sou · H8B315 · 2020-04-23 00:00:00 — Skulle förändringen bli en annan än den som föreslås i 3S, så kan det innebära att lokalerna inte är anpas- sade för de nya behoven. För att uppfylla projektmålen identifieras ett antal nödvändiga beslut. Ett sådant är beslut om verksamhets- innehåll vid inflyttning (uppdrag, upptagningsområde, profilering m.m.) som ska fattas av . Både och ställer sig bak- om argumenten att det är för tidigt att besluta om verksamhetsinne- håll för det nya . beslutade landstings- fullmäktige att uppdra åt att senast den 31 decem- ber 2010 återkomma till fullmäktige med förslag till verksamhets- innehåll. I en reservation till beslutet framförde att det var viktigt att frågan om verksamhetsinnehåll kom upp till diskussion och förankring i olika fora . Ett första koncept för verksamhetsinnehåll presenteras Imaj 2009 presenterade ett första koncept till verksamhetsinnehåll för NKS. I uppdraget låg också att redovisa even- tuella verksamhetsmässiga konsekvenser för övriga delar av sjukvår- den. Förslaget byggde på en internationell utblick med internatio- nella referensobjekt (universitetssjukhus)1 samt på intervjuer med ett 50-tal personer från bland annat , , och övriga akut- sjukhus. Hur dessa personer valts ut och hur de representerar olika intressen i länets sjukvård framgår inte. Enligt konceptet ska utgångspunkten för NKS vara patienten först – patienter som söker NKS ska erbjudas vård av högsta natio- nella kvalitet, hög tillgänglighet och god service. Högsta nationella kvalitet innebär att patienter endast i undantagsfall ska behöva re- mitteras till andra regioner för att få rikssjukvård. Sjukhusets upp- drag ska vara att bedriva högspecialiserad vård och forskning. Detta förutsätter ett samarbete med andra vårdgivare i regionen. De admi- nistrativa hindren måste tas bort så att patienter och medarbetare kan ”vandra fritt” över sjukhusgränserna. Regionens högspecialiserade vård kan inrymmas på NKS och det finns utrymme att komplettera med specialiserad vård för att verksamheten ska bli kostnadseffektiv. Sjukvård, forskning och undervisning ska integreras. Med stöd av it- baserade journalsystem och vårdprogram, strukturerad uppföljning och kvalitetsregister kan forskningsstudier genomföras med många patienter och vårdgivare. NKS kan på så vis vara navet i det akade- miska sjukvårdssystemet och inta en central roll vid utvecklingen av den kliniska forskningen. Utvecklingen underlättas med en närmare integration mellan och både vad gäller organisation, ledning och styrning. Verksamheten bör organiseras i multidisciplinära temaområden. Exempel på teman som , Clinic, , Brigham and Women’s Hospital, , , () och (). NKS bör utveckla är neuro, cancer, hjärta-kärl, inflammation, repa- rativ medicin och barn. NKS bör också satsa strategiskt inom ett be- gränsat antal profilområden där målsättningen ska vara att bli natio- nellt ledande. Om något av dessa områden också ska få status som rikssjukvårdsspecialitet kan särskilda resurser behöva avsättas. Med stöd av de internationella erfarenheterna bör NKS organiseras utifrån ett processorienterat perspektiv. De gamla klinikstrukturerna bör överges till förmån för tematiska områden och centrumbildningar. I konceptet redovisas också de synpunkter som framkommit i intervjuer med beslutsfattare och nyckelpersoner inom och utanför . Här framgår att det råder stor enighet om att NKS inte kan ses isolerat utan som en del i hela sjukvårdssystemet. Det råder dock oenighet om vilken roll NKS ska spela i systemet. Det finns olika uppfattningar om samordningen mellan sjukhuset och Karol- inska Institutet, liksom hur forskningen ska påverka verksamhets- innehållet. Flertalet aktörer, inklusive , betonar att forskning ofta behöver stora volymer specialist- och basvård och att NKS får för lite basvård. Andra ser det som naturligt och nöd- vändigt att samverka om patientunderlag med alla sjukhus i länet. Vad gäller utbildning ser de flesta aktörer att det är