sou · H8B328 · 2020-04-27 00:00:00 — Ett systematiskt bruk av denna insikt skulle sannolikt kunna påverka skolresultaten i de skolor som har de svagaste resultaten på ett dramatiskt sätt och man kan verkligen fråga sig var- för detta inte detta görs redan i dag.24 Det sannolika svaret är antag- ligen att skolorna saknar ekonomiska och personella resurser, att man uppfattar det som mindre görligt att organisera en verksamhet av detta slag som skulle ta tid utanför det normala schemat i anspråk etc. 22Man kan också förstå de framgångsrika asiatiska skolsystemen utifrån det faktum att många elever där deltar i privatundervisning av liknande karaktär. I dessa länder är det inte ovanligt att mer än hälften av eleverna får eller mer av sådan undervisning. Se t.ex. (2013). 23Det är inte att förvåna att enskild undervisning och undervisning i mindre grupper utanför det i övrigt schemalagda undervisningsaktiviteterna regelbundet tillämpas vid de mest prestigefyllda universiteten internationellt. 24Jfr kommentar Bloom (1985): ”After forty years of intensive research on school learning in as well as abroad, my major conclusion is: What any person in the world can learn, almost all persons can learn, if provided with the appropriate prior and current conditions of learning”, s. 4. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv Figur 10.3 Resultatfördelning elever som deltagit i vanlig undervisning, s.k. mastery learning respektive enskild undervisning *antal lärare-antal elever Efter Bloom (1984). 10.1.6Utveckla arbetssätt som kraftfullt stödjer det kompensatoriska arbetet Det är möjligen ett trivialt påstående men ändå måste det sägas. Det mest väsentliga för en ökad likvärdighet är att skolverksamheten ut- ifrån en systematisk uppföljning av eleverna fokuserar sina resurser på arbetet med att utveckla de elever som har de svagaste skolresul- taten. En grundläggande princip som ofta upprepas betonar vikten av att stora insatser görs . En strategi för ökad likvärdighet bör därför innefatta en generell förstärkning av förskolans kapacitet att arbeta särskilt med de barn som behöver det mest. Förskolan ligger utanför utredningens om- råde men ur ett likvärdighetshänseende kan man inte bortse ifrån att mer välutbildad förskolepersonal leder till högre förmåga att skapa goda utvecklingsmiljöer för barnen vilket i sin tur leder till starkare utveckling av språkliga och kognitiva färdigheter.25 Generellt är för- skolan en av de mest kraftfulla kompensatoriska utbildningsinsatser 25OECD (2017d), s. 23. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv som kan göras. Därmed är det betydelsefullt att tillse att barn med sådan familjebakgrund som relaterar till svaga skolresultat inte bara får tillgång till och deltar i förskolan utan även får tillgång till sådan verksamhet av verkligt hög kvalitet.26 Analogt är det betydelsefullt att också utveckla arbetssätten i för- skoleklassen och lågstadiet generellt enligt principen att det är helt centralt att göra insatser . Särskilda specialpedago- giska insatser och särskilt stöd är väsentliga för realiserandet av det kompensatoriska uppdraget. sker huvudsakligen insatser högre upp i åldrarna under och mycket vore sannolikt vunnet i likvärdighetshänseende om detta stöd förflyttades neråt i åldrarna.27 Det handlar i hög grad om att omgående vid skolstart minska gapet mellan hög- och lågpresterande elever så att man kan undvika att små färdighetsunderskott blir stora resultatskillnader i årskurs 9, exem- pelvis genom att bygga på den s.k. läsa-skriva-räkna garantin. Systematiskt arbete för att identifiera när åtgärder krävs En annan strategi av betydelse handlar om att i högre utsträckning faktiskt inrikta arbetet på just det kompensatoriska uppdraget. Kon- kret innebär det att på olika sätt systematiskt identifiera när elever inte når mål i förväntad utsträckning och direkt initiera adekvata åtgärder. För att stödja de svagaste elevernas kunskapsutveckling specifikt krävs bland annat ett