sou · H8B343 · 2020-08-20 00:00:00 — regeringen bestämmer har sin grund i regeringens så kallade rest- kompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3, 11.3.1 och 11.3.4. Paragrafen innehåller bestämmelser om hur läraren vid betygssätt- ningen ska förhålla sig till elevens resultat på det nationella provet. Ändringen innebär att kurs ersätts med ämne och mer specificerat den nivå i ämnet som det ges ett nationellt prov i. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.4.7. Paragrafen reglerar hur utbildningen i ämnen struktureras i gym- nasieskolan och hur omfattningen i ämnen ska anges. I första stycket byts kurser ut till ämnen. Att utbildningen i gym- nasieskolan ges i form av ämnen är grunden för en ämnesutformad gymnasieskolan. Vidare anges att ämnen består av nivåer. I andra stycket framgår att poängomfattningen för varje nivå i ett ämne ska anges. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3, 11.3.1 och 11.3.2. Paragrafen reglerar elevens rätt att läsa om ett ämne och huvud- mannens skyldighet att erbjuda ytterligare utbildning av samma slag. I första stycket ändras paragrafen genom att kurs ersätts med ämne. I en ämnesutformad gymnasieskola med ämnesbetyg har en elev som har fått ett icke godkänt betyg i ett ämne efter en avslutad nivå rätt att läsa om ämnet och huvudmannen har en skyldighet att erbjuda utbildning av samma slag som den eleven fått underkänt på. Utbildning av samma slag som den eleven fått underkänt på innebär att eleven ska erbjudas att läsa om den eller de nivåer som det under- kända betyget gäller för. Betygssättning i ämnen regleras i 15 kap. 22 §. Bemyndigandet i andra stycket ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer rätt att föreskriva om vad som krävs för att få börja läsa ett ämne. Eftersom ämnen består av nivåer och det är progression mellan dessa ska det normalt sett inte finnas för- kunskapskrav mellan en nivå och nästa i samma ämne. Det skulle dock kunna krävas, till exempel på grund av säkerhetsskäl, och därför finns även nivåer med i bemyndigandet. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.1. Paragrafen reglerar kraven för vad som ska ingå i en yrkesexamen. Första stycket ändras i enlighet med att kurser tas bort. ett ämne läses i nivåer med start på den första nivån är det tillräckligt att ange ämnena med omfattning i form av gymnasiepoäng. Andra stycket ändras genom att upplysningsbestämmelsen ändras i enlighet med att kurser tas bort och att det anges att ämnen är uppbyggda av nivåer. Bestämmelsen disponeras enligt en punktlista för att förbättra läsbarheten. Vidare omformuleras den för att tyd- ligare uttrycka att de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har sin grund i reger- ingens så kallade restkompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.1. Paragrafen reglerar kraven för vad som ska ingå i en högskole- förberedande examen. Första stycket ändras i enlighet med att kurser tas bort. Eftersom ett ämne läses i nivåer med start på den första nivån är det tillräckligt att ange ämnena med omfattning i form av gymnasiepoäng. Upplysningsbestämmelsen i tredje stycket ändras i enlighet med att kurser tas bort och att gymnasieskolan är ämnesutformad. Efter- som en viss godkänd nivå omfattar underliggande nivåer behöver endast den högsta nivå som gäller för att uppnå omfattningen i gym- nasiepoäng anges. Vidare omformuleras upplysningsbestämmelsen för att tydligare uttrycka att de föreskrifter som meddelas av regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer har sin grund i reger- ingens så kallade restkompetens enligt 8 kap. 7 § regeringsformen. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.1. Paragrafen reglerar hur utbildningen ges och hur omfattningen i ämnen ska anges inom vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år. I första stycket ändras så att kurser tas bort och ämnen och nivåer läggs till. Ändringen är en konsekvens av att ämnesbetyg införs i vidareutbildningen i form av ett fjärde tekniskt år. Andra stycket ändras genom att kurs tas bort och att poäng- omfattningen i stället ska anges för varje nivå i ett ämne. I tredje stycket finns ett bemyndigande där kurs ersätts med ämne eller en viss nivå i ett ämne. Ändringen finns beskriven i kommen- taren till 16 kap. 24 §. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3.1 och 11.3.2. Paragrafen reglerar elevens rätt att läsa om ett ämne och ett bemyn- digande till regeringen om att föreskriva om detta. I första stycket tas kurs bort. Det regleras att en elev som har fått ett icke godkänt betyg i ett ämne efter en avslutad nivå har rätt att läsa om ämnet. Bemyndigandet i andra stycket ger regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer möjlighet att meddela ytterligare före- skrifter om vad som krävs för att få läsa om ett ämne. Ändringarna beskrivs i kommentaren till 16 kap. 24 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.1. I paragrafen finns bestämmelser om när betyg ska sättas i gymnasie- särskolan. Första och andra styckena har ändrats genom att kurs ersatts av ämne vilket innebär att betyg ska sättas i ämnet och inte på en kurs. Ämnen är uppdelade i nivåer som följer på varandra i progression och efter varje avslutad nivå sätts ett nytt betyg i ämnet som ersätter det förra betyget. Tredje stycket är nytt viket innebär att det nuvarande tredje stycket flyttas till ett fjärde stycke. Av det nya tredje stycket framgår att det betyg eleven får i ett ämne efter en viss avslutad nivå också omfattar underliggande nivåer i ämnet, vilket kommer sig av att efter varje avslutad nivå sätts ett nytt betyg i ämnet som ersätter det förra betyget. Det införs vidare en hänvisning till 23 § andra stycket, som reglerar när betyg inte sätts, samt regleras att ett eventuellt godkänt betyg i ämnet inte raderas på grund av att betyg inte sätts på nästkommande nivå i ämnet. Det nya fjärde stycket motsvarar det nuvarande tredje stycket med ändringen att kurs har bytts ut mot ämne. Det nuvarande fjärde stycket har flyttats till en egen paragraf, 22 a §. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3.1 och 11.3.3. Paragrafen är ny och dess innehåll finns i nuvarande reglering i 22 § fjärde stycket. Innehållet flyttas för att inte 22 § ska bli för om- fattande och för att bemyndigandet bedöms fungera i en egen para- graf då det inte är direkt kopplat till innehållet i 22 §. Regeringen har tidigare uttalat att bemyndigandet ger möjlighet att meddela före- skrifter till exempel om att läraren inte ensam ska sätta betyg vid utbildning som är arbetsplatsförlagd (prop. 2009/10:165, s. 785). Paragrafen reglerar betygsskalan för ämnen i gymnasiesärskolan. Första stycket ändras genom att kurs ersätts med ämne. framgår att varje betyg som sätts i ämnet efter avslutad nivå är ett betyg i ämnet. Paragrafen behandlas i avsnitten 13.1.2 och 13.1.3. Paragrafen reglerar för gymnasiesärskolan hur utbildningen i ämnen ges och hur omfattningen i ämnen ska anges. Ändringen i första stycket innebär att kurs ersätts med ämne och att det anges att ämnen består av nivåer. Ändringen är en följd av att ämnesbetyg införs i gymnasiesärskolan. I andra stycket tas kurs bort och nivå i ämne läggs till så att det framgår att poängomfattningen för varje nivå i ett ämne ska anges. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3, 11.3.1 och 11.3.2. Paragrafen reglerar elevens rätt att läsa om ett ämne och ett bemyn- digande till regeringen om att föreskriva om detta samt om krav för att få läsa ett ämne. Ändringen i första stycket innebär att kurs ersätts med nivå i ett ämne. Ändringarna i första och andra styckena finns beskrivna i kom- mentaren till 16 kap. 24 §. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.1. 