sou · H8B366 · 2020-12-02 00:00:00 — Kunskapsöversikt: Nyanländas etablering på den svenska arbets- marknaden. Working paper 2017:5. KSA – ett kommunalt språkansvar Den sammanhållna utbildningen som före- slog i sin promemoria blir ett viktigt inslag i KSA. Den sammanhållna utbildningen riktar sig till målgruppen med utbildnings- plikt inom etableringsprogrammet men är även lämplig för andra ut- rikes födda med motsvarande behov. Det systematiska arbetet med målgruppsanalys och upprättande av utbildningsplan för de samman- hållna utbildningarna kan även gynna KSA, både vad gäller att få ökad kännedom om kommunmedborgarnas behov av grundläggande svensk- kunskaper och att planera lämpliga utbildningsinsatser utifrån indivi- duella behov. För individer som inte ingår i den ovannämnda i målgruppen men som saknar sfi-kunskaper kan behoven av utbildning och undervis- ning se annorlunda ut och de flesta kommer med största sannolikhet att nå nivån för sfi-kursen D än . Nedan har målgruppen med rätt till sfi delats in i undergrupper base- rat på i vilket sammanhang de kommer att studera sfi och under vilka förutsättningar. •Nyanlända som läser sfi inom ramen för etableringsprogrammet Nyanlända som uppbär etableringsersättning och kombinerar sina sfi-studier med Arbetsförmed- lingens insatser för etablering på arbetsmarknaden vid etablerings- programmets slut. •Nyanlända inom etableringsprogrammet med utbildningsplikt Nyanlända som uppbär etableringsersättning och kombinerar sina sfi-studier med andra studier på grundläggande nivå eller kortare yrkesutbildningar. Individerna har bedömts ha för kort utbildning för att kunna matchas mot arbete . (Se även utredningens promemoria). •Nyanlända folkbokförda i kommunen av andra skäl Den här gruppen består av arbetskraftsinvandrare, studenter och personer som av andra privata orsaker bosätter sig i . De läser sfi på heltid eller kombinerar sfi-studierna med arbete eller andra studier på hel- eller deltid. KSA – ett kommunalt språkansvar •Invandrare som avslutat etableringsprogrammet men inte nått D- nivån inom sfi Dessa individer behöver utveckla sitt språk för att utbilda sig, få ett jobb och bli mer etablerade i samhällslivet. De läser sfi på hel- tid eller kombinerar sfi-studierna med andra studier, praktik eller andra aktiviteter. •Invandrare som anvisats att läsa sfi av och som på- börjat sfi för mindre än sedan Invandrare som får ekonomiskt försörjningsstöd med s.k. språk- plikt. De studerar sfi på heltid eller i kombination med andra åtgärder för att utveckla sitt svenska språk och stärka sin förmåga till självförsörjning. •Invandrare som studerar eller arbetar i kombination med sfi-studier och som påbörjat sfi för mindre än sedan Invandrare som behöver utveckla sitt svenska språk för att stärka sin etablering i samhälls- och arbetsliv. KSA omfattar endast individens rätt till utbildning för att uppnå kunskaper som motsvarar sfi-kursen D och få betyg på den kursen. De grundläggande kunskaper i svenska som sfi ska ge enligt kurs- planen är en mininivå som medborgare behöver för att kunna leva och verka i det svenska samhället. Målsättningen är att när KSA tillämpas fullt ut ska det endast i undantagsfall förekomma att individer behöver i sfi än . Genom tidiga insatser med hög kvalitet och fokus på kontinuerlig språkutveckling förbättras individernas möjligheter att nå målen successivt och allt färre kommuninvånare kommer att sakna grund- läggande kunskaper motsvarande sfi. Bestämmelserna om KSA, tidsgränsen för sfi samt rät- ten att delta i sfi i en annan kommun ska tillämpas på de elever som tas emot i utbildning i svenska för invandrare . KSA – ett kommunalt språkansvar För den som tagits emot i sfi före ska äldre bestäm- melser om rätten till sfi för den som saknar grundläggande kunska- per i svenska och gör tillfredställande progression i sin språkutveck- ling gälla utan tidsbegränsning. 