sou · H8B359 · 2020-10-19 00:00:00 — Utredningen har analyserat tre modeller för företagsfinansiering Inom ramen för utredningens arbete har tre modeller för företags- finansiering övervägts. •Alternativ 1 innebär att det statligt ägda bolaget partner () skulle ta över finansieringen av projektbolagen. Därmed skulle holdingbolagen inte ha någon funktion i finansi- eringen av projektbolagen. Alternativet skulle innebära ett tilläggs- uppdrag till . •I alternativ 2 ska holdingbolagen (utredningens förslag) gemen- samt skapa ett bolag med ansvar för att erbjuda finansierings- lösningar till de projektbolag som uppstår som ett resultat av högskolornas verksamhet. Det gemensamt ägda bolaget skulle fatta investeringsbeslut och sköta all rapportering. Enligt alter- nativ 2 skulle holdingbolagen ha kvar sin funktion att identifiera nya företag och sina kontakter in på högskolorna. •Alternativ 3 är en modell som några av holdingbolagen, samt FUHS själva utvecklat och föreslagit utredningen inne- bär att holdingbolagen behåller sin nuvarande verksamhet men att de skapar ett gemensamt bolag för strukturkapital och lärande. Det gemensamma bolaget skulle samla in information om de olika holdingbolagen och rapportera tillbaka till regeringen. Nedan analyseras de tre olika alternativen. Därefter följer en samlad bedömning om varför utredningen föreslår alternativ 2. Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... Utredningen gör bedömningen att alternativ 1 inte skulle vara genomförbar Alternativ 1 skulle innebära att tillsammans med (hädanefter ) skulle få i uppdrag att utöka sin nuvarande verksamhet så att den även omfattar de projektbolag som uppstår som ett resultat av verksamheten vid landets högskolor. beskrivs mer ingående i avsnitt 3.3.7. Med detta alternativ skulle holdingbolagen inte längre bedriva någon egen verksamhet inom riskkapital. skulle få i uppdrag att ta fram ett erbjudande som specifikt riktar sig mot de projekt- bolag som uppstår vid landets högskolor och som bildats för att ut- veckla lärares och studenters egna idéer. Holdingbolagens befintliga innehav skulle övergå till . Innovationskontoren skulle ha i upp- drag att slussa studenter, doktorander och forskare till . För detta skulle Innovationskontorens personal behöva ha kompetens i finansieringsfrågor. Holdingbolagens uppdrag skulle här renodlas till att finansiera tjänstebolag och andra juridiska personer som ut- vecklar idéer ägda av högskolan. Om skulle få ett samlat ansvar för riskkapital, som de innehav som holdingbolagen har överförs till bolaget, bildas en nationell aktör med ett samlat finansieringsansvar för projekt- bolag i mycket tidiga skeden för hela landet. Holdingbolagen skulle då inte själva från få genomföra fler investeringar. skulle med förslaget ha goda förutsättningar att ta fram ett brett erbjudande. Utöver de produkter som erbjuder skulle även möjligheten att utveckla konvertibla skuldebrev och op- tioner (jämför amerikanska SAFE6) kunna undersökas. I de fall som riskkapital anses lämpligt skulle få i uppdrag att genom- föra och förvalta investeringar i projektbolagen. För att kunna genomföra investeringar i projektbolag måste krav på privat medfinansiering försvinna helt i bolagens tidiga utvecklings- faser (i de så kallade projektbolagen). För att säkerställa ett flöde av idéer från lärosätenas stöd för nyt- tiggörande skulle tilldelas ytterligare resurser för administra- tion och drift av denna verksamhet. skulle utse en kontaktper- son för varje högskola som arbetar nära högskolornas innovations- 6Beskrivning av SAFE (): safe-primer/safe. Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... kontor eller motsvarande verksamheter. Finansieringstjänsterna ska omfatta landets samtliga högskolor. Verksamhetens uppföljning skulle ske i ägardialogen med och utvärderas på samma sätt som övriga verksamhet. För att skulle kunna adressera kapitalgapet för högskolor- nas projektbolag bör regeringen avsätta . Av detta belopp får maximalt användas till för- valtningskostnader. Fördelningen av investeringarna ska ske så att de tar hänsyn till högskolornas storlek och annan tillgänglig finansi- ering i närområdet. Utöver de kommer även att ta över holdingbolagens befintliga aktier. Andelarna ska integreras i nuvarande verksamhet. Med övertagandet av holdingbolagens aktier och eventuell ytterligare finansiering (se nedan) kommer förvaltningskostnaderna kunna minskas. Vidare ska tillsammans med under- söka möjligheten att inrätta en nationell fond för riskkapital som kan motfinansieras av ERUF. GreenTech-fond (som fi- nansieras av bland andra ) kan agera förebild för hur arbetet kan riggas. Med investeringsverksamheten är målet är att ska kunna gå in som an aktiv investerare och att behålla sina andelar på ett ansvarsfullt sätt över flera investeringsrundor. Åter- rapporteringen skulle ske på samma sätt som (se avsnitt 3.7.4). Utredningen förordar alternativ 2 som innebär inrättandet av ett nationellt finansieringsbolag Detta alternativ innebär att holdingbolagen ska finnas kvar men ett aktieägaravtal skapas mellan bolagen som innebär grundandet av ett gemensamt bolag, här kallat Finansieringsbolaget. I Finansierings- bolagets uppdrag bör alltså ingå att förvärva, förvalta och avyttra andelar i företag byggda på idéer från studenter och forskare samt investera i dessa företag, dock utan att bedriva bank- och finansi- eringsrörelse. Detta bör ingå i föremålet för Finansieringsbolagets verksamhet. Besluten om tilldelning av finansiering fattas av Finansi- eringsbolaget och därmed fattas inga beslut för så kallade projektbolag av holdingbolagen. Holdingbolagens befintliga innehav ska överlåtas till Finansieringsbolaget. Holdingbolagen fortsätter liksom i alterna- tiv 1 att investera i resultat och idéer ägda av högskolan. Vidare ska Finansieringsbolaget erbjuda en blandning av olika finansieringslös- Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... ningar, däribland mjuka lån och konvertibler. Finansieringsbolaget ska undersöka om detta kan genomföras i samverkan med . Det nya bolaget kommer, i likhet med holding- bolagen, att vara ett statligt bolag. Återrapportering ska ske i form av årlig uppföljning i årsredovisning för Finansieringsbolaget och verksamheten ska även ingå i den utvärdering som sker av hög- skolornas nyttiggörande . (se avsnitt 7.2). Finansieringsbolaget ägs till lika delar av högskolor med holding- bolag. ska utses av högskolorna genom konsortiet. Det kan vara lämpligt att ledamotskap i styrelsen roterar mellan de högskolor som har holdingbolag under en viss given period. Fördelningen av kapitalet ska ske så att de tar hänsyn till hög- skolornas storlek och annan tillgänglig finansiering i närområdet. Beräknad driftskostnad för finansieringsbolaget uppgår till 10 mil- joner kronor. Detta ska finansiera cirka 10 helårsarbetskrafter och inkludera kompetenser såsom finansiering, affärsutveckling, affärs- juridik, statsstöd och immaterialrätt. Med ett anslag på för investeringar kommer det innebära en driftskost- nad på . Då det befintliga innehavet av aktier ska övergå till Finansieringsbolaget kommer det att leda till vissa skal- fördelar. Med övertagandet av holdingbolagens aktier och eventuell ytterligare finansiering (se nedan) kommer driftskostnadernas andel av de investerade kapitalet att kunna minskas. Från får holdingbolagen inte genomföra några fler investeringsbeslut för riskkapital i så kallade projektbolag, utan dessa kommer att ske av Finansieringsbolaget. Holdingbolagens uppgift blir i stället att identifiera nya investeringar och presentera dessa för beslutande investeringsgrupp. Hur den exakta organisa- tionen blir eller hur beslutsordningen ser ut får bestämmas vid bildandet av Finansieringsbolaget. Att de befintliga holdingbolagens uppgift blir att förmedla investeringsmedel för de s.k. projektbolagen föreslås framgå av den nya bolagsordningen för holdingbolagen. Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... Utredningen gör bedömningen att alternativ 3 inte är genomförbart Det tredje alternativet är ett förslag som FUHS inkommit med och som bearbetats av utredningen. Alternativet skulle innebära inrätt- andet av ett gemensamägt nationellt bolag. I förslaget skulle holding- bolagen få behålla sin nuvarande verksamhet och innehav. Det nationella bolaget skulle ägas av holdingbolagen gemensamt och ha till syfte att öka samarbetet mellan holdingbolagen. Bolaget skulle ta fram gemensamma strategier och arbetssätt. Bolaget skulle även ha ansvaret för uppföljningen av holdingbolagens investerings- verksamhet och ska ansvara för återrapporteringen till . I förslaget skulle det ingå att håller årliga möten med samtliga holdingbolag (så kallade hearings). Det natio- nella bolaget skulle även vara en möjlig väg in för investerare och andra aktörer som av olika anledningar vill etablera en relation med projektbolagen. Befintliga innehav, nya investeringsbeslut samt portföljförvalt- ning skulle ligga kvar hos de 18 holdingbolagen. finns cirka 10 helårsarbetskrafter som är lokalt anställda på holdingbolagen och förslaget skulle innebära att dessa tillgängliggörs till samtliga hold- ingbolag. Det nationella bolaget skulle ha till uppgift att fördela dessa resurser mellan de olika bolagen. Investeringsfokus skulle för- bli oförändrat, det vill säga att holdingbolagen endast skulle inve- stera i projektbolag som uppstått som ett resultat av den egna hög- skolans verksamhet. Möjligheten att investera i projektbolag som uppstått vid andra högskolor än det egna skulle kvarstå i bolags- ordning. De totala driftskostnaderna av det gemensamma bolaget beräknas uppgå till . Detta inkluderar också ersättningar för investeringsansvariga som tillgängliggörs till andra holdingbolag. I likhet med de övriga alternativen föreslås ett årligt anslag på för investeringar. Som tidigare beskri- vits (se avsnitt 3.7.5) investerade holdingbolagen gemensamt i snitt . Med anslagsökningen kommer tillgängligt investeringskapital att öka väsentligt och investeringstakten kommer potentiellt mer än att fördubblas. Därutöver skulle det undersökas om det gemensamma bolaget kan ansöka om ERUF-medel. Sammantaget skulle förslaget medföra att holdingbolagen skulle att kunna investera i fler projekt- Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... bolag samt att de skulle kunna vara aktiva ägare över flera investerings- omgångar. Driftskostnadernas andel skulle bestämmas av tillgängligt kapital och vad utredningen förstår skulle totalt cirka 10 helårsarbetskrafter att finansieras för en kostnad av . Holding- bolagen skulle fortsatt att ha sin personal och dessa skulle delvis att finansieras av det gemensamma bolaget. Jämförande analys visar att alternativ 2 är att föredra Tabellen nedan är utredningens samlade bedömning av de tre alter- nativen. Varje alternativ har tilldelats poäng där 1 är det lägsta och 3 det högsta. I löptexten under tabellen motiveras poängtilldelningen. Tabellen är ett underlag för reflektion och analys. Det har inte skett någon viktning av de olika posterna, så att kostnad väger lika tungt som exempelvis närhet till högskolor eller representation i landet i den samlade bedömningen. Tabell 9.1 Fördelar och nackdelar med 3 olika alternativ för finansiering (3 bäst och 1 sämst) b: Närhet till högskolorna c: Närhet till regionalt näringsliv d: Befintliga strukturer e: Jämlik fördelning av kapital g: Utbud av produkter h: Antal statliga aktörer i: Risk för jäv j: Sannolikhet övrig finansiering Källa: Utredningens egen bearbetning. I tabellen har utredningen listat tio olika faktorer som påverkar bedömningen av de olika alternativen. till kostnad (a) för de olika alternativen så är alternativ 1 () det alternativ som utred- ningens anser vara mest kostnadseffektivt. Förklaringen till detta är Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... att kan docka på verksamheten i befintliga strukturer och där- med skapa