sou · H7B369 · 2020-01-01 00:00:00 — – för kompetensförsörjning och livslångt lärande SOU och Ds kan köpas från Juridiks kundservice. Beställningsadress: Juridik, Kundservice, 106 47 Ordertelefon: Webbadress: /offentligapublikationer För remissutsändningar av SOU och Ds svarar på uppdrag av . Svara på remiss – hur och varför Statsrådsberedningen, SB PM 2003:2 (reviderad ). En kort handledning för dem som ska svara på remiss. Häftet är gratis och kan laddas ner som pdf från eller beställas på /remisser Layout: Kommittéservice, Tryck: , 2019 Regeringen beslutade att tillsätta en kom- mitté i form av en nationell delegation med uppdraget att följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete inom valide- ringsområdet på nationell och regional nivå (dir. 2015:120). beslutade regeringen om tilläggsdirektiv till dele- gationen (dir. 2018:101). förordnades som ordförande i delegationen (ent- ledigad ). förordnades som ord- förande . Delegationen har antagit namnet Valideringsdelegationen 2015–2019. Ett första delbetänkande, En nationell strategi för validering (SOU 2017:18), överlämnades . I delegationens uppdrag ingår bland annat att lämna förslag som kan stärka valideringsarbetet inom utbildning och arbetsliv. I ett andra delbetänkande, Validering i högskolan – för tillgodoräknande och livslångt lärande (SOU 2018:29), lämnade delegationen förslag för att fler personer ska kunna få sitt tidigare lärande bedömt och erkänt för tillgodoräknande inom högskolan. I detta slutbetänkande lämnar delegationen förslag och bedömningar för att ett sammanhållet, nationellt och permanent system för validering ska kunna införas så att fler personer ska kunna få sitt kunnande kartlagt, bedömt och erkänt. Ledamöter under utarbetandet av slutbetänkandet har varit , Kommuner och Regioner, , (från ), , (från ), , Arbetsförmedlingen (från ), , (från ), , Universitets- och högskolerådet, , , , Myndigheten för (från ), , Unionen, Hans Millmark, Svenska (från den ), , Teknikföretagen (från ), , Visita (från ), och , . ledamöter har varit , Arbetsförmed- lingen (till ), , (till ), , (till ), , Svenska ESF- rådet (till ), , Visita (till ), , (till och från till ), , Myndigheten för (till ), , (till ), , Teknikföretagen (till ), , Myndigheten för (från till ), , (från till ), , Svenska (från till ) och , Teknikföretagen (från till ). Som experter i delegationen för arbetet med föreliggande slut- betänkande förordnades från professor , professor , rådgivare (till ), verkställande direktör , verk- ställande direktör , verkställande direktör , verkställande direktör , handläggare , senior rådgivare och verkställande direktör . Rådgivare förordnades som expert från . Sakkunniga under utarbetandet av slutbetänkandet har varit , (från ), Drazenko Jozic, (från den 28 feb- ruari 2019), , , , (från ), , (från och , (från ). sakkunniga som har medverkat i slutbetänkandet har varit , (till ), , (till ), , (från till ), , Utbild- ningsdepartementet, (från till ), , (från till ) och , (från till den 2 sep- tember 2019). anställdes som kanslichef i delegationen från . har under utarbetandet av slutbetänkande bestått av kommunikatör (från ), sekreterare (från ) och sekreterare (från ). Delegationen överlämnar härmed sitt slutbetänkande Validering –för kompetensförsörjning och livslångt lärande (SOU 2019:69). 1.1Förslag till lag om ändring i lag (2010:630) om regionalt Förslag till lag om ändring i skollagen (2010:800)................ Förslag till valideringsförordning (2020:000) ....................... 1.4Förslag till förordning (2020:00) om statsbidrag för att utveckla validering av yrkeskompetens ................................. 1.5 Förslag till förordning om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ....................................... 1.6Förslag till förordning om ändring i förordning (2000:634) om arbetsmarknadspolitiska program ................ 1.7Förslag till förordning om ändring i förordning (2002:760) om uppdragsutbildning vid universitet och 1.8Förslag till förordning om ändring i förordning (2009:130) om .............................................. 1.9Förslag till förordning om ändring av förordning (2009:145) med instruktion för ..................... 1.10Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:183) om befattningsutbildning och fortbildning för rektorer och annan personal med motsvarande ledningsfunktion i skola, förskola och fritidshem................ Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:1108) om vuxenutbildning .......................................... Förslag till förordning om ändring i förordning (2011:1162) med instruktion för Myndigheten för Förslag till förordning om ändring i förordning (2012:140) om statsbidrag för viss utbildning som rör tolkning och teckenspråk....................................................... 