naturligt att anpassa utbildningsplatser till var patienterna finns och att alla vårdgivare medverkar i utbildningsuppdraget. Det råder relativt stor enighet om behovet av nya arbetssätt och nya organisationsformer. Många ser NKS som en möjlighet att utveckla nya arbetssätt, till exempel ge- nom att överge klinikstrukturen och övergå till en mer processtyrd organisation. Om man väljer en sådan organisation är det viktigt att medarbetarna har en tydlig hemmatillhörighet. Ett naturligt sätt att lösa detta kan vara att behålla specialiteterna som en komponent i matrisorganisationen med vårdprocessen som den andra komponenten. tas frågan om inriktningsbeslut avseende över- gripande verksamhetsinnehåll vid Nya upp i FoUU- utskottet. Som underlag finns ett tjänsteutlåtande från NKS-för- valtningen daterat (LS 0906-0489) där koncept för verksamhetsinnehåll är bilagt tillsammans med en redovisning av remissvar. I tjänsteutlåtandet finns en genomgång av tidigare fattade beslut och intentioner med (SNUS, 3S, landstingsfullmäkti- ges beslut om byggnation av ett nytt universitetssjukhus). Här nämns bland annat att sjukhuset ska vara både ett verksamhetsprojekt och ett byggprojekt, och att den särskilda inrättades för att kunna ta tillvara både de verksamhetsmässiga- och byggnads- mässiga aspekterna av projektet. Där står också att landstingsstyrel- sen har delegerat rätten att fatta beslut i frågor om det nya sjukhuset till . Vidare står att ett gemensamt beredningsarbete har inletts inom , hälso- och sjuk- vårdsnämndens förvaltning och för att fördjupa analysen av de konsekvenser sjukhuset får för den övriga sjukvården. I arbetet involveras arbetstagarorganisationerna och verksamhets- företrädare i temagrupper och seminarier. På motsvarande sätt in- hämtas synpunkter från patient- och handikapporganisationer, olika intresseorganisationer och samverkanspartners. Det betonas att det är viktigt att notera att det nya ska ha ett nytt uppdrag med tydligare fokus på högspecialiserad vård och mindre på bassjukvård. Målsättningen är att denna inriktning ska kunna ske och parallellt med en ökning av andelen högspecialiserad vård från andra delar av landet, liksom från utlandet. Ett rimligt mål är att utomlänsintäkter och andra externa intäkters andel av NKS totala intäktsmassa ska dubbleras och därmed öka den finansiella basen för sjukhuset. Här påpekas att ett mycket aktivt förändrings- arbete med en omställning och profilering av verksam- het i den riktning som beskrivs redan pågår vid sjukhuset. Vad gäller NKS akutmottagning sägs att den är väl dimensionerad och kommer att ha en god beredskap för att möta olika framtida behov. En hän- visning görs också till att tidigare fattat beslut om att den högspecialiserade och specialiserade vården vid ska förläggas till NKS liksom den handkirur- giska verksamheten vid och delar av ögonsjukvården från . I tjänsteutlåtandet finns också ett avsnitt om en tematisk struktur. De sex teman som lyftes fram i konceptet presenteras också. Vid mötet beslutade att: •NKS ska bli navet i ett nationellt och regionalt akademiskt sjuk- vårdssystem, som är internationellt konkurrenskraftigt och där särskild vikt ska läggas vid patientperspektivet och på patient- säkerhet i vården. •NKS i samverkan med och i tillämpliga delar också med övriga universitet och högskolor i Stockholms- regionen ska utveckla en stark integration och samverkan mellan sjukvård, utbildning, klinisk forskning och grundforskning. •NKS verksamhetsinnehåll ska baseras på i tidigare fattade beslut, samt att patientvården vid sjukhuset organiseras i temaområden i enlighet med tjänsteutlåtandet. •Uppdra åt att återkomma till fullmäktige senast före utgången av 2011 med ett mer preciserat förslag om det nya verksamhetsinnehåll, samt att då redovisa sin bedömning av vilka förändringar detta medför av- seende dagens i . •Uppdra åt att fatta beslut i frågor som rör implementeringsprocessen av verksamhetsinnehållet vid NKS. Inför beslutet i