sou · H8B38 · 2020-02-19 00:00:00 — har gjort en genomgång av tillgängliga mått som kan säga något om kvaliteten i kommunernas verksamhet. Av praktiska skäl har en avgränsning gjorts till några specifika verksam- hetsområden: förskola, grundskola, vård och omsorg om äldre samt individ- och familjeomsorg (IFO).2 har valt dessa eftersom de kan sägas tillhöra kärnan i kommunernas uppdrag. 11.1Kvalitet i offentlig verksamhet Kvalitet kan definieras som en varas eller tjänsts förmåga att tillfreds- ställa, och helst överträffa, kundernas behov och förväntningar.3 Defi- nitionen har sitt ursprung i tillverkningsindustrin. För offentlig verk- samhet kan kundbegreppet kännas främmande, eftersom kunder 1Databasen ägs av den ideella föreningen för främjande av kommunala analyser (RKA). Svenska staten och Kommuner och Regioner (SKR) är föreningens med- lemmar. Databasen innehåller cirka 5 000 nyckeltal om kommuner och regioner. 2En mer utförlig genomgång finns i Kvalitet i verksamhet (2019), underlagsrapport till . 3Bergman B., och Klefsjö, B. (2012), Kvalitet från behov till användning (5:e utgåvan). Kvalitet i kommunernas verksamhet vanligen avser de som betalar för en vara eller tjänst på en öppen marknad. Begreppet kund får därför förstås ur ett bredare samman- hang för offentlig verksamhet och breddas till intressenter, dvs. barn, elever, vårdnadshavare, äldre, närstående m.fl. Den viktigaste intres- senten är dock brukarna av den offentliga tjänsten.4 Möjligheter och mekanismer för att bedöma och mäta kvalitet skiljer sig åt mellan offentlig och privat verksamhet. Inom privat verksamhet, dvs. en öppen marknad, finns naturliga mekanismer för bedömning av kvalitet i förhållande till pris. Om kunden inte är nöjd med kvaliteten på varan eller tjänsten väljer hen helt enkelt en annan leverantör. För den offentliga verksamheten finns inte samma typ av marknadsmekanism, även om inslaget av marknadsmekanismer ökat , när privata utförare tillkom inom den svenska välfärden. Forskning pekar på att det råder stor informationsasymmetri inom den svenska välfärden och att kunderna därför inte är tillräckligt välinformerade för att kunna göra rationella val.5 Det finns också risk för att mätningar av kvalitet i offentlig verksamhet utgår från vad som faktiskt går att mäta, i stället för att hitta mått på vad man vill mäta. Ett exempel på det är att s.k. input-mått generellt är enklare att mäta, exempelvis personaltäthet eller andra insatta resurser, än vad som är fallet för vad som faktiskt ska uppnås dvs. outputmått, exempelvis att personer med funktionsnedsättning har en bra livs- kvalitet. I den offentliga verksamheten har de nationella målen en central funktion vid diskussion om kvalitet. I många fall anses en hög grad av måluppfyllelse motsvara en hög kvalitet.6 På nationell nivå kan kvaliteten i skolverksamheten t.ex. bedömas utifrån uppgifter om de svenska elevernas kunskaper. I sjukvården gäller uppgifterna hälso- tillståndet och ohälsotal, i äldreomsorgen omfattar kvaliteten frågor om äldre personers livskvalitet osv. 4Vårdanalys (2015), Mätning av kvalitet i äldreomsorgen – test och utvärdering av vinjettmetoden. 5Hartman, L. (2011), Konkurrensens konsekvenser. Vad händer med svensk välfärd? 6SOU 2005:110, Jämförelsevis – Styrning och uppföljning med nyckeltal i kommuner och lands- ting, s. 63. Se också SOU 2017:38, Kvalitet i välfärden – bättre upphandling och uppföljning, s. 41–57. Kvalitet i kommunernas verksamhet 11.2.1Behov av utvecklade kvalitetsmått Det finns god tillgång till nyckeltal och data om kommunernas verk- samhet. Uppgifter om kommunernas kostnader för de olika verksam- heterna finns tillgängliga hos () genom de s.k. räkenskapssammandragen. Det är däremot svårare är att hitta relevanta mått på kvalitet. I databasen finns två befintliga upp- sättningar nyckeltal som försöker mäta kvaliteten i kommunernas verksamhet, – dels Kommunens kvalitet i korthet (KKiK), dels Öppna jämförelser.7 Både KKiK och Öppna jämförelser