1.14Förslag till förordning om ändring i förordning (2012:811) med instruktion för Universitets- och 1.15Förslag till förordning om ändring i förordning (2014:375) om statsbidrag för utveckling av lärande på arbetsplatser och regionala stödfunktioner för 1.16 Förslag till förordning om ändring i förordningen (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad 1.17Förslag till förordning om ändring i förordning (2018:1503) om ändring i högskoleförordningen (1993:100) ............................................................................... Uppdragets bakgrund och syfte ............................................ Ett internationellt åtagande .................................... Behov av långsiktigt hållbara strukturer ................ Människor lär sig i olika sammanhang ................... 2.3.2Kompetensbegreppets olika former och 2.3.3Kunnande uttrycker resultatet av ett tidigare 2.3.4Andra processer som syftar till erkännande av individens kunnande ........................................... Behov och nytta av validering ..................................... Brist på arbetskraft med rätt kompetens ............................... svårt att hitta personal med rätt 3.1.2Många arbetslösa saknar efterfrågad 3.2Möjligheterna till kompetensutveckling och lärande Ansvaret för det livslånga lärande är delat ............. 3.2.2Många vuxna deltar i utbildning men främst i icke-formell utbildning ......................................... 3.2.3Avsaknaden av formella intyg bidrar till låg rörlighet på arbetsmarknaden ............................... 3.2.4Behov av flexibla utbildningsmöjligheter inom 3.2.5Ekonomiska förutsättningar att studera i 3.3 Nyttan av validering.............................................................. Mer effektiv komplettering efter validering ........ 3.3.2Bidrar till kompetensförsörjning och bättre 3.3.3Underlättar etablering och matchning för 3.3.4Ger smidigare övergångar och breddar rekryteringen till utbildning ................................. 3.3.5Ökar individens självförtroende, självkänsla av utveckling i EU och ...................... 4.1 Utvecklingen av validering inom EU .................................. Validering en del i strategier för livslångt 4.1.2Initiativ för ökad rörlighet, jämförbarhet och 4.1.3EU:s rekommendation om validering av icke- formellt och informellt lärande ............................ Nuläge och trender inom EU............................... 4.2 Utvecklingen av validering i .................................... 4.2.1Validering inom utbildning för effektiv komplettering och breddad rekrytering .............. Ökat fokus mot validering för 4.2.3Ett decentraliserat system med svag 4.2.4Utvecklingsarbete i form av projekt och 4.2.5Utveckling av långsiktiga strukturer i fokus 4.3 Validering i ...................................................... 4.3.1Fler valideras men omfattningen är fortfarande låg och statistiken är bristfällig Arbete återstår för överblickbara, effektiva och långsiktiga strukturer ..................................... 5.1 Perspektiv på validering i olika länder................................. 5.2.1Rätt till validering på samtliga 5.2.2Validering är en del i den nationella En myndighet för samordning ”på tvärs” ............ 5.2.4Inga öronmärkta pengar för validering och ofta kostnadsfritt för individen ..................... 5.2.5Uppföljning visar på en positiv utveckling men att mycket arbete återstår.............................. 5.2.6Omfattningen av validering varierar mellan 5.3.1Validering är en rättighet för personer som 5.3.2Central funktion för samordning, stöd och 5.3.3Kursmål och kompetensstandarder tas fram i samarbete med arbetslivet ................................... Validering och vägledning finansieras av staten .. 5.4.1Utbildningsanordnare är ansvariga för att 5.4.2Ett decentraliserat system som främjas och följs upp av nationella aktörer............................... 5.4.3Ökad användning av validering men kvaliteten 5.4.4Särskild ersättning till utbildningsanordnarna Validering en rättighet för individen .................... 5.5.2Yrkesutbildningen är anpassad efter Utbildningsstyrelsen har en samordnande roll.... Statlig ersättning men inga öronmärkta pengar... Validering regleras inom ramen för NQF ........... En nationell myndighet för samordning Handlingsplan för att stärka vidareutveckling och implementering av validering ........................ Tydlig reglering ger större möjligheter till Tvärgående funktion underlättar samordning mellan valideringssystemets olika delar ............... De finansiella incitamenten att genomföra validering är svaga ................................................. Generell reglering av validering – definition och koppling till SeQF .............................................. Validering inom vuxenutbildning ..... 