6.7.1Om sfi-målen inte nås under KSA-tiden Det kommer sannolikt att finnas individer som av olika skäl inte kommer vidare i sin språkutveckling och avstannar i sin progression i sfi trots individanpassad undervisning i kombination med menings- fulla aktiviteter. i KSA är formella sfi-studier inte längre ett alternativ utan andra lösningar måste sökas. Dock ska den som så önskar kunna göra prövningar för att få betyg i sfi. För de individer som inte kommer vidare i sin språkutveckling och av olika skäl har svårt att etablera sig på arbetsmarknaden är kommunernas arbetsmarknadsinsatser viktiga och där kan med för- del ett visst inslag av språkinlärning ingå. från 201910 beskrivs kommunernas arbets- marknadsinsatser och det framgår att informell svenskundervisning är en insats som förekommer i stor utsträckning. Svenskundervis- ning som arbetsmarknadsinsats kan vara en värdefull åtgärd men bör inte erbjudas förrän möjligheterna att nå grundläggande kunskaper motsvarande sfi i det formella systemet uttömt. Genom införandet av KSA blir skiljelinjen mellan när formell undervisning ska vara huvudalternativet och när andra språkutvecklande insatser kan sättas in tydligare. Detta gör att kommunens begränsade resurser kan an- vändas mer effektivt. 6.7.2KSA i relation till några typfall För att ytterligare tydliggöra vad arbetet inom ramverket KSA kan betyda för individer inom målgruppen med rätt till sfi beskriver vi här några typfall. 10www.ifau.se/globalassets/pdf/se/2019/r-2019-05-kommunal-arbetsmarknadspolitik-vad- och-for-vem.pdf (Hämtad ). KSA – ett kommunalt språkansvar har ingen skolgång i hemlandet och har arbetat i hemmet och varit föräldraledig sitt första år i . tillhör etableringen och när föräldraledigheten avslutas får hon etableringsersättning och hjälp av Arbetsförmedlingen att anmäla sig till sfi. Vid sfi-inskriv- ningen registreras i kommunens elevadministrativa system med bland annat hennes startdatum för sfi och att de fyra åren i sfi har påbörjats. En noggrann kartläggning, vägledning och studieplaner- ing ger en tydlig bild av hur hennes tid i vuxenutbildningen kan se ut. Om avbryter sfi av någon orsak omfattas hon av kommunens rutiner för att ta kontakt med avbrottade elever som finns i det elevadministrativa systemet. kommer därmed till sfi via de rutiner i KSA som huvudmannen har för mottagande av de som omfattas av etableringen och kommer via Arbetsförmedlingen. har studier med sig från hemlandet varav ett av på en optikerutbildning. har kommit till sfi via etableringen och studerar kurs D . erbjuds hon, via , en heltidspraktik i en optikerbutik på hemorten. får hjälp av skolans studievägledare att prata med Arbetsförmedlingen om att vara på praktik för att undvika uppehåll i studierna och därmed kunna vara kvar på sfi. Efter godkännande från Arbetsförmedlingen går över i en flexgrupp för elever som läser i mindre omfattning än den garanterade undervisningstiden, vilket är en del i den aktuella huvudmannens arbete med att före- bygga avbrott. kommer därmed till sfi via de rutiner i KSA som huvudmannen har för mottagande av de som omfattas av eta- bleringen och kommer via Arbetsförmedlingen. har gått i grundskola i hemlandet och arbetade som be- hovsanställd chaufför i en väns företag. Han har i arbetat som timanställd på ett bilrekonditioneringsföre- tag, haft försörjningsstöd och läst sfi . KSA – ett kommunalt språkansvar flyttar till en ny kommun. Edins kontaktperson på i den nya kommunen berättar att sfi ingår i hans planering och han uppmanas att anmäla sig till sfi. När kommer till sfi skrivs han in i det elevadministrativa systemet, får en språklig bedömning, väg- ledning och en individuell studieplan där han beräknas vara klar med sfi inom de fyra åren från hans första sfi-start som ägde rum i annan kommun. kommer därmed till sfi via de rutiner i KSA som huvudmannen har för att de som uppbär försörjningsstöd och som ännu inte har kunskaper i svenska motsvarande sfi-kursen D ska ta del av sfi. arbetar som byggarbetare hos en större bygg- entreprenör i kommunen. På