framförde oppositionen (S, V och MP) att förslaget skulle återremitteras och en politisk process inle- das där helheten avseende verksamhetsinnehållet vid NKS och dess påverkan på övriga sjukhusstrukturen diskuterades. roll föreslogs också klargöras. Oppositionen framförde också behovet av att belysa om kvinnosjukvård bör vara ett eget temaområde eller om det kan få en tydligare roll i den befintliga temastrukturen. beslutade inte om återremittering av ärendet, men däremot om att komplettera den formella besluts- processen med partiöverläggningar där verksamhetsinnehållet vid NKS och dess påverkan på övrig sjukvårdsstruktur diskuterades. Synpunkter framförs på förslag till övergripande verksamhetsinnehåll I beredningen inför beslut om övergripande verksamhetsinnehåll för NKS framförde bland annat hälso- och sjuk- vårdsnämndens förvaltning och personalorganisationerna sina syn- punkter på förslaget. var kritisk (HSN 1001- 0069). Kritiken handlade bland annat om att det var svårt att defini- tivt ta ställning till förslaget om verksamhetsinnehåll eftersom det redovisades på en övergripande nivå. Förvaltningen framförde kritik och frågor kring de beräkningar som gjort vad gäller produktion, vårdtillfällen, vårdtider, effektivitetsvinster (uti- från nya arbetssätt) och vilka patientgrupper som avsågs. Förvalt- ningen framförde också att det vore rimligt att fortsatta arbete om NKS verksamhetsinnehåll synkroniserades med Hälso- och sjukvårdsnämndens uppdrag om Framtidens Hälso- och sjukvård (FHS). skrev också att det måste göras en tydlig total investeringskalkyl för hela projektet inklusive investeringar utanför NKS innan slutligt beslut om verksamhetsinnehåll fattas. Det behövdes också göras en nog- grannare analys och konsekvensbeskrivning av den föreslagna tema- tiska indelning och vilken anpassning den kräver hos övriga vård- givare. Vidare framförde förvaltningen att det var otydligt vad som avsågs med att NKS skulle vara ett nav i hälso- och sjukvården och vad det innebar för övriga vårdgivare och hälso- och sjukvårdsstruk- turen i stort i . Avslutningsvis uttalar förvaltningen att när beslutet om verksamhetsinnehåll i NKS är fattat så måste föränd- ringen av den nuvarande organisationen inledas omgående. Även personalorganisationerna vid Universitetssjuk- huset lämnade synpunkter på förslaget till övergripande verksamhets- innehåll inför beslut. Frågan togs upp vid ett möte i den centrala samverkansgruppen (CSG) med personalorgani- sationerna (LS 1003-0255). Inför mötet hade Kom- munal, , och överlämnat synpunkter och frågor i ärendet. och fram- förde i sitt skriftliga yttrande över tjänsteutlåtandet (LS 1003-0255) bland annat att de tidigare kritiserat ”konceptet för verksamhetsinne- håll” och beklagade att det skulle utgöra grund för det fortsatta arbe- tet. Vad gäller temaorganisation föreslår man att ”denna oprövade organisationsmodell ytterligare granskas och analyseras inte minst i förhållande till övrig verksamhet på Universitetssjuk- huset innan den införs på NKS”. Man lyfter också fram att det är helt nödvändigt att utvärdera NKS:s samband med och påverkan på övrig sjukvårdsstruktur och man beklagar att detta inte gjorts tidi- gare. Man anger att det är en viktig fråga att besvara som skjuts framåt på ett olyckligt sätt. Detsamma gäller den preciserade beskrivningen av verksamhetsinnehållet på NKS. En beskrivning måste innefatta verksamheten även på . Man ställer också frågan om innebörden av att NKS ska vara ett ”nav”. Menar man att NKS är ett av flera universitetssjukhus är det okontroversiellt, men om NKS ska få en överordnad roll måste det beskrivas hur det ska bli möjligt. Ska navet innefatta hela eller enbart NKS? Av- slutningsvis skriver de att ”tjänstutlåtandet ger upphov till ett flertal frågor. För att ska kunna genomföras på ett fram- gångsrikt sätt krävs stor lyhördhet och vilja till samverkan med ett flertal berörda parter. Hit hör de fackliga organisationerna liksom företrädare för