6.2Behov av gemensam definition som knyter ihop strukturerna för validering ................................................... 6.2.1Olika uppfattningar om innebörden av validering skapar osäkerhet................................... 6.2.2Ålderstigna men relativt lika definitioner av validering inom formell utbildning ...................... 6.2.3Det saknas en fastställd definition för validering utanför formell utbildning .................. 6.2.4EU:s rekommendation ger ökad tydlighet om vad validering är .............................................. 6.3 Processens utformning varierar beroende på valideringens syfte och individens behov ....................... 6.3.1Inledande kartläggning och studie- och 6.3.2Validering för behörighet och tillträde till 6.3.3Validering för tillgodoräknande och förkortning av utbildning...................................... 6.3.4Validering mot yrkeskrav för matchning till 6.3.5Validering för kompetensutveckling av 6.4Referensramen för kvalifikationer (SeQF) en gemensam utgångspunkt ................................................. 6.4.1Kopplingar bör finnas mellan validering och referensramar för kvalifikationer................... 6.4.2SeQF behöver bli känt och fyllas på med fler kvalifikationer för att generera värde ................... Ökad transparens, jämförbarhet och överförbarhet med ett gemensamt språkbruk...... 6.5 Förslag och bedömningar ..................................................... En ny definition av validering ............................... Definitionen ska finnas kvar i skollagen .............. 6.5.3En ny förordning med generella bestämmelser 6.5.4Begreppet validering ska införas även i 6.5.5Specifika riktlinjer för validering behövs för respektive område............................................ UKÄ och UHR ska ta fram rekommendationer för validering......................... Organisering – samverkan, samordning och styrning.... 7.1Ansvarsfördelning, samverkan och samordning på 7.1.1Sektorsansvar och decentraliserat utförande men svag samordning mellan sektorer ................. 7.1.2Nationella myndigheter och branscher ansvarar för validering ........................................... 7.1.3Regionerna har ett tillfälligt uppdrag att utveckla samverkan om validering........................ 7.1.4Det behövs ett långsiktigt ansvar för nationell 7.1.5Behov av en stödstruktur för validering på nationell och regional nivå .................................... 7.2Tidigare lämnade förslag om organisering på nationell och regional nivå................................................................... 7.2.1En ny eller befintlig myndighet med ansvar 7.2.2En nationell myndighet eller funktion för livslångt lärande och kompetensförsörjning ....... Regionalt ansvar för validering och 7.3Stödfunktioner i andra länder där validering satts in i ett större sammanhang ......................................................... 7.4Möjliga organisatoriska lösningar för en tvärgående funktion på nationell nivå .................................................... 7.4.1Validering för liten fråga för att inrätta en ny Övergripande valideringsuppdrag till en sektorsmyndighet är inte ändamålsenligt ............ 7.4.3En kvalifikationsmyndighet är inte relevant i 7.5 Förslag och bedömningar .................................................... En övergripande nationell strategi för kompetensförsörjning och livslångt lärande ....... 7.5.2Ett råd ska fortsätta följa, stödja och driva på ett samordnat utvecklingsarbete .......................... 7.5.3Kompetensförsörjning – en grunduppgift i det regionala utvecklingsansvaret....................... 7.5.4Regioner ska kunna ansöka om medel för att etablera regionala strukturer för validering ......... Finansiering för genomförande och utveckling ............ 8.1 Finansiering av genomförande av validering....................... Grundprincip –validering finansieras av den aktör som initierar insatsen .................................. 8.1.2Individer utanför fastställda målgrupper får inte alltid tillgång till validering............................ 8.1.3Kännedomen om nyttan med validering bland mindre arbetsgivare behöver öka.......................... 8.1.4Få länder i har öronmärkta pengar för 8.1.5Ekonomiska incitament saknas inom delar Individens finansiering under en validering ........................ Finansiering av utveckling av validering .............................. Tillfällig medfinansieringen från staten för att Särskilda satsningar för att utveckla bedömning av reell kompetens inom 8.3.3Pilotverksamhet med riktat statsbidrag för 8.3.4Utvecklingsmedel inom komvux främst under 8.3.5Tillfälliga medel för att utveckla regionala strukturer för validering ........................................ 