arbetsplatsen pratar sitt moders- mål och engelska. KSA-funktionen i kommunen besöker lokala nät- verksträffar för företagare varje kvartal och berättar för företagens chefer med flera om sfi och möjligheterna att läsa sfi för att kunna kombinera med arbete. Byggföretagets chef tar med sig in- formationsblad om sfi till företagets arbetsplatsträff och förklarar att kunskaper i svenska gynnar medarbetarnas framtid i företaget. och ett par kollegor besöker sfi-mottagningen och påbörjar sfi på kvällstid. kommer därmed till sfi via de rutiner för uppsökande arbete i KSA som huvudmannen har för att nå de som arbetar. är bosatt i och är förälder till tre barn i grundskoleåldern. Hennes man arbetar och försörjer familjen. har aldrig börjat på sfi eller annan utbildning i kommunen. Kommu- nens KSA-funktion besöker regelbundet kommunens egna grund- skolor och friskolor i samband med föräldramöten då man vet att flera av barnen har föräldrar som aldrig har påbörjat sfi. Under en kort informationsträff i anslutning till föräldramötet informeras för- äldrar om möjligheterna till sfi-studier. väljer att ta erbjudan- det, anmäler sig till sfi och läser på förmiddagar för att det ska passa med barnens skoldagar. kommer därmed till sfi via de rutiner KSA – ett kommunalt språkansvar för uppsökande arbete i KSA som huvudmannen har för att nå de som inte arbetar och som har barn i skolåldern. är webbutvecklare med egen firma. Hon är nyinflyttad i kom- munen och har kontakt med inflyttarservice. I samband med ett be- sök får hon muntlig information om möjligheten att studera sfi men tackar nej till erbjudandet. Hon möter fortsättningsvis information om sfi på olika ställen i kommunen men är inte intresserad av att lära sig svenska på sfi. omfattas av de rutiner för uppsökande arbete i KSA som är riktade till nyinflyttade. är en 56-årig akademiker som inte har etablerat sig på den svenska arbetsmarknaden under sina år i . Han har studerat på sfi i omgångar och nått betyget C men har fått avbryta D-kursen på grund av för långsam progression. är han inskriven på arbets- marknadsenhetens jobbtorg där han deltar i aktiviteter som söka jobb- kurser och arbetsmarknadssvenska. Arbetskonsulenten på jobbtorg kontaktar sfi och anser att återigen ska studera sfi för han behöver utveckla sin svenska. Vid en övergripande bedömning av förutsättningar att tillgodogöra sig sfi-undervisningen fram- kommer inga särskilda skäl som kan motivera undantag från fyraårs- regeln och det är fortsatt arbetsmarknadsenheten som ansvarar för insatser. 6.8Kommunernas organisation av KSA Modellen för KSA utgår från regleringen av , kommunernas aktivitetsansvar för ungdomar. Kommunerna har haft ansvaret att följa upp icke skolpliktiga ungdomars sysselsättning. I takt med att gymnasieskolan reformerats och nya behov identifie- rats har även uppföljningsansvaret justerats och bytt namn två gånger, kommunalt informationsansvar (2005) och gällande kommunernas KSA – ett kommunalt språkansvar aktivitetsansvar för ungdomar (2015) som reglereras i 29 kap. 9 § skol- lagen: Bortsett från bestämmelserna om åldersgräns, skolplikt och att KSA endast avser regleringen för sfi ser utredningen likheter mellan och det förslagna KSA. Tabell 6.2 Jämförelse och KSA KSA, Kommunernas språkansvar Syftet med KSA: Alla ungdomar ska så långt det är Alla nyanlända och andra invandrare ska ges möjligt uppnå gymnasieexamen. möjligheten att så långt det är möjligt nå kunskaper motsvarande sfi-kursen D. Förhindra utanförskap och bidra Förhindra utanförskap och bidra till stärkt till att ungdomen påbörjar eller återgår ställning i samhälle och arbetsliv genom att till studier utifrån sina förutsättningar, individen får stöd och stimulans utifrån sina behov och önskemål för att uppnå förutsättningar, behov och önskemål för att uppnå kunskaper motsvarande sfi-kursen D. Stärka kommunernas förmåga att aktivt verka för och motivera individer till att påbörja eller fullföljer sina sfi-studier. Komma i