stordriftsfördelar. modell skulle innebära att färre arbetar med finansieringsverksamheten till högskolornas projekt- bolag jämfört med de två övriga alternativen. I alternativ 2 (Finansi- eringsbolaget) kommer själva finansieringsverksamheten att ligga hos det gemensamma bolaget. Det kommer också att innebära en del skalfördelar. innebär grundandet av det gemensamma bo- laget upprättandet av nya strukturer och det kommer att ta tid innan dessa strukturer är på plats. Alternativ 3 (gemensamägt nationellt bolag) skulle innebära att holdingbolagen har kvar sin befintliga per- sonal samt att det skulle krävas personal för det nya bolaget. Inve- steringstakten skulle uppskattningsvis att uppgå till . Alternativet skulle innebära att holdingbolagen kom- mer att kunna spela en mer aktiv ägarroll i projektbolagen jämfört med de andra alternativen. Det är dock inte känt vilket värde som ägarrollen skapar i projektbolagen. En klar fördel med alternativ 3 skulle vara att holdingbolagen har (b)en accepterad och erkänd roll vid landets högskolor. De har, utifrån vad utredningen kan bedöma, ett starkt stöd bland hög- skolornas styrelser. De har även, enligt dem själva, en stark ställning bland doktorander och forskare på högskolorna. Alternativ 3 bygger vidare på de strukturer som holdingbolagen har skapat under årens gång. Alternativ 2 är en mellanväg, där holdingbolagen behåller en roll i att identifiera och gemensamt beslutar om vilka projektbolag som Finansieringsbolaget ska investera i. Alternativ 1 skulle inne- bära att finansieringsverksamheten helt flyttar bort från holding- bolagen och närheten till högskolorna går förlorad. Då ägs av staten och av regionala aktörer finns det i alterna- tiv 1 en nära koppling till den regionala utvecklingen (c) som hög- skolornas holdingbolag inte bedöms ha i samma utsträckning. Alter- nativ 1 skulle också innebära att finansieringen skulle flyttas över till befintliga strukturer (d) som ligger under statlig förvaltning. kan styra verksamhet och det finns upprättade rutiner för hur rapporteringen (f) ska gå till. Genom ägardirektiv skulle det säkerställas att det sker en jämn fördelning av finansiering över landet (e). De två andra alternativen skulle också innebära en förbättrad rapportering och styrning jämfört med , men får i utredningens bedömning lägre poäng eftersom det inte finns rutiner på plats . Gällande allokeringen av kapital över landet Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... anser utredningen att alternativ 3 skulle medföra en risk att de landets stora högskolor bli överrepresenterade. Att holdingbolagen dessutom får behålla sitt eget investeringskapital och återinvestera sina vinster i nya bolag för en ökad ojämlikhet över en längre tidshorisont. Egentligen innebär det samma system som , där klyftorna mellan stora och små högskolor skulle öka . Alternativ 1 och alternativ 2 skulle innebära att projektbolagen får tillgång till olika finansieringsinstrument (g) i form av lån, kon- vertibler och riskkapital. Alternativ 3 alternativen skulle innebära en mer fokuserad satsning på riskkapital. Enligt skrivelser som inkom- mit till utredningen från olika företagsfrämjande aktörer är det bättre om staten kan stödja mångfald av produkter eftersom risk- kapital inte lämpar sig för alla projektbolag. En ytterligare utmaning med riskkapital, utifrån vad utredningen förstår, är att det är svårt att bedöma ett värde av bolag i väldigt tidiga faser. Då kan i stället andra finansieringsalternativ vara bättre lämpade. En utökad satsning på riskkapital enligt alternativ 3 skulle inne- bära att holdingbolagen kan följa bolagen längre i deras utveckling. Det innebär att det blir ytterligare en statlig aktör (h) som arbetar med riskkapital på marknaden. Utredningen anser att statlig före- tagsfinansiering ska komplettera marknaden och täppa det kapitalgap som privata aktörer inte täcker. Utredningen anser att alternativ 2 och 3 skulle innebära en konkurrens mellan