sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — En sådan förändring var när samtliga yrkesutbildningar förlängdes till och fick ett mer teoretiskt innehåll. Tanken var att underlätta övergång till högre studier och mer generellt att öka möjligheterna att få anställning, när ekonomin förändras. I stället bidrog reformen till att andelen elever som inte slutför sin gymnasieutbildning ökade. Det tredje året hade däremot ingen effekt på övergången till högre studier och tycks inte heller ha minskat arbetslöshetsrisken i lågkon- junktur.129 En annan förändring var att det relativa betygs- systemet ersattes med ett mål- och kunskapsrelaterat system. Efter- som kunskapskraven var kopplade till varje kurs, innebar de målrela- terade betygen också att elevernas slutbetyg i lika stor del kom att baseras på kursbetygen under första, andra och tredje året. m.fl. (2010) visar att införandet av de nya målrelaterade kursbetygen minskade andelen elever som fick ett slutbetyg , och att elever i yrkesförberedande program med svag studiebakgrund var särskilt drabbade.130 Dessa elever var dock i stor utsträckning när- varande i skolan, men uppnådde inte kraven för slutbetyg.131 En ny gymnasiereform 2011 syftade till att öka genomström- ningen på gymnasiet. Det teoretiska innehållet i yrkesutbildningarna minskades, och de ger inte längre automatiskt högskolebehörighet. Dessutom skärptes inträdeskraven till de nationella programmen i syfte att endast anta de elever som är väl förberedda för sina gym- nasiestudier. Det individuella programmet ersattes med fem individ- anpassade introduktionsprogram avsedda enbart för elever som inte uppfyller behörighetskraven. Andelen elever på yrkesprogrammen har minskat kraftigt, medan den i stället har ökat på de högskole- förberedande programmen och på introduktionsprogrammen. I den sista kategorin ingår nyanlända elever som följer språkintroduktions- programmet. Syftet med denna senare reform har inte heller uppnåtts. Andelen elever med yrkesexamen minskar för elever med både höga och låga betyg. Minskningen bland de elever som hade låga grundskolebetyg beror på att betydligt färre fullföljer gymnasiet. För dem med högre betyg är orsaken i stället att de tar en studieförberedande examen. 129Hall (2012), (2013). 130Björklund m.fl. (2010). 131Holmlund m.fl. (2014). Andelen elever som inte slutför gymnasiet tycks dock ha ökat för båda grupperna. Sammantaget sammanfaller gym- nasiereform med en relativt kraftig minskning av genomströmningen i gymnasieskolan. Liksom på många andra områden grundläggs intressen och beteende- mönster under uppväxtåren. Den som inte har utvecklat ett kultur- intresse kring tjugoårsåldern har svårare att komma över trösklarna till ett kulturaktivt liv senare i livet. Något lagstadgat krav på kulturskolor i landets kommuner finns inte , men sådana finns trots det i de allra flesta kommuner. Kulturskolorna har spelat och spelar ännu en viktig roll för utveck- lingen av barns och ungdomars kulturintresse, och det stora flertalet kommuner har också kulturskolor med musik som dominerande in- slag i utbudet. Musikindustrin har varit en näringspolitisk framgång som delvis hämtat näring från de kommunala musikskolorna. Även andra generella färdigheter som att stå på scen och framträda inför publik utvecklas i denna miljö.132 Totalt fanns närmare 238 000 elevplatser i 2018.133 Antalet barn i kö uppskattas till 45 000. Bland de unga i åldrarna 6– i hade minst en förälder eller vårdnads- havare med någon eftergymnasial utbildning. Motsvarande andel i landet som helhet var . Barn och unga med föräldrar med längre utbildning är alltså överrepresenterade. Av eleverna hade 18 pro- cent utländsk bakgrund, medan motsvarande andel i befolkningen var . Det råder alltså en underrepresentation, men skill- naderna minskar med den tid som personerna varit i landet. På elev- platserna i samtliga ämnen fanns flickor och pojkar. 132För en översikt över forskningen om kulturskolorna i , se Rønningen (red.) (2019). 