mer systematiskt arbete med resultatuppfölj- ning. Likvärdigheten i bedömningen av nationella proven i årskurs 3 och 6 behöver bli starkare liksom att skolor behöver agera mer direkt på den information som proven ger på såväl individnivå som skol- enhetsnivå. Elever som inte når godkänt behöver undervisas på så- dant sätt och i sådan omfattning att de inom en rimligt in- hämtar de kunskaper som behövs.28 Skolor där elever har bristande skolresultat behöver snabbt identifieras och åtgärder omgående be- 26Utredningen om fler barn i förskolan för bättre språkutveckling i svenska, U 2019:01, arbe- tar delvis med dessa frågor. Utredningen ska lämna förslag som syftar till att öka deltagandet i förskolan bland barn i 3–ålder och föreslå hur förskolans arbete med barnens språk- utveckling i svenska kan stärkas, bl.a. när det gäller nyanlända barn. 27Se t.ex. SOU 2019:40, s. 119. Noteras bör att renodlade F–3-skolor inte tas med i Sam- verkan för bästa skola. har () arbetat med att kartlägga vilka elever på skolan som inte knäckt läskoden varefter dessa getts särskild undervisning så att alla läser när höstterminen inleds (personlig information, , rektor ). Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv slutas för att lyfta dessa skolor starkt . Det behöver också tas fram tydliga arbetsstrukturer och handlingsplaner att tillämpa på arbetet med elever med stora problem, det vill säga elever som skolan har stora problem med att utbilda. Det är oftast en stor fördel att utveckla individuella planer för sådana insatser men det är mycket resurskrävande och sannolikt är det mer resurseffek- tivt att tillämpa mer standardiserade arbetssätt så att en större del av resurserna kan läggas på undervisning. Tillräcklig tillgång till studiehandledning på modersmålet Språkfärdigheter är en av nycklarna till skolframgång och en väsentlig del av de tillkortakommanden som representerar bristande likvärdig- het relaterar till just detta och har huvudsakligen att göra med elevers migrationsbakgrund och övriga familjebakgrund. På temat att göra distinkta insatser för elever med svaga resultat finns här stora möjlig- heter att utveckla arbetssätten. En sådan insats är att utveckla och erbjuda omfattande studiehandledning. Nyanlända förefaller gå allt mindre i förberedelseklass och därmed blir studiehandledning allt väsentligare. Enligt uppgifter från lärare får dessa elever vanligen studiehandledning medan en adekvat insats sanno- likt snarare skulle behöva omfatta till dess att eleven behärskar språket på en sådan nivå att den kan tillgodogöra sig undervisningen. Många nyanlända elever kommer med stora ambi- tioner och utan tillräckligt stöd falnar dessa ambitioner snabbt. För en ökad likvärdighet och för större möjlighet att lyckas med det kompensatoriska uppdraget är det också angeläget att utveckla en modell där elever som anlänt till och som har stora behov av att snabbt utveckla det svenska språket systematiskt place- ras i skolor med övervägande svensktalande elever. Få saker är så betydelsefullt för utveckling som att få ett kvitto på att man är på rätt väg. I synnerhet gäller det när det man försöker lära sig upplevs vara svårt. För en del av eleverna i dagens skola, de med de allra svagaste resultaten, innebär betygssystemet stora problem på två sätt. För det första, om man börjar sina studier på en mycket låg Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv nivå så innebär det att den kanske största utvecklingen sker inom det spann som ligger under betyget E, dvs. Dessa elever får där- med ingen kvittens på sina framsteg på vägen till ett godkänt betyg även om en omfattande utveckling och kunskapsinhämtning har skett. En större gradering av de lägre nivåerna skulle med andra ord sanno- likt, och i den mån betyg generellt är motiverande, vara till stöd för elever med de största utmaningarna. För det andra innebär dagens system att studiesvaga elever som inte uppnår gymnasiebehörighet hamnar i en svår studiesituation när de börjar