statliga riskkapitalbolag (det vill säga och holdingbolagen). Med alternativ 3, där holdingbolagen skulle kunna följa med projektbolagen över flera investeringsomgångar, skulle holdingbolagen inneha en onaturligt stark ställning bland de bolag som uppstått utifrån högskolornas verksamhet. Detta skulle i sin tur kunna innebära en snedvriden kon- kurrens i det marknadssegmentet. Utredningen anser inte denna situation är önskvärd. I utredningen har FUHS och andra aktörer uttryckt farhågor för alternativ 1 och att skulle få en dominerande ställning på marknaden. Här finns det, enligt dem, en risk för att skulle fortsätta att investera i framgångsrika projektbolag över flera omgångar utan att släppa in privata investe- rare. Utredningen noterar denna risk och anser att risken minskar ifall projektbolagen skulle erbjudas finansieringslösningar som inte baseras på portbolagets uppskattade värde. Under arbetets gång har utredningen fått några indikationer på att motsvarande jäv (i) skulle kunna förekomma i holdingbolagens Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... I alternativ 3 där holdingbolagen bedriver investeringsverksamhet finns det ett par situationer där det finns risk för jäv. Den ena är att holdingbolagens ställning gör att innovations- kontoren rekommenderar kontakt med holdingbolagen som i sin tur informerar om sitt erbjudande. Då innebär en situation där projekt- bolagen endast får information om holdingbolagens riskkapital och exempelvis inte låneprodukter. Jävet består i att holdingbo- lagen vill investera i lovande bolag eftersom holdingbolagen sam- tidigt har som krav att de ska generera vinst. En ytterligare situation som kan innebära jäv är om projektbolagen också är med i ett holding- bolags inkubator. Som delägare av projektbolaget kan inkubatorn potentiellt ge det projektbolaget mer stöd jämfört med projektbolag där holdingbolaget inte äger några andelar. Risken för jäv är större ju mer makt holdingbolagen har över investeringsbesluten, det vill säga alternativ 3. Det finns exempel på holdingbolag som arbetar med ERUF- finansierade projekt (j). Det finns däremot inga exempel på när holdingbolag arbetar med riskkapital som delfinansieras av ERUF. är däremot delvis finansierat av ERUF och har varit så under de senaste två programperioderna. Utredningen gör bedöm- ningen att har bättre förutsättningar att inrätta en nationell investeringsfond som delfinansieras av ERUF. Det finns också exempel på andra finansieringsinstrument som driver med hjälp av ERUF-medel. 9.3.3Högskolorna bör använda holdingbolagen i större utsträckning Utredningens förslag: Staten bör som ägare inte begränsa hold- ingbolag vid högskolors förvärv av aktier, andelar i ekonomiska föreningar eller andra associationer beloppsmässigt. Utredningen anser att holdingbolag är ett bra verktyg för ett kom- mersiellt nyttiggörande av resultat från forskningsverksamhet och att nyttiggörandet genom bolagen bör utvecklas. I dialogen med högskolorna har det framkommit att högskolorna har många sorters samarbeten, investeringsverksamhet borträknad, som sker inom ramen för aktiebolag, handelsbolag, ekonomiska föreningar och Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... andra sorters associationer där det rättsliga ansvaret övergår till associationen. Detta har också redovisats av utredningen i kapitel 3. Frågan om investeringsverksamheten diskuteras i avsnitt 5.1.2. har ett generellt bemyndigande givits till högskolorna (lik- som andra myndigheter) att använda anslagsmedel på upp till ett prisbasbelopp för att finansiera medlemskap i vissa organisationer. Den ökade handlingsfrihet som föreslås för högskolorna att agera genom holdingbolagen (där bolagsformen i sin natur ökar friheten) avser således sådana samarbeten där nya åtaganden införs, där hög- skolans finansiering överstiger ett prisbasbelopp och där ett kom- mersiellt nyttiggörande av resultat från utbildnings- och forsknings- verksamhet avses. Enligt utredningens mening