133Denna och följande siffror från (2019). Mycket av vad som sagts om val till gymnasielinjer går igen i beslutet om man ska gå vidare till högre utbildning, och i så fall med vilken inriktning. Man kan teckna en bild av högskolefältet som re- producerar den tidigare skissen av gymnasiefältet. Kön och social bak- grund är dominerande variabler bakom valet av inriktning, men de är viktigare för kortare och mer yrkesinriktade utbildningar. Kvinno- dominansen är markant i antagningen till högre utbildning; vara andelen kvinnliga antagna 62 procent.134 Inom ramen för högskoleutbildningen är bakgrundsfaktorerna märkbara. Till nyare universitet och högskolor är antagningen rela- tivt bred, medan de äldre universiteten och mer prestigefyllda hög- skolorna domineras av barn till högutbildade. Lidegran m.fl. urskiljer tre olika sfärer, en manligt dominerad som i stor utsträckning åter- finns på tekniska utbildningar, en kvinnlig motsvarighet, där utbild- ningar inom vård och utbildning dominerar och en mer könsneutral sfär, som rymmer en större social spännvidd och där studenter med större resurser samlas.135 Bland dem som går vidare till högre utbildning är barn med utländsk bakgrund överrepresenterade, givet deras sociala bakgrund.136 De väljer också längre utbildningar i högre utsträckning än svenskfödda. Det finns en geografisk dimension i rekryteringen, synlig som en skillnad mellan centrum och periferi eller mellan stad och land. Unga män på landsbygden är minst intresserade av högre utbildning.137 I detta perspektiv är det ett viktigt resultat att geografisk närhet spelar roll. Forskning har visat att expansionen av universitet och högskolor till nya orter har lett till en breddning av rekryteringen till högre utbildning.138 Även om de nyare högskolorna och universite- ten generellt har en tydligare fackinriktning, innebär den ökade till- gängligheten till högre utbildning att produktionen av humankapital har spritts till nya grupper och regioner. finns tendenser på övergripande nivå till koncentration av den ekonomiska aktivi- teten, vilket drar i en annan riktning; vi återvänder till denna proble- matik i kapitel 12. 134UHR (2019). 135Lidegran m.fl. (2014), s. 26. 136UHR (2017). 138Eliasson (2006), (2014). Högre utbildning som investering I ekonomiska analyser av utbildningsbeslut spelar ekonomiska in- citament stor roll. Man föreställer sig då att beslutet att välja en viss utbildning ses som en investering, där kostnaden framför allt i form av utebliven lön vägs mot lönevinster längre fram i livet, den så kallade utbildningspremien. Så argumenterar fackliga organisationer, och så genomförs också analyser av på området. De nordiska länderna , och har jämte låga utbildningspremier.139 Höga utbildningspremier återfinns i länder med hög ojämlikhet och i östeuropeiska, tidigare kommunistiska länder. Inte desto mindre kan konstateras att ande- len av befolkningen i med högre utbildning uppgår till , att jämföra med OECD-genomsnittet 44 procent.140 För- klaringen ligger i att kalkyler av det här slaget i flera avseenden är ofullständiga. Med högre utbildning följer genomsnittligt en bättre hälsa och en ökad förväntad livslängd. En högre lön leder till en högre pension, som dessutom bärs upp under fler år till följd av den ökade livslängden. Till detta kommer en normalt högre status. Men utöver dessa värden kan utbildningen och det yrke som är kopplat till den upplevas ha ett egenvärde av den som väljer den; med ekono- miskt språkbruk har utbildningen och yrket ett konsumtionsvärde. Alstadsaeter har beräknat detta egenvärde för lärarutbildning i med utbildning till företagsekonom som referens, betingat på studen- ter med samma betygsnivå då de lämnade gymnasiet.141 Resultatet är att konsumtionsvärdet av lärarutbildningen – egenvärdet som vissa studenter tillskriver läraryrket – uppgår till så mycket som en tredje- del av den förväntade framtida inkomsten. Här ligger en del av förklaringen till att ekonomiska analyser bara ger begränsade insikter i vilka faktorer som påverkar valet av utbild- ning och levnadsbana. Av samma anledning kommer diskussioner om åtgärder för att minska snedrekryteringen som bygger enbart på ekonomiska incitament – subventioner och skatter – att vara ofull- ständig. Det handlar om ett väsentligt bredare spektrum av åtgärder –information, påverkan på attityder, förebilder och annat – som dess- utom måste sättas in i tidiga skeden, långt innan barn och ungdomar kan förväntas börja göra kalkyler över framtida livsinkomster. 