hälso- och sjukvårdsnämndens förvaltning, primär- vården, och . De fackliga organisationernas engagemang och kunskap bör i det fortsatta arbetet ta tillvara på ett bättre sätt än som varit fallet.” Även pekar på att det är svårt att överblicka verksam- hetsinnehållet för det nya sjukhuset. Sjukhusets innehåll påverkar hela sjukvårdsstrukturen för och har ännu inte tagit del av hela sjukvårdsstrukturen. Trots påtryckningar att få vara med och diskutera den framtida sjukvården har de inte blivit inbjudna. finner det mycket anmärkningsvärt att en per- sonalorganisation stängs ute från detta arbete. Temainriktningen har de inga synpunkter på. Däremot måste processarbetet påbörjas så att en kulturförändring kommer till stånd. fram- för vikten av att personalförsörjningen går hand i hand med bygg- andet. Annars finns en risk att det finns ett färdigbyggt sjukhus utan den specialistkompetens som behövs. menar att man först måste färdigställa en övergripande plan för hälso- och sjukvårdsstrukturen inom . De påpekar också att facken inte fått möjlighet att medverka i arbetet. I arbetsgivarens kommentarer (LS 1003-0255) med anledning av de fackliga organisationernas synpunkter och frågor står bland annat att det är självklart att det krävs en fortsatt diskussion och utveckling Att det inte går att ge svar på alla frågor ligger helt i linje med de prioriteringar som gjort. Arbetsgivaren skriver också att det är viktigt att förstå att det inte är som är huvudansvarig för att ange effekterna av planeringen för NKS för övrig hälso- och sjukvårdsstruktur liksom för de två geografiska enheterna för . De över- gripande uppgifterna faller på hälso- och sjukvårdsnämndens för- valtning och samt i viss mån på led- ningen för . Av protokollet från mötet framgår att arbetsgivaren anser att de, med dialogen, har besvarat de frågor och synpunkter som de fackliga orga- nisationerna har framfört. Ärendet är därmed slutbehandlat. beslutar om övergripande verksamhetsinnehåll På sammanträde fattade full- mäktige beslut om det övergripande verksamhetsinnehållet. I beslutsunderlaget (LS 1003-0255) lyfts visionen om det nya uni- versitetssjukhuset med högspecialiserad vård, att sjukhuset ska vara kärnan i ett nationellt och internationellt konkurrenskraftigt univer- sitetssjukvårdssystem och inta en central roll vid utvecklingen av till ett biomedicinskt centrum. Med NKS tar ytterligare steg för att öka patientfokus, patientsäkerhet och vårdens kvalitet. NKS roll blir ett högspecialiserat och forsk- ningsintensivt universitetssjukhus i nära relation till Insti- tutet, KTH och medicinteknisk och bioteknisk industri i regionen. Här lyfts också att NKS kommer att organisera vården efter medi- cinska teman. För att åstadkomma ett multidisciplinärt samarbete överges kliniker till förmån för temaområden. Inom ett tema samlas specialiteter med starka vård- och forskningssamband för att under- lätta för patienter och för personal. Det nya sjukhuset skapar också potential för att erbjuda en utvecklad rikssjukvård som kan attrahera andra landsting att stärka samverkan med . medför byggandet av och innehållet i NKS att hela hälso- och sjukvårdsstruktur påverkas. Det ställer krav på en sammanhållen planering och ett genomförande som be- aktar olika samband och relationer. •Att planera NKS verksamhetsinnehåll så att Univer- sitetssjukhusets roll i ett regionalt och akademiskt sjukvårdssy- stem stärks, och att verksamheten blir internationellt konkurrens- kraftig med patientperspektiv och patientsäkerhet som utgångs- punkter för all verksamhet •Att NKS i samverkan med i första hand , men också med övriga universitet och högskolor i Stockholms- regionen, ska bidra till att utveckla en stark integration och sam- verkan mellan sjukvård, utbildning, klinisk forskning och grund- forskning. •Att verksamhetsinnehållet i NKS ska baseras på det koncept för verksamhetsinnehåll som föreslagits av och de kompletteringar som följer av hälso- och sjukvårdsnämndens