innehåller relativt många nyckeltal. ambition har varit att hitta ett mer begränsat urval av centrala mått som säger något om kvali- teten i kommunernas verksamhet. Utredningen bedömer att det finns ett behov av att dels ytterligare utveckla indikatorer och mått som mäter kvalitet, dels ta fram ett urval centrala mått som ger informa- tion om kvaliteten i kommunernas verksamhet. Vid ett arbete med att utveckla kvalitetsmått bör särskild uppmärksamhet riktas mot att utveckla output-mått. Bland de tillgängliga måtten finns generellt god tillgång till input- mått. Problemet med dessa mått är att de inte i sig ger någon infor- mation om tjänsternas kvalitet. Därför finns ett behov av att utveckla mått som säger något om vilken kvalitet som faktiskt levereras, gärna med möjlighet att följa utvecklingen i tidsserier. I ett sådant arbete blir det viktigt att relatera måtten till nationella mål för respektive verksamhet. Ett utvecklingsområde som bedömer vara intressant är också att utveckla kvalitetsmått från statliga myndig- heter med tillsynsansvar, t.ex. Inspektionen för vård och omsorg, Skolinspektionen och . Det bör även vara intressant att utveckla mått från domstolarnas laglighetsprövning och förvalt- ningsbesvär. 7SKR har utvecklat Öppna jämförelser och Kommunens kvalitet i korthet. SKR erbjuder också kommunerna utvärdering av deras verksamhet med hjälp av ett verktyg som heter Kommun- kompassen. Kommunkompassen utvärderar vad och hur hela kommunen gör för att utveckla demokratin och medborgarnas delaktighet, för att utveckla styr- och uppföljningssystem, för att utveckla effektiva verksamheter som producerar tjänster med hög kvalitet, för att skapa goda arbetsplatser och delaktiga med arbetare samt för att skapa goda förutsättningar för tillväxt och samhällsbyggande i hela den geografiska kommunen. Kvalitet i kommunernas verksamhet Det centrala i ett sådant utvecklingsarbete är att utveckla mått som mäter det verksamheten faktiskt ska åstadkomma, t.ex. att ge elever kunskaper och färdigheter eller att ge omsorgstagare en god omvårdnad. 11.2.2Delvis splittrad bild av kvaliteten Utifrån de mått som analyserat framträder en splittrad bild av kvaliteten av kommunernas hemtjänst, särskilt vad gäller boende för äldre samt individ- och familjeomsorg.8 Det är också svårt att se några tydliga mönster mellan kommunkategori och kvali- tet. Flera av de analyserade måtten bygger på självskattningar vilket medför svårigheter att göra jämförelser mellan olika kommuner och kommunkategorier. 11.2.3Vissa mönster inom för- och grundskola Det framkommer vissa mönster inom för- och grundskola. I för- skolan förefaller storstadskommunerna ha de största utmaningarna utifrån de mått som analyserats. Storstadskommunerna har lägst för- måga att erbjuda plats på förskola på önskat datum, har flest barn per årsarbetskraft samt har lägst andel av legitimerad personal. Av de studerade verksamheterna är det som enligt uppfattning uppvisar de tydligaste skillnaderna avseende kvalitet och kommunkategori. Av den anledningen ges en kort översikt över två mått som utredningen analyserat – andel lärare med lärarlegitimation samt andel elever som är behöriga till yrkes- program till gymnasiet. Andelen lärare med lärarlegitimation har stor betydelse för vilka förutsättningar kommunerna har att bedriva undervisning med god kvalitet. Lärarens kompetens och förmåga att lära ut är central för kvaliteten i , och det kan antas att en stor andel lärare med lärarlegitimation har positiv inverkan på utbildningens kvalitet. 