139OECD (2011 b). har tyvärr inte bidragit till jämförelserna . 140OECD (2019 d). 141Alstadsaeter (2009). Även om man ser den högre utbildningen i första hand som en investering, finns det systematiska skillnader mellan kvinnor och mäns hantering av detta humankapital. Som Lidegran m.fl. konsta- terar, görs det val inom respektive utbildningsväg som påverkar framtida positioner inom arbetslivet.142 En del av förklaringen är att det finns en kostnad förknippad med att bryta etablerade könsroller. Avhopp från utbildning innebär förluster både för enskilda och för utbildningsanstalterna. UKÄ har i en rapport analyserat avhoppen från de tio största yrkesexamensprogrammen.143 Andelen tidiga av- hopp varierar stort – från på läkarprogrammet till 35 pro- cent på ämneslärarprogrammet. Några av slutsatserna är förväntade. Män hoppar överlag av i högre utsträckning än kvinnor, särskilt på kvinnodominerade utbildningar. En något högre andel yngre än äldre nybörjare hoppar av. Variationen är dock stor mellan programmen. Studenter med utländsk bakgrund har på vissa program högre risk för avhopp, tydligast på lärarutbildningar; på jurist- och läkarprogram- men är dock skillnaderna mycket små.144 Låga gymnasiebetyg ökar risken att hoppa av på alla program utom socionomprogrammet. Social bakgrund har i undersökningen mätts som den högst ut- bildade förälderns utbildningsnivå. Något förvånande är det bara inom civilingenjörsprogrammet som social bakgrund spelar roll. Den positiva slutsatsen av detta är att en aktiv breddning av under- laget till högskolan med studenter från mindre studievana miljöer inte behöver påverka genomströmningen negativt, så länge kraven på förkunskaper vidmakthålls. 8.9Andra konsekvenser av utbildning och skolmiljö En stor del av detta kapitel har ägnats åt olika faktorer som bidrar till ojämlikhet i kunskaper och kompetenser på ett sätt som har direkta konsekvenser för inkomster och inkomstojämlikhet. Men skolgången och skolmiljön har också andra konsekvenser som påverkar framtida 142Lidegran m.fl. (2014), s. 36 f. 143UKÄ (2017). möjligheter till arbete och inkomst. Detta gäller i synnerhet olika slags skolmisslyckanden som ofullständiga betyg och avhopp, men även bland dem som klarar skolan bra finns det tecken på negativa bieffekter med konsekvenser för inkomsterna på . Detta avsnitt behandlar två sådana områden, psykisk ohälsa och krimina- litet, där skolan och skolmiljön ibland spelar en problematisk roll. Detta får sannolikt störst konsekvenser för grupper av barn och ung- domar som redan har sämre förutsättning i skolan. Psykisk ohälsa hos barn och unga är ett växande problem i samhäl- let.145 Eftersom barnen och ungdomarna tillbringar en så stor del av sin tid i skolan, har mycket av diskussionen kring problemet kretsat kring skolan. Problemet är emellertid bredare än så. Beteckningen psykisk ohälsa avser både mindre psykiska problem som oro och nedstämdhet och mer allvarliga symptom som upp- fyller kriterierna för psykiatrisk diagnos. Symptomen kan vara både psykiska (sömnsvårigheter, nedstämdhet, irritation, nervositet) och somatiska (huvudvärk, ont i magen, ont i ryggen, yrsel). Källor till ohälsa hos de unga kan finnas inom familjen, specifikt i dess ekonomiska situation, i skolmiljön eller i mer övergripande samhällsförändringar. Enligt bedömning har den genomsnittliga familjemiljön åtminstone inte försämrats. An- talet separationer ligger på relativt