ana- lyser av Framtidens Hälso- och sjukvård (FHS). •Att uppdra till att före utgången av 2011 fast- ställa mer preciserat verksamhetsinnehåll vid NKS, samt hur verk- samheten ska organiseras i förhållande till övrig befintlig hälso- och sjukvårdsverksamhet. Oppositionen (S, V och MP) framförde synpunkter på den fjärde att- satsen som innebar att man ville ha ett förtydligande om hur verk- samheten vid NKS ska organiseras i förhållande till övrig befintlig hälso- och sjukvårdsverksamhet vid . Mål och verksamhetsinriktning för NKS presenteras – men inget slutgiltigt beslut om verksamhetsinnehåll fattas presenterar ”NKS – mål och verksamhetsinriktning”, vars syfte var att sammanfatta var arbe- tet med verksamhetsinnehåll vid NKS befann sig. Rapporten var inte avsedd att utgöra underlag för beslut om NKS verksamhetsinnehåll på klinik- eller specialitetsnivå eftersom sådana ställningstaganden bedömdes ligga . I rapporten står att NKS fysiska kapacitet är cirka 600 slutenvårdsplatser, cirka 100 dagvårds- platser, 100 platser på ett patienthotell och 35 operationssalar. Föl- jande verksamhetsinriktning föreslås för NKS: •En ökad koncentration av högspecialiserad vård i länet till NKS, där universitetssjukvården som helhet är spridd på flera sjukhus och enheter. •Ett specialiserat akutmottagande som inriktar sig på de svårast sjuka och skadade patienterna från hela länet, men även vissa volymer bassjukvård kan komma att omhändertas på akutmottagningen. •En tematiskt organiserad patientvård, baserad på patientens be- hov, perspektiv och medverkan. Här lyfts också de sex tidigare föreslagna temana fram: barn, cancer, hjärta-kärl, inflammation, neuro, reparativ medicin (inklusive trauma). För varje tema görs en bedömning av antalet slutenvårdstillfällen och andel högspecialiserade/avancerade vårdtillfällen i NKS. Resonemang förs också kring varje tema, exempelvis om behov och kopplingar till annan verksamhet inom sjukhuset. Återigen framförs att det är för tidigt att avgöra verksamhetsinne- hållet. Argumenten är desamma som . Man försöker dock pre- cisera vårdkapaciteten för bland annat akutmottagning, vuxeninten- sivvård, operationsverksamhet, förlossningsvård, öppenvård, kliniska prövningar, universitetslaboratoriet etc. På några områden ges mer specifika förslag på innehåll, exempelvis typ av specialistmottagningar inom öppenvården och verksamhetsområden som ska ingå i labora- . Något beslut om verksamhetsinnehåll fattas inte med anledning av rapporten. avvecklas och ansvaret för bland annat verksamhetsinnehållet överlåts i stället till styrelsen vid . 8.2.4Parallell process: en regional plan för Framtidens Hälso- och sjukvård tas fram uppdrag var att planera NKS och dess verksam- hetsinnehåll separat från det övriga regionala sjukvårdssystemet. Aktörer som och hälso- och sjukvårdsnämn- dens förvaltning skulle, om inte direkt uttalat, hållas utanför. Detta för att skulle kunna tänka nytt och fritt kring NKS och inte fastna i befintliga strukturer och lösningar. Visionen för NKS om ett mindre högspecialiserat sjukhus förut- satte dock omfördelningar av vård och vårdplatser inom sjukvårdssystem. Detta framförde hälso- och sjukvårdsnämndens förvaltning i samband med remissomgången på förslaget till över- gripande verksamhetsinnehåll 2009. Förvaltningen ställde krav på en total kalkyl för investeringar i länet (inklusive NKS) innan slutligt beslut om verksamhetsinnehåll fattades. De ville också se en konse- kvensbeskrivning av den föreslagna tematiska indelningen på NKS och vilken anpassning den krävde hos övriga vårdgivare. I samband med remissomgången, , fick hälso- och sjukvårdsnämndens förvaltning i uppdrag av Hälso- och sjuk- vårdsnämnden att analysera och konkretisera den framtida hälso- och sjukvården i utifrån behov och finansiella resur- ser (HSN 0910-1366). Analysen och de kommande förslagen skulle särskilt fokusera på förändringar i utbudet av hälso- och sjukvården till följd av den demografiska utvecklingen