8Se också , , , G. och , L. (2019), Kommunernas framtid. Konjunktur- rådets rapport, s. 112. Kvalitet i kommunernas verksamhet Figur 11.1 Lärare (heltidstjänster) med lärarlegitimation och behörighet i minst ett ämne Kommunala och fristående skolor, ovägda medelvärden per kommunkategori, 2017, andel (%) Anm.: För fristående skolor redovisas värden från 24 av 45 kommuner i avlägsna landsbygdskommuner. I mycket avlägsna landsbygdskommuner redovisas värden från 4 av 15 kommuner. Källa: Kolada. Högst andel lärare med legitimation har storstadskommuner och täta kommuner nära en större stad. Lägst andel med lärarlegitimation har avlägset belägna landsbygdskommuner samt mycket avlägset be- lägna landsbygdskommuner; värdena för fristående skolor i avlägset belägna landsbygdskommuner bör dock tolkas med försiktighet be- roende på att de bygger på få observationer. Ett ovägt medelvärde för alla kommuner visar att av lärarna i kommunala skolor har legitimation och av lärarna i fristående skolor. Vid en jämförelse framkommer att andelen lärare med legitimation i kommunala skolor endast ökat i en kommunkategori, storstadskommuner.9 I alla andra kommunkategorier har andelen lärare med legitimationer minskat i de kommunala skolorna. 9För en beskrivning av kommunkategorierna, se avsnitt 6.1.1 och bilaga 3. Kvalitet i kommunernas verksamhet minskningarna återfinns i avlägset och mycket avlägset belägna lands- bygdskommuner. För fristående skolor ser mönstret annorlunda ut. För dessa skolor ökar andelen lärare med legitimation i alla kommunkategorier utom ikommunkategorin avlägset belägna täta kommuner. Storstadskom- muner ser ut att ha enklare att tillsätta lärare med legitimation, efter- som andelen lärare med legitimation ökar i både kommunala och fristående skolor. Andelen elever som är behöriga till gymnasiet har minskat i . var av eleverna i kommunala sko- lor behöriga till ett yrkesprogram på gymnasiet. För de fristående skolorna var av eleverna behöriga till ett yrkesprogram . hade andelen behöriga elever till ett yrkespro- gram i gymnasiet sjunkit till för de kommunala skolorna och för de fristående skolorna. Kvalitet i kommunernas verksamhet Figur 11.2 Elever i åk. 9 som är behöriga till yrkesprogram, kommunala och fristående skolor, andel (%) 2007 och 2017 Ovägda medelvärden per kommunkategori Anm.: Värden för fristående skolor i mycket avlägsna landsbygdskommuner är exkluderad e, eftersom det enbart redovisas ett värde från en kommun i kommunkategorin. Källa: Kolada, egen bearbetning. Skillnaden i behörighet till gymnasiet har ökat mellan kommunkate- gorierna. Perioden –2017 klarade sig storstadskommunerna bäst av kommunkategorierna. Där var andelen behöriga elever till ett yrkes- program i gymnasiet 2017 i kommunala skolor, vilket var en minskning . Andelen behöriga elever till yrkesprogram i gymnasiet minskade relativt kraftigt i avlägsna landsbygdskommuner – med 15 procent- enheter i mycket avlägsna landsbygdskommuner och 13 procent- enheter i avlägsna landsbygdskommuner 2010–2017. Av de kommu- nala skolorna hade de avlägset belägna landsbygdskommunerna lägst andel av eleverna med behörighet till yrkesprogram, för Kvalitet i kommunernas verksamhet Data i Kolada visar dessutom att försämringen tilltagit , särskilt för landsbygdskommunerna. De fristående skolorna har en större andel elever som är behöriga till yrkesprogram – mätt för alla kommuner 2017 (ovägt medel). Förändringen har också varit mindre i de fristående skolorna. I stort sett har andelen behöriga elever till yrkesprogram stått stilla i alla kommun- kategorier utom i avlägset belägna täta kommuner, där andelen be- höriga elever till yrkesprogram minskat . Det är även relativt stora skillnader mellan pojkar och flickor. Flickorna har i högre grad än pojkarna behörighet till yrkesprogram på gymnasiet. Det skiljer mellan flickor och pojkar 2017 i behörighet till yrkesprogram. har även bearbetat uppgifter från ombudsmän. Ett mått på om kommunerna utför sin verksamhet på ett lagenligt och korrekt sätt är att titta på hur vanligt det är att () riktat kritik mot kommunerna. I dessa ärenden har JO bedömt att kommunerna inte har handlat lagenligt och korrekt. har därför analyserat JO beslut –2017.10 Av de 15 578 JO-anmälningar där enskilda kommuner har iden- tifierats har JO riktat kritik mot kommunerna i 1 155 fall 2010–2017. Det innebär att av anmälningarna resulterat i kritik. En analys av beslut där JO uttalat kritik mot kommunen visar vissa skillnader mellan kommunkategorierna. Dessutom har dessa skillnader ökat något under den senare delen av den undersökta tids- perioden, 2014–2017. 