ska det inte krävas att nyttiggörandet genom medlemskapet eller ägandet av andelen är förestående utan det bör vara tillräckligt att ett nyttig- görande avses underlättas eller ske i ett förstående led, för att sam- arbetet och bildandet av den nya associationen ska omfattas av den nya friheten för högskolan. Detta medför att holdingbolaget i varje enskilt fall måste noga pröva om det avtal som förslås ingås kan för- väntas leda till ett kommersiellt nyttiggörande och därmed har en potential för nya innovationer. Säkerställandet av att så sker, sker genom ägarstyrningen. Om ett enskilt samarbete medför åtaganden för holdingbolaget på mycket stora belopp skulle det dock kunna övervägas att frågan om den enskilda investeringen ska underställas en ägarprövning. Skälet till att någon form av övre gräns skulle kunna vara lämplig är att merparten av de avtal som är relevanta av företrädare för hög- skolor uppgetts vara mellan och . Utredningen anser det dock inte vara lämpligt att redan nu föreslå någon exakt beloppsgräns. Det bör i stället avgöras från fall till fall av holdingbolagets styrelse. Frågan om ägarstyrning behandlas när- mare i avsnitt 5.1.3. Den ökade frihet att genom holdingbolagen använda högskolor- nas medel för ett ökat nyttiggörande av resultat från forsknings- och utbildningsverksamhet, avses leda till att fler resultat nyttiggörs. För att säkerställa att så sker bör – utöver de krav som angetts ovan – avtalen om bildande av aktiebolag med mera ingås inom ramen för högskolans holdingbolag. På så sätt tydliggörs att den ram som gäller för holdingbolagets verksamhet genom dess bolagsordning blir styr- ande för vilken sorts avtal som får ingås, som former för Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande ..... en tydlig styrning och uppföljning av de nya associationerna skapas. Det kan innebära att det vid högskolor bildas dels ett holdingbolag men dels också nya associationer inom ramen för holdingbolagets verksamhet, där holdingbolaget i stor utsträckning i praktiken ansvarar för att korrekt bokföring, redovisning och att uppföljning sker. I särskilt avsnitt i utredningen redovisas också att de nya associa- tioner som bildas under holdingbolaget ska redovisas av högskolan i dess redovisning med angivande av syfte, avsett nyttiggörande och använt belopp. 9.3.4Holdingbolagen bör inte kunna bedriva egen uppdragsutbildning men väl annan utbildningsverksamhet Holdingbolagen kan inte bedriva uppdragsutbildning själva utan enligt regeringens riktlinjer bara ”förmedla” uppdragsutbild- ning (se avsnitt 3.7.6). Som beskrivs i avsnitt 3.7.6 förekommer uppdragsutbildnings- verksamhet i ringa uppfattning hos holdingbolagen. Frågan är då om utredningen kan eller bör föreslå åtgärder som underlättar en utökad uppdragsutbildningsverksamhet inom ramen för holding- bolagsverksamheten. Utredningen anser inte att så är fallet. Dels då det kräver ändring av uppdragsutbildningsförordningen, så att denna även omfattar holdingbolagen, dels då det även i övrigt krävs åtgärder för att säkerställa att av holdingbolagen på självständig grund utförd uppdragsutbildningsverksamhet uppfyller samtliga krav på kvalitet och utbildningsinnehåll, som utbildning förmedlad av bolagen, enligt lag ska uppfylla. Det finns ingenting som pekar på ett stort behov av att ge bolagen denna möjlighet. Utredningen anser däremot att möj- ligheten att förmedla uppdragsutbildning bör finnas kvar och bedömer att holdingbolagen är väl lämpade för att utföra denna upp- gift, om bara de förvaltande högskolorna själva vill det. Utredningen bedömer att det finns en möjlighet att utöka uppdragsutbildnings- verksamheten inom ramen för holdingbolagen utan att ändra på det så kallade förmedlingskravet; exempelvis genom att högskolan inom sin verksamhet vidtar åtgärder för att tydligare definiera behov av utbildning i samverkan med berörda arbetsgivare och avsätta resurser för sådant arbete. Holdingbolagen som verktyg för ökat nyttiggörande .....