och till- komsten av NKS. Uppdraget skulle vara slutfört . Detta blev starten för arbetet med planen Framtidens Hälso- och sjukvård (FHS). Framtidsplan för hälso- och sjukvården Framtidsplanen för Hälso- och sjukvården (FHS) fastställdes av lands- tingsfullmäktige den 14–. I beslutet fastställdes målbil- der för den framtida hälso- och sjukvården respektive 2025. I planen beskrivs den förväntade befolkningsutvecklingen och det framtida vårdbehovet och det finns ett särskilt avsnitt om verksam- hetsinnehållet vid NKS. Här står också att Universitets- sjukhuset får i uppdrag att planera verksamhetsinnehållet vid NKS. Centralt vid utformningen av NKS verksamhetsinnehåll är ett väl utvecklat samarbete mellan NKS och . NKS bedöms få stor påverkan på hela sjukvårdsstrukturen inom länet. Sjukhuset kommer att bli ett högspecialiserat universitetssjuk- hus som erbjuder unika möjligheter, men som kommer att ta emot färre patienter . Befolkningsökningen tillsammans med NKS minskade vårdproduktion leder till att cirka 40 000 vårdtill- fällen inom slutenvården behöver tillskapas. Återigen står att det inte är möjligt eller önskvärt att fastslå alla delar i NKS verksamhetsinnehåll eller hur NKS bäst organiseras. Inrikt- ningen är fortsatt att en koncentration av den högspecialiserade vården ska ske vid NKS. sägs att all högspecialiserad vård inte med nödvändighet alltid utförs bäst på NKS. Några delar fast- slås dock, bland annat det totala antalet vårdtillfällen inklusive anta- let förlossningar vid NKS, kapaciteten för NKS akutmottagning och antalet elektiva öppenvårdsbesök. NKS-konceptets ambition om delade vårdtillfällen, det vill säga att NKS utför en del av vårdkedjan och andra aktörer tar vid och ansvarar för andra delar kommenteras. Delade vårdtillfällen ska enligt planen inte vara en planeringsförut- sättning för NKS utan snarare ses som en av flera möjliga verksam- hetsutvecklingsfrågor inom akutsjukvården. Själva genomförandet av Framtidens Hälso- och sjukvård (FHS) skulle utgå från målbilderna och göras i flera steg. Ett centralt programkontor för FHS etablerades under landstings- direktörens ledning. Kontoret ansvarade för att leda och hålla sam- man arbetet med framtidsplanen. Lokala programkontor etablerades även på , och . fastställde det första steget (LS 1109-1229) i genomförandet. I planen beskrivs bland annat att den framtida hälso- och sjukvården ska bedrivas i nätverk runt pati- enten där sammanhållna vårdkedjor ska ge kontinuitet och helhet för patienten. NKS beskrivs som en mycket omfattande satsning som kommer få positiva effekter på hela regionen. Den högspecialiserade vården i länet ska i största möjliga mån koncentreras till NKS, som även ska ha ett regionalt och nationellt uppdrag. Rikssjukvård kom- mer att bedrivas vid sjukhuset. För NKS ska bland annat följande gälla: antalet vårdplatser ska dimensioneras utifrån ett högspeciali- serat uppdrag, vården ska vara tematiskt uppbyggd/processinriktad, kopplingen till FoUU är en förutsättning för verksamhetsinnehållet, en större del av vården ska vara planerad, NKS blir en del i en nät- verkssjukvård och kommer att samverka med övriga vårdgivare vad gäller sjukvård och FoUU. Det framgår också att planeringen av NKS får konsekvenser för planeringen av övrig vård i länet. pelvis står att den framtida profilen för akutsjukhusen inte kan fast- ställas förrän verksamhetsinnehållet för NKS är klarlagt. En analys behöver också göras av den högspecialiserade vården för att avgöra eventuella utbyggnadsbehov, bland annat vid . Vidare står att verksamhetsinnehållet på NKS och övriga akutsjuk- hus måste utformas så att det blir ett effektivt utnyttjande av samt- liga investeringar. Det andra steget i Framtidens Hälso- och sjukvård (FHS) (LS 1304-0527) presenterades 2013. Även i denna plan finns ett sär- skilt avsnitt om NKS, nu kallat . Här hänvisas till att ett ärende om förutsättningar, planer och förslag för verk- samheten vid presenterats för full- mäktige .