10Kommunutredningen vill rikta ett tack till byråchef vid JO som tagit fram informationen. Urvalet har gjorts av JO genom att välja ut ärenden med namnet ”kommun” som anmäld myndighet. Totalt omfattade JO:s uppgifter 17 724 ärenden, med ”kommun” med i anmälan. I JO:s material finns anmälningar med även för dryga . Dessa har dock utredningen inte tagit med, eftersom analysen gjorts på ärenden per helår. Kvalitet i kommunernas verksamhet Figur 11.3 Antal beslut per 100 000 invånare där JO riktat kritik mot kommunen. 2010–2013 respektive 2014–2017 Källa: JO, egen bearbetning. Landsbygdskommunerna har störst andel beslut med kritik per in- vånare medan täta kommuner har minst andel. Figur 11.3 visar att antalet beslut med kritik per invånare ökade för riket i stort den stude- rade perioden. Ökningen är särskilt tydlig för landsbygdskommunerna. Det bör påpekas att försiktighet måste iakttas vid tolkningen av vad de mått som utredningen har studerat säger om kvaliteten på verk- samheten.11 Det skulle behövas utvecklas flera mått som säger något om vilken kvalitet som faktiskt levereras, gärna med möjlighet att 11I detta kapitel presenteras endast ett urval av kvalitetsmått som tittat på. För en fylligare beskrivning, och en presentation av de mått som analyserats, se underlags pm till , kvalitet i verksamhet. /wp-content/uploads/2017/05/Underlags-PM_Kvalitet-i-kommunal- verksamhet.pdf. Kvalitet i kommunernas verksamhet följa utvecklingen i tidsserier. Flera av de kvalitetsmått som finns tillgängliga inom kommunernas omsorgsverksamheter bygger på självskattningar vilket medför svårigheter att göra jämförelser mellan olika kommuner och kommunkategorier.12 Utifrån de valda måtten framkommer en splittrad bild av kommunernas kvalitet för vissa av de studerade verksamheterna. För hemtjänst, särskilt boende för äldre samt IFO är det svårt att få en entydig bild.13 I två typer av verksamhet, förskola och grundskola, framkommer däremot vissa mönster mellan kommunkategorierna. I förskoleverk- samheten är det främst storstadskommuner och mycket avlägsna landsbygdskommuner som har de största bristerna på behörig perso- nal. För storstäderna tillkommer att de har svårast att erbjuda barn plats på förskolan önskat datum. Dessutom är barngrupperna störst i storstadskommunerna, även om det är relativt små genomsnittliga skillnader mellan olika kommunkategorier i denna del. Inom ser avlägsna och mycket avlägsna landsbygds- kommuner ut att ha de största utmaningarna. Dessa kommunkate- gorier har lägst andel lärare med lärarlegitimation och behörighet i minst ett ämne. De har också lägst andel av eleverna i årskurs 9 som är behöriga till ett yrkesprogram på gymnasiet. Det är även relativt stora skillnader i behörighet till yrkesprogram mellan flickor och pojkar. Värst ser situationen ut för pojkar i avlägsna landsbygdskom- muner. Den utveckling som framkommer för perioden –2017 framstår som särskilt bekymmersam för landsbygdskommunerna där utmaningarna har tilltagit. Det framträder också en bild av att skill- naderna mellan kommunkategorierna tilltar . Andelen elever i årskurs nio som är behöriga till ett yrkesprogram i gymnasiet är lägst för avlägsna landsbygdskommuner. För denna kommunkate- gori har dessutom minskningen av andelen behöriga elever tilltagit. har även analyserat uppgifter från JO där det framträder ett mönster av att landsbygdskommunerna har störst antal JO-beslut med kritik per invånare medan täta kommuner har minst antal beslut med kritik. Här framkommer en viss tendens till att JO:s beslut med kritik ökat för landsbygdskommunerna. 13Se också , , , G., och , L. (2019), Kommunernas framtid. Konjunk- turrådets rapport, s. 112. 