gymnasieskolan. Det är självklart positivt att ha högt ställda krav men dagens utform- ning av gymnasiebehörigheten innebär för de elever med de svagaste resultaten att de dels har med sig en känsla av att blivit negativt stämp- lad, dels att dessa elever de facto inte kan börja på något av de natio- nella programmen. Det är visserligen en genomtänkt ordning med de olika introduktionsprogrammen men, endast en minoritet av de som börjar på dessa program avlägger senare en gymnasieexamen.29 Tidi- gare, t.ex. i det system som rådde , kunde elever påbörja gymnasial utbildning med betyg som inte ger möjlighet till en sådan utbildning.30 Visserligen fick de ofta endast en kortare och mer praktiskt inriktad utbildning än de andra men de kunde ta sig vidare i livet genom att de hade klarat av sin gymnasieutbildning.31 Stödmaterial för lärare som saknar utbildning Som berörts ovan är lärarkompetens av stor betydelse för att stödja eleverna med de svagaste resultaten och därmed klara det kompen- satoriska uppdraget eftersom hög kompetens lägger grund för god undervisning. Mycket talar för att undervisningen i dagens skola är mer varierad än förr och i högre grad anpassas till elevgrupp, målsätt- ningar, kontext m.m. I detta perspektiv är en varierad undervisning något eftersträvansvärt. Men i perspektiv av svår lärarbrist finns det skäl att oroa sig för en annan typ av undervisningsvariation, nämligen 29Enligt uppgifter från SKR endast . 30I sammanhanget bör man ha i minne att den tradition av goda möjligheter till vuxenutbildning i mångt och mycket också bör betraktas ur ett kompensatoriskt perspektiv. Som den senaste utredningen på området noterar har den utbildningen inte bara varit en andra chans utan också en annan chans, (SOU 2018:71). 31Betygssystemet skulle kunna påverka likvärdigheten positivt om det gick att säkerställa att betygssättningen är träffsäker och sker på ett enhetligt och likformigt sätt. Först då etableras en solid empirisk grund för att kunna följa utvecklingen och åtgärda systematiska brister vad gäller t.ex. sådant som att skolor systematiskt underpresterar. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv ett ökat inslag mindre lyckad undervisning p.g.a. bristande utbildning och erfarenhet hos den undervisande personalen. I en sådan situation finns det skäl att anta att en ökad tillgång till standardiserat undervis- ningsstöd och utvecklade läromedel skulle kunna öka likvärdigheten eftersom sådana insatser sammantaget sannolikt skulle minska an- delen lågkvalitativ undervisning i skolan. har pre- senterat ett stödmaterial för obehöriga lärare men det finns ett behov av att genomföra ytterligare insatser, särskilt inom de ämnen, årskur- ser och skolformer där bristen på utbildade lärare är som störst, för att lyfta undervisningskvaliteten där den sviktar som mest.32 Andra delar av skolverksamheten har stor betydelse för att klara uppdraget Utredningens uppdrag omfattar huvudsakligen förskoleklassen, grund- skolan och grundsärskolan. Men, insatser och målmedvetet arbete även i andra delar av skolverksamheten kan ha stor betydelse för att öka likvärdigheten och klara det kompensatoriska uppdraget i dessa skolformer. En av dessa verksamheter är fritidshemmet. Att stärka fritidshemmets roll generellt och i synnerhet vad gäller att stödja elever som riskerar att halka efter, kan ge goda effekter. På samma sätt framstår det som väsentligt att tydligare än reglera tillgång till skolbibliotek på ett sätt som också innebär att elever får tillgång till utbildade skolbibliotekarier.33 En tredje verksamhet av denna kate- gori är elevhälsan. En generell stärkning av elevhälsoarbetet med uttalat fokus på att bistå i det kompensatoriska uppdraget kan antas ha stor effekt för elever med svagare förutsättningar.34 Detta kan åstadkommas genom ansvars- förtydliganden men också genom resursförstärkningar och, särskilt vad gäller mindre kommuner, en mer strategisk och kontinuerlig kom- munövergripande samverkan. 