stabil nivå, och gemensam vård- nad har blivit vanligare. Det finns en allmän rörelse mot mindre auktoritära uppfostringsmetoder, vilket minskar risken för psykiska problem, men vad som i verkligheten sker i hushållen är naturligtvis svårt att bedöma. Den ekonomiska situationen har förbättrats i absoluta tal, men andelen hushåll i utsatt situation definierat på basis av relativ inkomst har ökat.146 Osäkra boendeförhållanden kan skapa särskilda problem. Vad gäller generella samhällsförändringar som villkoren på arbets- marknaden, den ökade användningen av elektronisk utrustning och liknande breda samhällsprocesser är forskningsläget 145Folkhälsomyndigheten (2018 b). 146Se avsnitt 3.4. för osäkert för att man ska kunna säga något säkert om effekterna på den psykiska hälsan. Huvudintresset har därför riktats mot skolan och dess betydelse på olika nivåer. Psykiska symptom är vanligare bland barn som har problem att klara skolan, och de allmänt försämrade resultaten i sko- lan är alltså en tänkbar källa till ohälsa. Flickor rapporterar problem oftare än pojkar, trots att de generellt presterar bättre i skolan.147 Mobbning är en känd orsak, men det finns ännu så länge inga indi- kationer på att mobbning har blivit vanligare, även om det blivit mer uppmärksammat. har på basis av en omfattande inventering av forskningen sökt formulera en uppsättning stiliserade fakta om sambanden mellan problem i skolan och psykisk ohälsa.148 Huvudresultaten kan sammanfattas på följande sätt: •Det finns tydliga och stabila samband mellan barns framsteg i skolan och deras psykiska hälsa. Psykisk ohälsa uppvisar ett brett spektrum av somatiska och psykosomatiska reaktioner. •Sambanden är ömsesidiga, det vill säga misslyckanden i skolan kan leda till psykisk ohälsa, vilken i sin tur ytterligare försämrar resultaten. Särskilt om barnen upplever att de anstränger sig sam- tidigt som framstegen uteblir, finns risk för depression. •Problem kan uppkomma . I synnerhet om läsförståelsen bris- ter, finns risk för både inåtvända och utagerande reaktioner, som i viss utsträckning är könsrelaterade. •Framsteg i skolan stärker självkänslan. Självkänsla leder i sig inte till bättre resultat men är förbunden med egenskaper som påver- kar resultaten positivt. •Kamratgrupper och relationer till lärarna påverkar hur skolresul- taten samspelar med den psykiska hälsan. Denna påverkan kan vara positiv eller negativ, beroende på omständigheterna. •Problemen tenderar att minska, när eleverna når gymnasienivån och deras sociala arenor expanderar. 147Folkhälsomyndigheten (2018 b). 148Gustafsson et al. (2010). Utifrån dessa fakta drar författarna några policyslutsatser: •Åtgärder för hjälpa upp brister måste sättas in tidigt för att för- hindra negativa spiraler av ohälsa och otillräckliga framsteg i skolan. •Stödåtgärder måste baseras på bedömningar av barnens individu- ella utveckling, men det är viktigt att dessa bedömningar inte blir stigmatiserande och att de kopplas till åtgärder där sådana behövs. Negativa utlåtanden i tidig ålder som överlåts åt föräldrar och barn att hantera gör mer skada än nytta. Problem i ungdomen och kriminalitet De flesta kriminella karriärer inleds i tonåren, men endast en mindre del av dem som begår brott i ungdomen fortsätter denna bana upp i vuxenåldern.149 Flertalet får en ordnad tillvaro med arbete och familj, även om välfärden mätt med gängse mått utvecklas sämre. Utveck- lingen påverkas av en kombination av personlig läggning, händelser i tidig barndom och under skolåren. Styrkan i sambandet mellan fäders och söners benägenhet att begå grott är något svagare än sam- bandet när det gäller utbildning (uttryckt som fullbordat gymnasium eller eftergymnasial utbildning).150 Fäders förebild spelar stor roll; om föräldern har dömts för brott eller inte är, jämte familjestruk- turen, viktigare än utbildningsbakgrund och inkomst.151 Betydelsen av skolmisslyckanden har vuxit över tid.152 Effekten är dock uttalad bara för män.153 utvecklas en problematisk relation mellan elever som har svårigheter å ena sidan och andra elever och lärare å den andra. I en enkät gjord uppgav av eleverna i årskurs 9 att de inte känner sig trygga i skolan. Siffran för åk 5 och gymnasieskolans år 2 är 10 respektive Närmare sex av tio elever uppger att andra elever stör ord- ningen i klassrummet. Nästan var tredje elev uppger att de inte har studiero på lektionerna.154 Exkluderande åtgärder mot dem som stör riskerar emellertid att leda till mycket negativa konsekvenser . 