12Konsekvenser av ökande utmaningar och principiella utgångspunkter för utredningen Analysen i tidigare kapitel visar att de demografiska förändringarna ställer de svenska kommunerna inför stora utmaningar när det gäller finansieringen av den gemensamma välfärden. Kommunernas samlade resultat har försämrats med 10 mil- jarder kronor jämfört med . hade 69 kommuner (24 pro- cent) ett negativt resultat, jämfört med 19 kommuner () 2017. Endast 109 kommuner () hade 2018 ett resultat på av skatter och bidrag. Det är en rejäl minskning jämfört med tidigare år.1 Kommuner och Regioner (SKR) förutser en fort- satt försämring av kommunernas ekonomiska resultat 2019–2022 på grund av den demografiska utvecklingen. För att till 2022 klara av att öka resurserna till verksamheterna fullt ut i takt med demografin, och klara ett resultat på av skatter och stats- bidrag, krävs då enligt SKR budgetförstärkande åtgärder på 24 mil- jarder kronor. På kostnadssidan motsvarar det en besparing på per år.2 har beräknat att statsbidragen till kommu- nerna skulle behöva öka med 24 miljarder kro- nor för att kommunallagens krav på en budget i balans och på god ekonomisk hushållning ska kunna tillgodoses. Om kommunerna i stället helt på egen hand skulle finansiera den förväntade kostnads- ökningen med höjda kommunalskatter skulle skatterna i genomsnitt behöva öka med och till år 2040.3 1SKL (2019), Ekonomirapporten , s. 25. 3Konjunkturinstitutet (2018), Hållbarhetsrapport för de offentliga finanserna. Konsekvenser av ökande utmaningar … Kommunernas förmåga att med egna skatteintäkter finansiera sina nettokostnader minskar i alla kommunkategorier (se avsnitt 6.1.1 för en beskrivning av kommunkategorierna) utom storstadskommunerna, vilket innebär ett allt större beroende av skatteutjämning och gene- rella statsbidrag. Påfrestningarna på det kommunalekonomiska skatte- utjämningssystemet kommer därför öka . Det ser ut att bli lika stora utmaningar avseende kommunernas kompetensförsörjning. Enligt beräkningar av SKR kommer antalet sysselsatta att behöva öka kraftigt kommande år för att kommunerna ska kunna behålla dagens verksamhetsnivå. Än större blir behoven om resurserna till välfärdsverksamheterna fortsätter att öka snabbare än de demografiskt betingade behoven, vilket varit fallet . SKR har bedömt att välfärdssektorn (inklusive privata utförare) behöver knappt 200 000 fler anställda 2026 jämfört med . Dess- utom behöver cirka 300 000 anställda ersättas på grund av pensions- avgångar. Om kommunernas verksamhet fortsätter att växa i samma takt som den gjort ökar behovet av personal med ytterligare cirka 70 000 anställda. Störst ser rekryteringsbehoven ut att bli för lärare, förskollärare och personal inom äldreomsorgen. Det är tydligt att särskilt små och perifert belägna kom- muner har svårt att konkurrera om arbetskraften, inte minst när det gäller lärare (se kapitel 11). Arbetskraftsbristen finns inom så gott som all offentlig verksam- het. Den demografiska utvecklingen medför att stora delar av landet kan få en total brist på arbetskraft, vilket också gör att satsningar på enskilda yrkesgrupper kan utvecklas till ett nollsummespel. Utma- ningarna för kommunerna ställer krav på såväl ökad kapacitet som ökad effektivitet i verksamheten.4 Som analysen i kapitel 8 visar bidrar koncentrationen av männi- skor till befolkningstäta regioner till ökade svårigheter för mindre arbetsmarknadsregioner att klara arbetskrafts- och kompetensför- sörjningen. blir utbudet av och efterfrågan på arbetskraft mer koncentrerat till större marknader. I stora drag visar analyser i att skillnaderna och obalanserna mellan små och stora arbetsmarknadsregioner väntas öka. Den demografiska utvecklingen väntas leda till en generell arbetskraftsbrist i små arbets- marknadsregioner, medan arbetskraftsbristen i större arbetsmark- 4SKL (2018), Ekonomirapporten . Konsekvenser av ökande utmaningar … nadsregioner kommer att vara mer partiell, dvs. arbetskraft kommer att saknas inom vissa utbildningsgrupper och yrken.5 Analysen i kapitel 6 visar också att skillnaderna mellan olika kom- muners förutsättningar