8.3.6Endast en mindre andel av socialfondsmedlen går till kompetensförsörjning ............................... 8.3.7Regionalfonden kan omfatta kompetensutveckling under nästa 8.4 Förslag och bedömningar ..................................................... 8.4.1Utökade medel för kompetensförsörjning och livslångt lärande i nästa programperiod för Kompetensutveckling för ökad kvalitet .............................. Webbutbildning om validering ger en helhetsbild med möjlighet till fördjupning .......... Högskolekursen om validering håller hög kvalitet men fler praktiska inslag efterfrågas ....... Brist på statistik och forskning om validering .................... 9.3 Förslag och bedömningar Medel bör tillföras för att säkerställa fortsatt finansiering av högskolekurser om validering ..... 9.3.2Statistik över omfattningen av validering inom komvux och högskolan bör förbättras................. 9.3.3Kompetensutveckling för utförare inom Forskning om validering bör utökas.................... Vidareutveckling av validering mot arbetslivets Ett verktyg för arbetslivets kompetensförsörjning ............ Utmaningar för utveckling av branschvalidering ............... Tillgängligheten till validering är begränsad ........ 10.2.2Kopplingen mellan arbetslivets kvalifikationer och formell utbildning är svag .............................. 10.2.3Branschmodellerna behöver kunna anpassas för personer med svaga kunskaper i svenska ....... 10.2.4 Små och medelstora företag har sämre förutsättningar att använda validering ................. 10.2.5Medfinansieringen från staten upplevs som otydlig och oförutsägbar....................................... 10.3 Förbättrade förutsättningar att utveckla Förändringar inom arbetsmarknadspolitiken...... Förändringar inom utbildningspolitiken ............. 10.3.3Förändringar inom näringspolitiken och den Förändringar inom partssystemet ........................ 10.4 Statens roll i utvecklingen av branschvalidering ................. är ett samhällsintresse ........................................... 10.4.2Staten bidrar till finansieringen av 10.5 Förslag och bedömningar ..................................................... 10.5.1Långsiktig statlig medfinansiering för att utveckla och vidareutveckla branschvalidering .... 279 10.5.2 Statsbidrag för utveckling av branschmodeller samlas i en förordning ........................................... 10.5.3 Myndigheten för stöd till branscherna bör utvecklas..................................... 11 Validering inom kommunernas vuxenutbildning .......... 11.1 Vuxenutbildningens omfattning och inriktning ................. 11.1.1 Komvux växer i omfattning och andelen utrikes födda ökar.................................................. 11.1.2 Skiftande behov och förutsättningar behöver mötas av ett flexibelt studieupplägg ..................... 11.1.3 Ett kommunalt ansvar med många olika Validering inom komvux ...................................................... 11.2.1 begränsad omfattning av 11.2.2 Flera förklaringar finns till den låga nivån ........... 11.2.3 Stödverktyg och kompetensutveckling................ Förslag och bedömningar ..................................................... 11.3.1 Skyldighet att erbjuda inledande kartläggning av kunskaper och kompetens................................ 11.3.2 Skyldighet att erbjuda elever inom komvux och särvux validering ............................................. 11.3.3 Efter en validering ska rektor utfärda ett intyg som beskriver elevens kunskaper.......................... 11.3.4 Rektor ska kunna ge betyget E efter validering 12.2.1 Effekter av validering generellt ............................. 12.2.2 Effekter av förslaget om en skyldighet att erbjuda elever inom komvux validering ............... 12.2.3 Effekter av förslaget om en skyldighet att erbjuda inledande kartläggning ............................ Kostnadskonsekvenser för staten........................................ 12.3.1 En skyldighet för huvudmannen att erbjuda elever inom komvux validering ............................ 12.3.2 Inrättande av ett råd för validering ...................... 12.3.3 Högskolekurs för fortbildning om validering..... 12.3.4 En ny grunduppgift i det regionala 12.3.5 Medel för att etablera regionala strukturer för 12.3.6 Statsbidrag för att utveckla validering 12.3.7 Sammanfattning av kostnadskonsekvenserna 12.4.1 Effekter av förslaget om en skyldighet att erbjuda elever inom komvux validering ............... 12.4.2 Effekter av förslaget om en skyldighet att erbjuda inledande kartläggning av kunskaper Konsekvenser för den kommunala självstyrelsen............... Konsekvenser för branscherna och arbetsmarknadens Konsekvenser för berörda myndigheter ............................. Konsekvenser för universitet och högskolor och utbildningsanordnare inom ............... Konsekvenser för möjligheterna att nå de integrationspolitiska målen ............................................. 