32Skolverkets stödmaterial för obehöriga lärare inom förskola och grundskola innefattar ock- så ett kartläggningsstöd som huvudmän och rektorer kan använda. Vad gäller läromedel, se nedanstående not angående pågående utredning rörande en stärkt läromedelsanvändning. 33Inom ramen för arbetet med den nationella biblioteksstrategin har en studie av skolbiblioteken utifrån ett likvärdighetsperspektiv genomförts (2019). och tillsatte regeringen om stärkta skolbibliotek och läromedel, U 2019:04, varför frågan lämnas därhän. 34Regeringen gav 2017 och i uppdrag att genomföra ett utvecklings- arbete för tidiga och samordnade insatser för barn och unga. Uppdraget justerades till ett tydligare fokus på riskgrupper bland barn och unga i utsatta områden. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv SKOLFAM – En arbetsmodell som hjälper barn i familjehem att lyckas i skolan startades i ett arbete med att stödja skolgången för familje - hemsplacerade barn. Upplevelsen av att arbetet gav goda resultat väckte intresse i andra kommuner att börja arbeta på samma sätt vilket resulterade i en tydlig dokumentering av arbetssättet så att det sprids som en manualbaserad stödmodell.35 Till Skolfam knyts elever som förväntas få en långvarig familjehemsplacering. Arbets - sättet är tvärprofessionellt och genomförs i team som omfattar specialpeda gog, psykolog, familjehemssekreterare och ansvarig socialsekreterare. Teamet möter och arbetar med familjehemmet och skolan och, då så är möjligt, även eleven. Mötena sker med viss regel - bundenhet och syftar till att stödja elevens utveckling. Hela process en inleds med en om- fattande psykologisk och pedagogisk kartläggning av eleven för att säkerställa att under - visning och stöd ges på adekvat nivå. Den omfattande kartläggningen är motiverad av tidigare erfarenheter av antingen att familjehemsplacerade elever möts av alldeles för låga förväntningar (utifrån att skolpersonal ibland uppfattar att eleven är i en besvärlig situation och då prioriterar omsorg om eleven) eller alldeles för höga förväntningar (ut - ifrån att skolpersonal ibland uppfattar att man inte bör göra skillnad på barn med olika förutsättningar). En uppföljande kartläggning genomförs två till efter den första och arbetssättet har visat sig ha förmåga att positivt inverka på eleverna kognitiva ut - veckling och perceptuella förmåga.36 Arbetsmodellen har stor betydelse för enskilda elever. Figur 10.4 Andel elever med behörighet till gymnasieskolan Elever totalt jämfört med elever i Skolfam Källa: Uppgifter från Skolfam. De elever som ingår i Skolfam blir behöriga till gymnasieprogram i nästan lika hög ut - sträckning som genomsnittseleven (2019 jämfört i genom- snitt). Familjehemplacerade elever som inte ingår i stödstrukt urer av detta slag når be- hörighet i mycket lägre grad blev av pojkar och av flickor som var familjehemsplacerade och som inte fick stöd behöriga . Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv Det finns exempel på mycket framgångsrika arbetsmodeller inom elevhälsoområdet och som har stor betydelse för elevernas skol- resultat och som inte sprids på grund av att många kommuner är för små för att enskilt bära arbetet. Ett exempel på ett sådant arbete är Skolfam se faktaruta.37 finns över 20 000 barn placerade i familjehem, barn som vanligen lyckas bara hälften så väl med sina grundskolestudier jämfört med andra elever. De elever som omfattas av Skolfam lyckas däremot ungefär lika bra som elever i genomsnitt. Detta genom ett strukturerat samarbete mellan socialsekreteraren, en psykolog och en specialpedagog vilka kontinuerligt följer upp elevens situation och skolresultat liksom planerar och utvärderar insatser för eleven . Arbetssättet kräver dock en viss volym av elever och kompetens, många kommuner är helt enkelt för små. En stärkt elevhälsa med förankring i regionala samarbeten skulle kunna bära en sådan arbetsmodell och därmed betyda dramatiskt förbättrade chanser för alla dessa elever att klara