ökar. Polariseringen mellan kommuner till- tar genom att de små kommunerna ökar i antal och blir befolknings- mässigt mindre, som de stora kommunerna blir fler och dessutom ökar i storlek. Antal kommuner i mellanskiktet blir mindre.6 Detta leder dels till bristande kapacitet i mindre kommuner genom minskande och åldrande befolkning, dels till att kommunindelningen inte svarar mot ett funktionellt regionperspektiv eftersom urbani- seringen medför vidgade funktionella regioner. Sannolikt minskar polariseringen möjligheterna att utveckla frukt- bara och effektiva samarbeten om de ingående aktörerna har vitt skilda förutsättningar i resurser, i termer av både ekonomisk styrka och till- gång till egen kompetens. Det är viktigt att hålla i minnet att kommunernas förutsättningar och styrka inte enbart är en fråga om befolkningsstorlek; även näringsstruktur och geografiskt läge är exempelvis av stor vikt i detta sammanhang. För befolkningsmässigt små landsbygdskommuner är förutsättningarna vitt skilda beroende på hur spridd bosättningsstrukturen är eller hur långt avståndet är till större städer. Utifrån urbanisering och demografisk förändring uppstår dessutom specifika utmaningar för kommunerna som kommer tillta i styrka framöver. Dessa är framför allt: •svårigheter med personal- och kompetensförsörjning •etablering och integration av nyanlända •växande och uppskjutna investeringsbehov •växande anspråk på service och välfärd •kompetens att klara klimatförändringar och arbetet med hållbar utveckling. 5SOU 2015:101 Demografins regionala utmaningar. Bilaga 7 till . Konsekvenser av ökande utmaningar … Utmaningarna ser särskilt svåra ut för de mindre och avlägset belägna kommunerna – dels utifrån de prognoser som finns på ekonomi och kompetensförsörjning, dels utifrån att det finns tecken på att de har en pressad situation avseende demografi, ekonomi och kompetensförsörjning (se kapitel 6–8). 12.1Hur påverkas kommunernas olika verksamheter? Vissa av de utmaningar som beskrivs ovan – en allt svagare ekonomi för kommunerna, svårigheter med personal- och kompetensför- sörjning och invånarnas ökade krav på service – kommer att påverka kommunernas verksamheter på olika sätt och i olika stor utsträckning. De demografiska förändringarna, med en ökande befolkning i främst storstadskommuner och täta kommuner nära en större stad med fler barn och unga respektive en minskande och åldrande befolk- ning i avlägset och mycket avlägset belägna landsbygdskommuner, får stora effekter för kommunernas kostnadsmässigt- och personal- mässigt stora verksamheter, framför allt skola, förskola, äldreom- sorg samt individ- och familjeomsorg. Det handlar om svårigheter att rekrytera personal till de olika verksamheterna men också om ett ökat behov av investeringar i och underhåll av verksamhetslokaler samt ökande driftskostnader. Som framgår i kapitel 8 beräknar att behovet av rekry- tering av lärare och förskollärare kommer att uppgå till 160 000 heltids- tjänster fram . Det är stora skillnader mellan olika delar av landet vad gäller det ökade behovet av lärare och förskollärare. Störst är ökningen i de tre storstadslänen, regionerna runt Mälar- dalen samt delar av södra Det framtida examinationsbehovet av lärare och förskollärare beräk- nas kraftigt överstiga den faktiska examinationen . Ut- ifrån dagens nivå av antalet nybörjare och examinationsfrekvenser beräknas det uppstå en brist på 45 000 lärare och förskollärare 2033.8 7Skolverket (2019), Lärarprognos 2019. Redovisning av uppdrag att ta fram återkommande pro- gnoser över behovet av förskollärare och olika lärarkategorier, . Konsekvenser av ökande utmaningar … Genomgången i kapitel 11 visar att det finns tydliga skillnader mellan olika kommunkategorier när det gäller att rekrytera behöriga lärare, dvs. lärare med legitimation. Högst andel behöriga lärare har storstadskommuner och täta kommuner nära en större stad, och lägst andel har avlägset belägna och mycket avlägset belägna lands- bygdskommuner.