149För en analys av kriminella karriärer, se (2009) och (2018). 150Hjalmarsson & (2012). 151Hederos et al. (2016). 152Bäckman m.fl. (2013). 153Bäckman (2017). 154Skolinspektionen (odat. Av en analys på amerikanska data framgår att elever som placeras i en skola som har en standardavvikelse högre benägenhet att suspen- dera elever löper 15 till 20 procents högre sannolikhet att dömas till fängelse som vuxna. Effekten är starkast för män och för olika mino- riteter.155 Ett återvändande till skolan minskar risken för en fortsatt krimi- nell karriär, vilket illustrerar betydelsen av vuxenutbildning för en komplettering av de delar av grundutbildningen som saknas. Ekonometriska studier av sambandet mellan utbildning och brotts- lighet bekräftar utbildningens betydelse för att reducera brottslig- heten. m.fl. har utnyttjat den svenska grundskolerefor- men som instrument och funnit att ett extra år i den grundläggande utbildningen minskat risken för att dömas och risken för fängelsedom med 15,5 procent.156 I en annan studie foku- serades i stället utvidgningen av den gymnasiala yrkesutbildningen med ett tredje år.157 Den berörda elevgruppen har en högre brotts- frekvens än genomsnittet, vilket gör förändringen särskilt intressant. Det tredje året visade sig minska antalet egendomsbrott men hade ingen effekt på våldsbrotten. Endast manliga elever påverkades. Huvuddelen av effekten inföll under det tredje året, vilket indikerar att det är vistelsen i skolan och dess ordnade tillvaro som har betydelse. •En bred och samstämmig forskning om barnomsorg och för- skolor i åldrarna visar på positiva resultat för barnens utveckling på både kort och . Särskilt viktiga är sådana verksamheter för barn från mindre gynnad bakgrund. De fyller alltså en funktion för att jämna ut barns uppväxtvillkor. •I har förskolan relativt hög anslutningsgrad, åtminstone , vilket alltså ur ett jämlikhetsperspektiv är posi- tivt. är det sannolikt att vissa riskgrupper återfinns just i den kategori som inte är ansluten. En viktig policyfråga blir där- 155Bacher-Hicks et al. (2019). Studien har en kvasiexperimentell uppläggning som säkerställer att orsakssambandet går från skolregim till långsiktiga konsekvenser. 156Hjalmarsson et al. (2014). 157Åslund et al. (2018). för hur dessa riskgrupper ska identifieras och nås med åtgärder för ökat deltagande. Forskningen om sambanden mellan problem i skolan och psykisk ohälsa tyder på att problemen börjar tidigt, och tidiga insatser är därför motiverade ur både det individuella och samhälleliga perspektivet. •Kvaliteten i förskolan är viktig. Andelen utbildade förskolelärare är relativt låg och dessutom avtagande. •Förbättrade förutsättningar för en ökad likvärdighet och kun- skapsutveckling i förskolan skulle gynna barns lärande och utveck- ling samt minska och förebygga behovet av insatser i . Förskolan som skolform står ofta i bakgrunden när det presenteras nationella satsningar för att lyfta den svenska utbildningen. Utöver satsningar på att fler barn ska gå i förskolan, behöver förskolans styrka och särart speglas i den nationella utbildningspolitiken. •Den obligatoriska skolan fyller en viktig funktion för att utjämna uppväxtvillkor. Ännu var den svenska skolan ett in- ternationellt föredöme i kraft av goda utbildningsresultat gene- rellt och en hög lägstanivå. Den kraftiga resultatförsämringen har dock lett till en reviderad syn på den svenska skolan, och många av de reformer som ge- nomförts har kommit