kontakt med berörda Via etablering, elevens egen sfi-ansökan, ungdomar och registrera dem. socialtjänst, arbetsgivare eller annan upp- sökande verksamhet komma i kontakt med när de anmäler sig till sfi. Skaffa information om sysselsättning Kartläggning av behov och upprättande av ISP. Insatser ska sättas in så tidigt Insatser ska sättas in och En väg in och samverkan mellan flera En väg in och samverkan med flera aktörer för aktörer för ett brett utbud av insatser ett brett utbud av insatser som möter som möter individens behov. individens behov av sfi och sfi i kombination med annan utbildning, praktik, arbete eller Dokumentera, följa upp och utvärdera Dokumentation, uppföljning och utvärdering inom ramen för systematiska kvalitetsarbete KSA – ett kommunalt språkansvar Utredningen ser vinster med att KSA samordnas med organisatio- nen för . Kommunerna har arbetat aktivt med att ta fram en lämplig organisation och effektiva arbetssätt för att följa upp individerna och etablera goda samverkansrutiner. Det finns alltså möjligheter att nyttja befintliga kompetenser, rutiner och arbetssätt för uppföljning. En annan fördel med att KSA knyts till är att de individer som skrivs ut ur på grund av ålder kan identifieras och direkt övergå till vuxenutbildningen om de saknar språkkunskaper motsva- rande sfi. 7 Vägledning och studieplanering Elever i komvux ska erbjudas studie- och yrkesvägledning och alla elever ska ha en individuell studieplan. Utredningens direktiv innehåller flera delar där utredningen ser studie- och yrkesvägledningen som en central funktion. Vägledningen har potential att vara ett kraftfullt verktyg i arbetet med att åstad- komma en individanpassad utbildning av hög kvalitet med en i för- längningen ökad genomströmning som resultat. Särskilt viktig kan studie- och yrkesvägledningen anses vara i relation till ökade ambi- tioner avseende kombinationsutbildningar där det är avgörande att varje elev kan göra väl underbyggda val. Utredningen har haft i uppgift att se över hur arbetet med indivi- duell studieplan kan förbättras samt hur den individuella studieplanen kan kompletteras med tidsatta mål och uppföljning av progression. Dessa två delar menar utredningen har ett och samma syfte vilket är att åstadkomma en flexibel och individanpassad utbildning där eleven ges möjligheter att nå så långt som möjligt. Vuxenutbildningens målgrupp är heterogen. Elever i sfi har skif- tande bakgrund, behov och förutsättningar. Elever med kort eller ingen utbildningsbakgrund läser flera kurser i sfi och . De tar också del av läs- och skrivundervisning inom sfi-utbild- ningen. Andra elever läser endast i sfi. Därtill påbörjar sfi-elever sina studier med skiftande kunskaper i svenska språket. Eleverna har olika mål med sfi-utbildningen som därmed ska för- bereda för både vidare studier och arbete. Organisationen av arbetet med individuell studieplan ska verka stödjande för elever och med- arbetare i arbetet med individanpassad utbildning och undervisning. 7.1Gällande regleringar av individuell studieplan och studie- och yrkesvägledning Bestämmelser om den individuella studieplanen finns i skollagen (2010:800)1, i förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning2 samt i förordning (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen3. Bestämmelser om studie- och yrkesvägledning finns i skollagen 4, iförordningen om vuxenutbildning5 samt i läroplanen för vuxen- utbildningen6. Av styrdokumenten framgår att eleverna ska ha en studieplan med studiemål och att planen ska upprättas i samverkan med eleven. Eleven ska ha tillgång till personal som kan tillgodose behoven av vägledning inför framtida val och även elever som avser att påbörja utbildning ska ges tillgång. Vägledningen bör utformas olika för olika elever. I samma dokument betonas att vuxenutbildningen ska sam- verka med verksamheter som hör till arbetslivet, , folk- högskola och universitet och högskola samt med samhället i övrigt. Likaså att arbetslivets