3Senaste lydelse 2012:109. I paragrafen finns bestämmelser om formerna för den kommunala vuxenutbildningen. Första stycket ändras genom att det preciseras att utbildning på grundläggande nivå, särskild utbildning på grundläggande nivå och utbildning i svenska för invandrare bedrivs i form av kurser och att utbildningen på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gym- nasial nivå bedrivs i form av ämnen som består av nivåer. Ändringen är en konsekvens av ämnesutformningen av utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå. Andra och tredje styckena ändras så att kurser ersätts av nivåer i ämnen. Ämnen och nivåer finns beskrivna i kommentaren till 15 kap. Ett nytt fjärde stycke införs med ett nytt bemyndigande till reger- ingen eller den myndighet regeringen bestämmer att få föreskriva om att utbildning på gymnasial nivå eller i särskild utbildning på gymnasial nivå som inte bedrivs enligt gymnasieskolans eller gymnasiesärskolans ämnesplaner får bedrivas i form av kurser. Bemyndigandet ger möjlig- het att även fortsatt bedriva orienteringskurser och individuella kurser i utbildning på gymnasial nivå eller i särskild utbildning på gymnasial nivå. Ändringarna är en konsekvens av att gymnasieskolan och gym- nasiesärskolan blir ämnesutformade och att vuxenutbild- ning i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå anpassas till det genom att också ämnesutformas. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3.1, 11.3.2, 11.6.1 och 11.6.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om kursplaner och ämnesplaner. I andra stycket görs en ändring som innebär att också ämnen införs i bemyndigandet. Ändringen är en konsekvens av att ämnes- planer finns med i bemyndigandet och att utbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning på gymnasial nivå ämnesutformas. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.1, 11.3.1 och 11.6.1. Paragrafen innehåller bestämmelser om rätt att fullfölja utbildning och om huvudmannens möjligheter att besluta att en elevs utbild- ning ska upphöra. Första stycket ändras genom att ämne införs med tillägget att rätten är kopplad till en viss nivå i ämnet. Även i andra stycket består ändringen av att ämne införs och att det är utbildningen på den aktuella nivån i ämnet som ska upphöra. Ändringen är en följd av att ämnen som är indelade i nivåer införs i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3.1, 11.3.2 och 11.6.1. Paragrafen reglerar ett bemyndigande till regeringen eller den myn- dighet som regeringen bestämmer att föreskriva om rätt att delta i utbildning på gymnasial nivå. I paragrafen ersätts kurser med ämnen och nivåer i dessa ämnen. Ändringen är en följd av att ämnen som är indelade i nivåer införs i utbildning på gymnasial nivå. Någon förändring i sak är inte avsedd. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3.1 och 11.3.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om betyg på kurser. I första stycket har det som rör betygssättning i ämnen i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå flyttats till en ny paragraf, 35 a §. De utbildningar där betyg ska sättas på avslutad kurs räknas upp. Bemyndigandet i tredje stycket flyttas till en separat paragraf, 20 kap. 35 b §, vilket beskrivs i kommentaren till paragrafen. Ändringen är en följd av att ämnesbetyg införs i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.3.1. Paragrafen är ny och innehåller bestämmelser om betyg i ämnen inom vuxenutbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå. Paragrafen motsvarar 15 kap. 22 § i gymnasieskolan och 18 kap. 22 § i gymnasiesärskolan. I första stycket första punkten regleras betygssättning i ämnen som en följd av att ämnesbetyg införs, vilket beskrivs i kommentaren till 15 kap. 22 §. Ändring i andra stycket och bemyndigandet som införs i tredje stycket motsvarar också ändringarna i 15 kap. 22 § andra och tredje styckena och finns beskrivna i kommentaren till samma paragraf. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3.1, 11.3.3, 11.3.4, 11.5.4 och 11.6.1. Paragrafen är ny och lydelsen fanns tidigare i 35 § tredje stycket. Bemyndigandet placeras i en egen paragraf i och med att 35 a § in- förs. Det skulle annars vara nödvändigt med bemyndiganden i både 35 § och i 35 a § vilket, förutom upprepningen, skulle leda till att 35 a § skulle bli alltför omfattande som paragraf. Som en konsekvens av ämnesbetyg i utbildning enligt 35 a § införs ämnen i bemyndig- andet i 35 b §. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.1.1, 11.6.1 och 11.6.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om betygskriterier. Första stycket ändras till följd av att ämnesbetyg införs för ut- bildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå. Kurser tas bort och det framgår i stället att betyg ska sättas utifrån bestämda betygskriterier för ämnet. I andra stycket består ändringen av att ämne införs till följd av ämnesbetyg i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå. Tredje stycket är nytt och innebär att nuvarande tredje stycke blir ett fjärde stycke. Ändringen i tredje stycket motsvarar ändringen i 15 kap. 24 § andra stycket och beskrivs i kommentaren till den para- grafen. Paragrafen behandlas i avsnittet 11.3.1. Paragrafen reglerar att nationella prov särskilt ska beaktas vid betygs- sättning. Ändringen innebär att ämne införs och mer specificerat den nivå i ämnet som det ges ett nationellt prov i. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.1.1 och 11.5.7. Paragrafen reglerar när betyg inte ska sättas om det saknas underlag för bedömning. Ändringen består av att ämne och mer specificerat viss nivå läggs till. Ändringen är en följd av införandet av ämnesbetyg och innebär ingen förändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.1.1 och 11.1.2. Paragrafen innehåller bestämmelser om prövning. Första stycket ändras så att ämne och nivå införs och att en punktlista införs. En elev i gymnasieskolan eller gymnasiesärskolan ska kunna pröva i ett ämne enligt första punkten även om eleven har ett betyg i ämnet, ifall det gäller prövning i ett ämne på en nivå som eleven inte har betyg på eller inte godkänt betyg efter. Ändringen i andra stycket innebär att rätten att pröva hos en huvudman också gäller ämne. Eftersom stycket gäller prövning i både kurser och ämnen anges vilka utbildningar som ges i form av kurser respektive ämnen. Ändringen i tredje stycket innebär att ämne och nivå läggs till som konsekvens av införandet av ämnesbetyg i utbildning på gymnasial nivå och i särskild utbildning på gymnasial nivå. Eftersom prövning i både kurser och ämnen regleras anges de utbildningar som ska pröva enligt betygskriterier i kursplaner respektive ämnesplaner. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.3.1, 11.5.5 och 11.6.1. Paragrafen reglerar rätten att få sin kunskaper dokumenterade i ett intyg. I första stycket införs att en elev som läst ett ämne i en eller flera nivåer ska få ett intyg om eleven önskar det. I tredje stycket finns ett bemyndigande som utvidgas med att även ämnen ingår. Ändringarna är en följd av införandet av den ämnesutformade gymnasieskolan och innebär ingen ändring i sak. Paragrafen behandlas i avsnitten 11.1.1, 11.3.1 och 11.6.1. 18.3Förslaget till ändringar i lagen (2007:1157) om yrkesförarkompetens Paragrafen reglerar när utbildningsverksamhet för yrkesförarkompe- tens inte behöver tillstånd. Ändringen består av att kurs ersätts med ämne vilket är en följd av ämnesutformningen i gymnasieskolan och i vuxen- utbildning på gymnasial nivå. Paragrafen behandlas i avsnitt 11.1.1. Utöver de författningsförslag utredningen lämnat förslag på bedöms att följdändringar med anledning av utredningens förslag behöver göras i följande förordningar. 1.Förordning (1991:1124) om avgifter för prövning inom skol- väsendet 2.Förordning (1993:185) om arbetsförhållanden vid vissa inter- nationella vägtransporter 3.Förordning (1993:221) för 4.Körkortsförordning (1998:980) 5.Studiestödsförordning (2000:655) 6.Förordning (2003:255) om försöksverksamhet med distansunder- visning i gymnasieskolan i kommun 7.Förordning (2007:662) om extra ersättning till kommuner 2007– 2009 för att påskynda utlänningars etablering på arbetsmarknaden 8.Förordning (2007:1164) för Försvarshögskolan 9.Förordning (2007:1470) om yrkesförarkompetens 10.Förordning (2008:793) om försöksverksamhet med riksrekry- terande gymnasial spetsutbildning 11.Förordning (2009:130) om 12.Förordning (2009:1251) om betygsrätt för viss utbildning inom fordonsindustrin 13.Förordning (SKOLFS 2010:14) om examensmål för gymnasie- skolans nationella program 14.Förordning (2011:7) om dansarutbildning 15.Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare 16.Förordning (2011:355) om försöksverksamhet med riksrekry- terande spetsutbildning i högre årskurser 17.Förordning (2011:398) om särskild utbildning med judiska stu- dier i 18.Förordning (2011:682) om försöksverksamhet med distansunder- visning i gymnasieskolan i kommun 19.Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning 20.Förordning (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbild- ningen 21.Förordning (2012:509) om betygsrätt för viss utbildning vid inter- nationella skolor 22.Förordning (2014:47) om statsbidrag för undervisning under skollov 23.Förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning 24.Förordning (2015:195) om ett nationellt informationssystem för skolväsendet 25.Förordning (2015:218) om statsbidrag till folkbildningen 26.Förordning (2015:403) om statsbidrag för vuxen- utbildning på gymnasial nivå och särskild utbildning för vuxna på gymnasial nivå 27.Förordning (2015:1047) med instruktion för 28.Förordning (2016:937) om statsbidrag för regional yrkesinriktad vuxenutbildning 29.Förordning (2017:1106) om en försöksverksamhet med dator- baserade nationella prov, extern bedömning och medbedömning 30.Förordning (2017:175) om försöksverksamhet med betyg från årskurs 4 i , grundsärskolan och sameskolan och från årskurs 5 i specialskolan 31.Förordning (2018:42) om särskilt anställningsstöd 32.Förordning (2018:1519) om behörighetsgivande och högskole- introducerande utbildning Förvaltningslagen (2017:900). Högskolelagen (1992:1434). Lag (2007:1157) om yrkesförarkompetens. Lag (2009:128) om . Lag (2018:1197) om konvention om barnets rättigheter. Regeringsformen (1974:152). Skollagen (1985:1100). Skollagen (2010:800). Förordning (SKOLFS 1994:2) om 1994 års läroplan för de frivilliga skolformerna. Förordning (SKOLFS 2000:135) om kursplaner för . Förordning (SKOLFS 2010:37) om läroplan för , förskoleklassen och fritidshemmet. Förordning (SKOLFS 2010:250) om läroplan för specialskolan samt för förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:251) om läroplan för sameskolan, förskoleklassen och fritidshemmet i vissa fall. Förordning (SKOLFS 2010:255) om läroplan för grundsärskola. Förordning (SKOLFS 2011:144) om läroplan för gymnasieskolan. Förordning (SKOLFS 2012:101) om läroplan för vuxenutbild- ningen. Förordning (SKOLFS 2013:148) om läroplan för gymnasie- särskolan. Förordning (1999:844) om ändring i gymnasieförordningen (1992:394). Förordningen (2009:130) om . Förordning (2011:326) om behörighet och legitimation för lärare och förskollärare. Förordning (2011:1108) om vuxenutbildning. Förordning (2014:854) om vidareutbildning i form av ett fjärde tekniskt år och statsbidrag för sådan utbildning. Förordning (2015:1047) med instruktion för . Förordning (2016:709) om statsbidrag för fortbildning av lärare när det gäller svenska som andraspråk och vuxenutbildning i svenska för invandrare. Förordning (2018:1510) om försöksverksamhet med behörighetsprov för tillträde till högskoleutbildning. Gymnasieförordningen (2010:2039). Högskoleförordningen (1993:100). Kommittéförordning (1998:1474). Skolförordningen (2011:185). föreskrifter (SKOLFS 2000:134) om tillämpningen av betygskriterier i gymnasieskolan och inom gymnasial vuxenutbildning. föreskrifter (SKOLFS 2000:141) om betygskriterier för ämnen. föreskrifter (SKOLFS 2011:196) om vilka kurser enligt kursplaner som motsvaras av kurser enligt ämnesplaner och får ingå i en gymnasieexamen. föreskrifter (SKOLFS 2012:4) om vilka yrkeskunskaper som krävs för att