12.10 Konsekvenser för jämställdheten mellan kvinnor Konsekvenser för sysselsättning och offentlig service i olika delar av landet .............................................................. Förslaget till lag om ändring i lag (2010:630) om Förslaget till lag om ändring i skollagen (2010:800) .......... Läge och utveckling av validering – Formell bedömningKontrollerande process där tidigare förvärvat kunnande bedöms i relation till en etablerad och vedertagen kom- petensstandard, t.ex. lärandemålen och kunskapskraven för en kurs eller kom- petenskrav för en yrkesroll. Syftar till ett dokumenterat erkännande i form av ett formellt intyg eller beslut. Också benämnt kompetens-bedömning. Icke-formell bedömning Görs i organiserad form men utan att resultatet formaliseras, t.ex. vid en in- ledande kartläggning av en persons kompetens eller för att sammanställa ett individuellt CV. Fördjupad kartläggning Utforskande process där individens tidigare förvärvade kunnande inom ett område identifieras och dokumenteras på ett sådant sätt att det går att be- döma mot den kompetensstandard som valideringen avser. Inledande kartläggning Utforskande kartläggning av en per- sons kunskaper och erfarenheter i samband med studie- och yrkesväg- ledning. Kartläggningen görs över- siktligt och inriktas inte mot en på förhand fastställd kompetensstandard. Förmåga att använda kunskaper och färdigheter för att utföra uppgifter och lösa problem. Kompetens som en etablerad organi- sation, t.ex. en utbildningsinstitution, en myndighet eller en branschorga- nisation, har bedömt och dokumente- rat i formella termer genom betyg, intyg, certifikat, legitimation etc. kompetens, motivation och Ofta viktigt för anställnings- barhet men svårt att bedöma och dokumentera på ett tillförlitligt och som en individ har oberoende av hur, när och var den har utvecklats. Reell kompetens utgör en egen be- sidan av formell behörighet genom Bedömning av reell kompetens avser i dessa sammanhang bedömning av den sökandes förutsättningar att tillgodogöra sig utbildningen. Utlåtande om att individen uppfyller en specifik samling i förväg fastställda kompetenskrav eller lärandemål. krav på kunskaper, färdigheter och ning behörighetskriterier resp. läran- demål och kunskapskrav för en kurs eller examensmål för en utbildning. Också benämnt kompetenskriterier. Dokumentation av kompetensluckor i förhållande till en fastställd kompe- tensstandard med information om vilka kompletterande insatser som be- höver göras för att individen ska kunna nå ett fullt erkännande. Samlingsbegrepp för det en person vet, förstår och kan göra. en persons läranderesultat. Ett formellt resultat av en bedöm- nings- och valideringsprocess som ges när ett behörigt organ fastställer att en person har uppnått resultat av lärande som motsvarar fastställda kriterier (Rådets rekommendation om valider- ing 2012/C 398/01). Ett lärande som äger rum inom det formella utbildningssystemet och som är tydligt utformat i termer av äm- nen/områden, tid och resurser. formella lärandet regleras av lagar, för- ordningar och andra föreskrifter och syftar till betyg, examensbevis, utbild- ningsbevis eller motsvarande. tetssäkring i form av tillsyn och annan granskning genomförs av myndigheter. Ett avsiktligt och organiserat lärande som inte regleras av lagar, förordningar genomförs i t.ex. studiecirklar, arbets- Ett ofta oavsiktligt lärande som inte är organiserat eller strukturerat och som kan pågå på arbetsplatsen, i hemmet, i föreningsverksamhet, i fritidsaktiviteter Begreppet har två dimensioner. ena syftar på individens lärande under hela livet (den livslånga dimensionen). Den andra syftar på att lärandet är livsvitt, dvs. kunnande kontinuerligt i alla de olika sammanhang de vistas, såväl formellt, icke-formellt som informellt (den livs- vida dimensionen). Resultat av lärande/ Kunskaper, färdigheter och kompe- tenser som en individ har uppnått (learning outcomes) inom ett visst område. vet, förstår och kan göra när en lärande- process, t.ex. en utbildning, är avslutad. Också benämnt en persons kunnande. Den svenska referensramen för kvali- fikationer för livslångt lärande (för- ordning 2015:545). åtta olika nivåer som följer på varandra i en progression och som beskriver kunskaper, färdigheter och kompeten- ser på respektive nivå. Beslut om att tidigare utbildning eller kunskaper och färdigheter som ut- vecklats i t.ex. yrkesverksamhet får inräknas i kurs eller examen. erkännande av kunskaper och färdig- heter som en individ redan besitter. Utbildning som företag, myndig- heter eller organisationer köper av en