föränderlighet medför att studie- och yrkes- vägledningen är av stor betydelse för eleven. I läroplanen står det att vuxenutbildningens mål är att varje elev: •får information om arbetslivets aktuella och förväntade kom- petensbehov, •ges möjlighet att få sina kunskaper och kompetenser validerade, •utvecklar sin självkännedom och förmåga till studieplanering, •medvetet kan ta ställning till fortsatt studie- och yrkesinriktning på grundval av samlade erfarenheter och kunskaper, •ökar sin förmåga att analysera olika valmöjligheter och bedöma vilka konsekvenser dessa kan få, •har kännedom om arbetslivets och arbetsmarknadens villkor när det gäller bland annat arbetsrätt och arbetsmiljö generellt och om möjligt, inom sin studieinriktning, 120 kap. 8 §. 22 kap. 16 §. 3Förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. 42 kap.29 § och 20 kap. 8 §. 5Förordningen (2011:1108) om vuxenutbildning. 6Förordningen (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbildningen. •har kännedom om möjligheter till vidare utbildning, praktik och arbete i och andra länder, och •är medveten om att alla yrkesområden förändras i takt med tek- nisk utveckling, förändringar i samhälls- och arbetsliv samt ökad internationell samverkan och därmed förstår behovet av person- lig utveckling i yrket. I läroplanens riktlinjer anges att personalen, efter en av rektorn gjord arbetsfördelning, ska: •bidra med underlag för elevernas val av utbildning och yrke, •informera och vägleda eleverna inför deras val av kurser, vidare utbildning och yrkesverksamhet samt motverka sådana begräns- ningar av valet som grundar sig på föreställningar om kön och på social eller kulturell bakgrund, •i informationen och vägledningen utnyttja och ta till vara de kun- skaper som finns hos eleverna och verksamhetens personal samt i samhället, •i undervisningen utnyttja kunskaper och erfarenheter från arbets- och samhällsliv som eleverna redan har eller skaffar sig under ut- bildningens gång, •utveckla kontakter med universitet och högskolor samt med hand- ledare och andra inom arbetslivet som kan bidra till att målen för utbildningen nås, •i utbildningen nyttja kontakter med det omgivande samhället och dess arbets-, förenings- och kulturliv, och •bidra till att presumtiva elever får information om olika utbild- ningsmöjligheter. Rektors ansvar för delar som relaterar till studie- och yrkesvägled- ning formuleras på följande sätt i läroplanen: •Utbildningen organiseras så att den så långt möjligt anpassas efter elevernas önskemål och val av kurser, •eleverna får information inför utbildningens början, en väl utfor- mad introduktion i utbildningen samt stöd när det gäller att for- mulera mål för sina studier, •verksamhetens personal i samverkan med eleven upprättar en individuell studieplan för eleven och reviderar den vid behov, •lärare, studie- och yrkesvägledare och annan personal får möjlig- heter till den kompetensutveckling som krävs för att de profes- sionellt ska kunna utföra sina uppgifter och kontinuerligt ges möjlighet att dela med sig av sin kunskap, samt att lära av varandra för att utveckla verksamheten, •samverkan med universiteten och högskolorna och arbetslivet utvecklas så att eleverna får en kvalitativt god utbildning samt en förberedelse för yrkesverksamhet och vidare utbildning, •studie- och yrkesvägledningen organiseras så att eleverna får in- formation om och vägledning inför de olika val som vuxenutbild- ningen erbjuder samt inför val av framtida utbildning och yrke. anger7att följande uppgifter ska finnas med i den indivi- duella studieplanen: •Utbildningens mål och planerad omfattning av studierna •Vilka kurser eleven ska läsa •Delar av kurser, annan yrkesutbildning, praktik och andra insatser som är gynnsamma för elevens kunskapsutveckling •Verksamhetspoäng inom vuxenutbildning på grund- läggande och gymnasial nivå. •Vilket program inom gymnasieskolan som utbildningen huvud- sakligen motsvarar (om målet för eleven är en gymnasieexamen). 