studierna. Statistiskt sett skulle det innebära att många elever som inte klarar skolan skulle göra det, dvs. ett stort antal elever skulle att gå från att inte bli gymnasiebehöriga till att bli det.38 Den här utredningen har i tidigare kapitel beskrivit att det finns väsentliga problem med den svenska skolans likvärdighet. Mycket måste göras för att förbättra situationen men genomgången ovan visar att det finns vägar att gå och att flera är möjliga för huvud- mannen att påbörja även utan större generella reformer. Förenklat kan man tala om: •Stärkt undervisningskompetens och etablering av professions- program. 35Manualbaserat innebär att arbetssätt och förutsättningar är tämligen strikt kontrollerade vilket primärt är av betydelse för de elever som omfattas av modellen men som också är av betydelse för uppföljning. Dokumentationen utgörs av två styrdokument. En manual som be- skriver arbetssättet och ett ramverk som klargör vilka förutsättningar som krävs. 36Socialstyrelsen (2016). 37Skolfam (2019). 38Socialstyrelsens statistik visar att 23 087 barn var placerade 2018. Av dessa är cirka 2 000 i lågstadie-, cirka 2 500 i mellanstadie- och cirka 3 500 i högstadieålder. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv •Säkerställande av att de skickligaste lärarna undervisar där utma- ningarna är som störst. •Utveckling av grundläggande arbetssätt som genomgående stöd- jer det kompensatoriska arbetet. Listan kan förstås göras långt längre och mer detaljerad och den ska förstås i relation till de konkreta förslag som utredningen lägger i tidigare kapitel.39 I grund och botten handlar skolkvalitet om dessa frågor: om kunskap, kompetens och om skicklighet i genomförandet av skolverksamheten i stort och särskilt vad gäller undervisningen samt att själva organiseringen av verksamheten stärker den grund- läggande ambitionen att varje elev ska gå i en skola som känneteck- nas av både hög kvalitet och hög likvärdighet.40 Den utveckling som behöver komma till stånd kräver ett ansvarstagande på en nivå som vihitintills inte sett. Att åstadkomma en sådan förbättring att alla skolor håller adekvat nivå kräver mod att förändra och utveckla arbetssätt men också stora resurser. I nästa avsnitt förflyttas fokus från denna genomgång om hur kvaliteten kan höjas och hur likvärdigheten kan stärkas generellt till en mer specifik del som operationaliserar vad dessa insikter betyder för arbetet med skolor i särskilda utmaningar. 10.2Skolor med särskilda utmaningar av de som slutar når gymnasiebehörig- het. Skillnaderna i elevernas resultat varierar dock mycket mellan olika skolor. I enstaka skolor når bara en tredjedel av eleverna gym- nasiebehörighet. 39Det hade varit möjligt att presentera en genomgång av önskvärda åtgärdsområden utifrån en mer samlad genomgång av metastudier om effektiva insatser. Här har valts ett mer över- siktligt och resonerande tillvägagångsätt med utgångspunkt både utredningens många konsul- tativa möten och litteratur. 40I sammanhanget kan det vara värt att ställa avsnittets kärnresonemang i relation till vad , professor i educational leadership vid (), skriver i boken – Leading for Equity and Excellence in Education (2020). Hon skriver: ”Improving the effectiveness of schools in socioeconomically disadvantaged areas … is far from an easy job. Leadership at all levels must be exceptional, with a collective determination to succeed” varefter hon utifrån vad internationell forskning visat vara fungerande beskriver följande sex punkter som”possibilities to consider”: A focus on teaching and learning; Engaging parents and families, a professional learning community; Investing in continuing professional learning; Creating a positive school culture; Distributed leadership. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv I det förra avsnittet fördes ett resonemang om möjliga insatser för att stärka likvärdigheten generellt i den svenska skolan. I detta förs ett mer utvecklat resonemang om vad stat, huvudman, omgivande samhälle och skolprofessioner gemensamt kan göra så att skolor med särskilda utmaningar kan lyfta resultaten – och att detta kräver särskilda insatser. I flera delar överlappar de insatser som diskuteras varandra, vilket primärt inte är ett problem då en central aspekt av en sammanhållen strategi snarare är att säkerställa visst överlapp så att starka synergier uppstår. Redan inledningsvis är det viktigt att påpeka att dessa skolor, som vihär väljer att kalla för skolor med särskilda utmaningar, kan vara av olika slag. De finns på landsbygden, de finns i städerna och de finns i förorterna. Det som förenar skolorna är ofta en hög förekomst av elever vars föräldrar har en låg utbildningsnivå, är arbetslösa och inte sällan har sociala och språkliga utmaningar. En grundläggande strategi för att öka likvärdigheten är att göra riktade insatser för att förbättra skolresultaten där de är som svagast.41 Detta ger stora mervärden både för individen och för samhället. 10.2.1Vissa utgångspunkter som behöver finnas med i diskussionen om skolor med särskilda utmaningar Behovet av positiva sociala förutsättningar har det funnits mer än en artikel i svensk press om stökiga skolor och inte sällan avses skolor i utsatta områden.42 Grundantagandet är i många fall att det är stöket och de sociala problemen i lokalsamhället som sipprar in i skolan. I en mening är det självklart så. Barnen kommer till skolan med de er- farenheter de har hemifrån och de tillbringar en relativt liten del av all tid i skolan. Sannolikt färgar eleverna skolan snarare än att skolan färgar dem och omgivningen. pekar forskning på att elever 41Man kan också välja ett bredare spann, jfr: ”Our findings suggest that for , increases in performance mostly centered on the middle of achievement distribution. For , our results show the success of their focus on the bottom of the achievement distribution. Taking all the results together, a hypothesis emerges that a country’s educational policy that mainly serves talented students will be associated with lower average performance. Alternatively, a focus on the lower and middle portions of the achievement distribution will be associated with higher average ability”. Parker m.fl. (2018). 42Sökning i 200101. Insatser för likvärdighet i ett bredare perspektiv i skolor i utsatta områden i högre utsträckning uppfattar sina skolor som trygga miljöer jämfört med elever i andra skolor.43 Denna bild har stärkts under utredningsarbetet liksom att dessa skolor ofta ut- vecklar vad som kan benämnas som en omsorgsagenda. Skolperso- nalen är väl medveten om de svårigheter som eleverna har och behovet av att stärka dem i deras självbild och tilltro, både till sin egen för- måga och till omgivningen. För att kunna lära måste elever generellt sett känna trygghet, omtanke och tillit. I journalisten och författaren bok ? En reportagebok om den svenska skolan kommenterar då chef för i Fosie, detta förhållande: ”Vi har barn som vi måste göra undervisningsbara innan vi kan börja undervisa”.44 Han beskriver hur barn med många ”krossade vuxenrelationer bakom sig” uppfattar vuxna som ”sådana som försvinner” och därmed saknas den typ av relationer som är en av förutsättningarna för elevernas lärande. Det är med andra ord nödvändigt att skolan bidrar till att sådana positiva sociala förut- sättningar för att lärande och utveckling ska kunna ske. Detta är dock endast en nödvändig och inte en tillräcklig förutsättning för goda skolresultat. Höga förväntningar och ett tydligt fokus på under- visning och elevernas kunskapstillägnelse är A och O för framgångs- rika studier, ett förhållande som i minst lika stor utsträckning gäller för elever i skolor med särskilda utmaningar och elever i utsatta om- råden. Förväntningarna får inte sänkas bara för att det finns förklar- ingar till problemen. Ambitionen för och med dessa elever måste vara lika höga som för elever som kommer bättre rustade till skolan. Svaga elevresultat inte självklart tecken på dåligt fungerande skola