får efter det att skolplikten har upphört och i mån av plats genomgå ytterligare utbildning i specialskolan till och med vår- terminen det kalenderår eleven fyller , om eleven inte bedöms ha förmåga att fullfölja utbildningen enligt andra stycket. Minst en gång varje termin ska Minst en gång varje termin ska läraren, eleven och elevens vård- läraren, eleven och elevens vård- nadshavare ha ett utvecklings- nadshavare ha ett utvecklings- samtal om hur elevens kunskaps- samtal om hur elevens kunskaps- utveckling och sociala utveckling utveckling och sociala utveckling bäst kan stödjas samt om vilka bäst kan stödjas samt om vilka insatser som behövs för att eleven insatser som behövs för att eleven ska nå kunskapskraven och i öv- ska uppfylla betygskriterierna för rigt utvecklas så långt som möjligt godkända betyg eller kriterierna inom ramen för läroplanen. för bedömning och i övrigt ut- vecklas så långt som möjligt inom samtalet ska grunda sig på en ut- ramen för läroplanen. värdering av elevens utveckling i ska grunda sig på en utvärdering kunskapskraven i de ämnen som av elevens utveckling i förhåll- eleven får undervisning i. ande till läroplanen och betygs- kriterierna eller kriterierna för be- dömning i de ämnen som eleven får undervisning i. Utvecklingssamtal ska i vissa fall resultera i ett sådant åtgärdspro- gram som avses i 3 kap. 9 §. 5Senaste lydelse 2013:796. Om ett åtgärdsprogram ut- arbetas behöver inte den skrift- liga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att uppfylla betygskriterierna för god- kända betyg eller kriterierna för bedömning. I årskurs 1–5 ska läraren en gång per läsår, vid ett av utveck- lingssamtalen, i en skriftlig individuell utvecklingsplan 1. ge omdömen om elevens 1. ge omdömen om elevens till kunskapskraven i de ämnen som till betygskriterierna eller kriterierna eleven får undervisning i, och för bedömning i de ämnen som eleven får undervisning i, och 2. sammanfatta vilka insatser 2. sammanfatta vilka insatser som behövs för att eleven ska nå som behövs för att eleven ska upp- kunskapskraven och i övrigt ut- fylla betygskriterierna för godkända vecklas så långt som möjligt inom betyg eller kriterierna för bedöm- ramen för läroplanen. ning och i övrigt utvecklas så långt som möjligt inom ramen för Den individuella utvecklingsplanen får även innehålla omdömen om elevens utveckling i övrigt inom ramen för läroplanen, om rektorn beslutar det. Överenskommelser mellan läraren, eleven och elevens vårdnadshavare vid utvecklingssamtalet ska alltid dokumen- teras i utvecklingsplanen. Rektorn beslutar om utformningen av sådan skriftlig information som ges i utvecklingsplanen. Skriftlig information om elevens skolgång får ges även vid andra tillfällen än vid ett utvecklingssamtal. Om ett åtgärdsprogram ut- arbetas behöver inte den skrift- liga individuella utvecklingsplanen innehålla en sammanfattning av vilka insatser i form av särskilt stöd som eleven behöver för att nå kunskapskraven. Som betyg ska någon av be- Som betyg ska någon av be- teckningarna A, B, C, D, E eller teckningarna A, B, C, D, E, Fx eller F användas. resultat betecknas med A, B, C, kända resultat betecknas med A, 6Senaste lydelse 2014:456. Högsta betyg beteck- nas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkänt resultat betecknas med F. B, C, D eller E. Högsta betyg be- tecknas med A och lägsta betyg med E. Betyg för icke godkända resultat betecknas med Fx eller F. F är det lägsta betyget. När betyg sätts innan ett ämne har avslutats, ska betygssätt- ningen bygga på en bedömning av de kunskaper som eleven inhämtat i ämnet till och med den aktuella terminen. Vid bedömningen ska elevens kunskaper 1. i årskurs 6 ställas i relation 1. i årskurs 6 ställas i relation till de kunskaper en elev ska ha till betygskriterierna för årskurs 6, uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i års- kurs 6, och 2. efter årskurs 6 ställas i rela- 2. efter årskurs 6 ställas i rela- tion till de kunskaper en elev ska tion till betygskriterierna för års- ha uppnått vid betygstillfället i för- hållande till kunskapskraven i års- När betyg sätts efter det att När betyg sätts efter det att ett ämne har avslutats ska bety- ett ämne har avslutats ska bety- get bestämmas med hjälp av be- get bestämmas med hjälp av be- Regeringen eller den myndig- Regeringen eller den myndig- het som regeringen bestämmer het som regeringen bestämmer meddelar föreskrifter om kun- kan med stöd av 8 kap. 7 § reger- Om det finns särskilda skäl Om det finns särskilda skäl får det vid betygssättningen en- får det vid betygssättningen en- ligt 19 och 20 §§ bortses från ligt 19 och 20 §§ bortses från 7Senaste lydelse 2010:2022. 8Senaste lydelse 2011:876.