7www.skolverket.se/skolutveckling/anordna-och-administrera-utbildning/administrera- utbildning/gora-individuell-studieplan#h-Individuellstudieplanidenkommunalavuxenutbildningen (Hämtad ). har ett exempel på mall för individuell studieplan som finns tillgänglig på myndighetens hemsida8. innehåller utöver personuppgifter följande punkter: •Tidigare arbetslivserfarenhet och studier •Validering av kunskaper och konsekvenser •Nationella kurser, delkurser och orienteringskurser (omfattning, tidsplan, studieform, anordnare) •Studie- och yrkesvägledning. I exempel är strukturen för individuell studieplan funk- tionell och rätt använd ger den enligt utredningen en översiktlig planering av elevens studier. Det framgår tydligt att undervisning och progression inte dokumenteras i den individuella studieplanen. Utredningen menar därför att den reglering som finns gällande den individuella studieplaneringen som ett dokument för just studie- planering är relevant. 8www.skolverket.se/skolutveckling/anordna-och-administrera-utbildning/administrera- utbildning/gora-individuell-studieplan#h- Individuellstudieplanidenkommunalavuxenutbildningen (Hämtad ). Utredningen redogör nedan för en problembild som omfattar både studie- och yrkesvägledning och individuell studieplan. Syftet med problembilden är att skapa förståelse för utmaningarna på området och lägga en grund för de förslag och bedömningar som utredningen gör. 7.2.1Problem i studie- och yrkesvägledningen Nedan redogör utredningen för den bristande kunskapen om hur studie- och yrkesvägledningen fungerar i komvux och primärt sfi och några av de problem som har framkommit under arbetet med betänkandet. Bilden av studie- och yrkesvägledning i sfi är oklar Utredningen om en utvecklad studie- och yrkesvägledning skriver i sitt betänkande Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle (SOU 2019:4) att det saknas en nationell bild av hur studie- och yrkesvägledningen inom vuxenutbildningen fungerar i praktiken.9 Skolinspektionen har inte särskilt granskat studie- och yrkesvägledningen i sfi. När det handlar om studie- och yrkesvägledning visar personalstatistik för /2020 att det omräknat till heltids- tjänster fanns 430 studie- och yrkesvägledare i komvux totalt i riket.10 Av statistiken framgår inte hur tillgången till studie- och yrkesväg- ledare relaterar till antalet elever i respektive verksamhet och i vilken utsträckning vägledaren även tjänstgör i andra skolformer. Utred- ningen menar att det behövs en bättre statistisk uppföljning vilket avhandlas i avsnitt 5.11.4. Utredningens arbete med genomgång och analys av kostnaderna för sfi med hjälp av statistik ger inte någon bild av kom- munernas kostnader för studie- och yrkesvägledning. Den genom- snittliga kostnaden för sfi redovisas inte uppdelad på kostnader för undervisning, studie- och yrkesvägledning och lokaler etc. Framtidsval – karriärvägledning för individ och samhälle. 10www.skolverket.se/getFile?file=6429 (Hämtad ). bygger statistiken på vad kommunerna redovisar och osäkerhets- måttet kan anses vara stort. Huvudmannen organiserar inte alltid för en väl fungerande studie- och yrkesvägledning som forskar om studie- och yrkesvägledning vid menar att det behövs ett strategiskt arbete med studie- och yrkesvägledning i vuxenutbildningen. Hon erfar att det annars finns en risk att eleverna blir utlämnade till lärarnas goda vilja och ibland bristande förståelse för studie- och yrkesvägled- ningens uppdrag. Det är också först när lärarna ser vägledningen som ett angeläget område som man arbetar med det och kan förstå hur viktig kunskap och förståelse om studier och arbete är för de vuxna eleverna. Lärare kan också behöva utveckla sin förståelse för hur eleverna i sin tur utvecklar kunskaper om de frågor som ligger inom vägledningens område och att det går långt utanför de individuella samtalen. menar att de orienteringskurser som finns om vägledning i komvux fyller en viktig funktion men att de inte är tillräckliga.