undervisa i ett yrkesämne. Statens skolinspektions föreskrifter (SKOLFS 2011:155) om ansökan om betygsrätt för vuxenutbildning. Universitets- och högskolerådets föreskrifter (UHRFS 2013:4) om kvalificerade och relevanta yrkeskunskaper för särskild behörighet till utbildning som leder till yrkeslärarexamen. Angående riktlinjer för det frivilliga skolväsendet. Proposition 1983/84:116. Gymnasieskola i utveckling. Proposition 1990/91:85. Växa med kunskaper – om gymnasieskolan och vuxenutbildningen. Proposition 1991/92:150. Med förslag om slutlig reglering av statsbudgeten för /93, m.m. (avser finansieringsprincipen). Proposition 1991/92:95 om valfrihet och fristående skolor. Proposition 1992/93:220. En ny läroplan för och ett nytt betygssystem för , sameskolan, specialskolan och den obligatoriska särskolan. Proposition 1992/93:250. Ny läroplan och ett nytt betygssystem för gymnasieskolan, komvux, gymnasiesärskolan och särvux. Proposition 1994/95:85. Betyg i det obligatoriska skolväsendet. Proposition 1995/96:184. Tillträde till högre utbildning m.m. Proposition 1996/97:110. Proposition 1997/98:169. Gymnasieskola i utveckling – kvalitet och likvärdighet. Proposition 2003/04:140. Kunskap och kvalitet – elva steg för utvecklingen av gymnasieskolan. Proposition 2008/09:66. En ny betygsskala. Proposition 2008/09:199. Högre krav och kvalitet i den nya gymnasieskolan. Proposition 2009/10:165. Den nya skollagen – för kunskap, valfrihet och trygghet. Proposition 2011/12:50. En gymnasiesärskola med hög kvalitet. Proposition 2012/13:195. Minskade krav på dokumentation i skolan. Proposition 2013/14:148. Proposition 2017/18:14. Nationella prov – rättvisa, likvärdiga, digitala. Proposition 2017/18:204. Fler vägar till kunskap – en högskola för livslångt lärande. Proposition 2019/20:105. Komvux för stärkt kompetensförsörjning. Proposition 2019/20:1. Övrigt från , regeringen och Utvecklingen i gymnasieskolan. Tilläggsdirektiv till utveckling (U 94:02). Tilläggsdirektiv till 2000 (U 2000:06). En reformerad gymnasieskola. Tilläggsdirektiv till (U 2007:01). Den framtida gymnasiesärskolan. (U 2009:04). En attraktiv gymnasieutbildning för alla. Tilläggsdirektiv till (U 2015:01). Tilläggsdirektiv till (U 2015:01). Myndigheternas föreskrifter (1998). En ny betygsskala. Ämnesbetyg i en kursutformad gymnasieskola. U2001/2174/G. Uppdrag (till ) att utveckla modeller för hur mål för utbildningen i gymnasieskolans ämnen kan beskrivas i ett system med ämnesbetyg m.m. U2009/312/S. Uppdrag (till ) att utarbeta nya kursplaner och kunskapskrav för och motsvarande skolformer m.m. U2009/2114/G. Uppdrag (till ) avseende examensmål och ämnesplaner för gymnasieskolan m.m. U2017/03739/GV. Uppdrag (till ) att digitalisera de nationella proven m.m. betänkande 2019/20:UbU22. Komvux för stärkt kompetensförsörjning. Statliga offentliga utredningar (SOU) Betänkande med utredning och förslag angående betygssättningen i folkskolan. Ett nytt gymnasium. Betygen i skolan. En reformerad gymnasieskola. En treårig yrkesutbildning, Del I, Riktlinjer för fortsatt arbete. Ett nytt betygssystem. Behörighet och urval – förslag till nya regler för antagning till universitet och högskolor. Den nya gymnasieskolan – hur går det? Den nya gymnasieskolan – problem och möjligheter. Åtta vägar till kunskap – en ny struktur för gymnasieskolan. Skollag för kvalitet och likvärdighet. – en reformerad gymnasieskola. Riktiga betyg är bättre än höga betyg – förslag till omprövning av betyg. Den framtida gymnasiesärskolan – en likvärdig utbildning för ungdomar med utvecklingsstörning. Likvärdigt, rättssäkert och effektivt – ett nytt nationellt system för kunskapsbedömning. En gymnasieutbildning för alla – åtgärder för att alla unga ska påbörja och fullfölja en gymnasieutbildning. Tillträde för nybörjare – ett öppnare och enklare system för tillträde till högskoleutbildning. Samling för skolan – Nationell strategi för kunskap och likvärdighet. Fler nyanlända elever ska uppnå behörighet till gymnasiet.