att ifrågasättas. Ett antal motåtgärder har också vidtagits. •De senaste två PISA-mätningarna har visat att kunskaperna hos inrikes födda elever med svensk bakgrund har återhämtat sig rela- tivt väl. För elever med utländsk bakgrund är situationen mindre gynnsam. Till en del beror detta på att barn och ungdomar kom- mit till i högre åldrar, men det finns indikationer på att de resurser som har satts in för att möta den större uppgiften inte har varit tillräckliga.158 •Resultatskillnaderna mellan kommuner och skolor har ökat. Detta förklaras framför allt av ökade skillnader i elevers studieförutsätt- ningar, det vill säga en ökad sortering, och mindre av ökade kva- 158SOU 2020:28, s. 411. litetsskillnader mellan skolor. Det finns dock vissa systematiska skillnader i skolkvalitet; de mindre kommunerna har genomsnitt- ligt sämre kvalitet i skolorna än de större. Huvudorsaker till den ökade spridningen mellan skolor är dels en ökad boendesegrega- tion, dels en ökad både medveten och omedveten sortering av eleverna till följd av skolvalet. •Lärarresurstilldelningen är kompenserande vad avser lärartäthet men inte när det gäller kompetens. De skolor som har minst gynn- samma förutsättningar har visserligen fler lärare per elev men också de minst kvalificerade lärarna. I genomsnitt finns en tydlig diffe- rentiering av resurser både på skolnivå och individnivå. Skolan lyckas dock inte omvandla resurserna till högre lärarkompetens på de skolor som har störst behov. Det finns alltså utrymme för att ytterligare förstärka det kompensatoriska inslaget i skolans re- sursfördelning. •Familjebakgrunden och de uppväxtvillkor som är förknippade med den påverkar resultaten i skolan starkt; mer än hälften av variationen i resultat förklaras av bakgrunden. Den ökning av familjebakgrundens betydelse som har observerats beror dock på att familjebakgrunden fått större betydelse bland utrikes födda barn. Bland svenskfödda har uppväxtmiljöns bety- delse varit oförändrad . Föräldrarnas inkomster har dock kommit att spela en ökande roll för barnens resultat. •Skolvalets effekter på den allmänna prestationsnivån varierar i gjorda uppskattningar mellan noll och svagt positiva, i något en- staka fall negativa. De eventuella positiva effekterna fördelar sig i någon studie neutralt men förefaller i andra komma elever med gynnsamma förutsättningar till del, vilket i så fall motverkar sko- lans kompenserande uppdrag. Tydliga effekter finns som nämnts på segregationen, liksom på betygsinflationen. •De fristående skolorna har enligt en uppskattning ett något högre mervärde än de offentliga, vilket kan bero på antingen högre kva- litet i undervisningen eller på selektion och kamrateffekter. De är också finansiellt överkompenserade. •Den fria etableringsrätten försvårar kommuners försök att mot- verka segregation. Den verkar också kostnadsdrivande. •Valet till gymnasiet har avgörande betydelse för den fortsatta ut- bildningen och yrkesvalet. Det styrs i stor utsträckning av bak- grundsfaktorer som kön och föräldrars utbildning, i synnerhet för de utbildningslinjer som är yrkesinriktade. •Denna tröghet i rekryteringsmönstren indikerar att olika subven- tioner och andra åtgärder i ett senare skede inte får så stora effek- ter. Slutsatsen stärker den allmänna bilden att tidiga åtgärder i livscykeln har bäst förutsättningar att påverka skeendet. •Även valen till den högre utbildningen påverkas starkt av familje- bakgrunden och därmed sammanhängande uppväxtvillkor. Mönst- ret att de mest generella och prestigefyllda utbildningarna också är de som är minst styrda av bakgrundsfaktorerna går igen. Inom respektive utbildningar finns vissa könsbundna mönster kvar. •Utbyggnaden av nya högskolor och universitet i landet har dock inneburit en viss breddning av rekryteringen och därmed också av humankapitalbildningen i landet. verkar starka kraf- ter i näringslivets utveckling i motsatt riktning och bidrar till en koncentration av humankapitalet till storstadsområdena.