sou · H8B310 · 2020-02-28 00:00:00 — Avloppsvattnet kan komma från toaletter, från s.k. BDT-avloppsvatten (avloppsvatten från bad, disk och tvätt) eller en kombination av de båda avloppstyperna. I bedöms det finnas under tusen små avloppsanläggningar som är allmänna och strax under en miljon hushåll som använder enskilda avloppslösningar och av dessa har ungefär 700 000 vatten- toalett ansluten till avloppet. Det finns inte en fullständig förteckning över exakt var alla dessa enskilda avlopp finns eller vilken teknik ett visst avlopp använder sig av. Det finns kommuner som har detaljerade inventeringar med information om tekniklösning och geografiskt läge, men många har bara övergripande information, gamla eller ofullständiga inventeringar. Grundkravet enligt lag är att avloppsvatten ska ha längre gående rening än slamavskiljning och inte utgöra risk för människors hälsa eller miljö. I praktiken har kommunerna vid tillsyn och tillstånds- givande tillämpat allmänna råd och anläggningar förväntas oftast upp- nå rening av totalfosfor för att klara normal skydds- nivå, men beroende på bland annat avloppets lokalisering kan det ställas krav på hög skyddsnivå där rening av total- fosfor samt rening av totalkväve förväntas uppnås. finns ett stort antal enskilda avlopp som inte uppnår grundkravet. Exakt vilken reningsgrad en viss avloppslösning kan prestera varierar mellan såväl som inom en viss tekniktyp och eftersom information om reningsgraden för samtliga enskilda avlopp inte finns tillgänglig. Enligt en samhällsekonomisk konsekvensanalys från vattenmyn- digheterna är den uppskattade kostnaden för att förbättra reningen för enskilda avlopp mycket stora. Belopp som anges i rapporten är till . Kostnaderna för att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp belastar berörda fastighetsägare. Fastighetsägare betalar även administrativa kostnader för tillsyn och prövning. Kommuner får ta ut en tillsyns- avgift av fastighetsägare, vilket många kommuner gör . Till viss del kommer dock kommunerna att få ökade kostnader på grund av etappmålet. Det beror på att alla åtgärder som kommer att krävas för en ökad tillsynstakt inte kan täckas via tillsynsavgiften. Utredningens förslag på etappmål skärper inte kravet på rening som gäller för enskilda avlopp. Men det kan påverka tillsyn och på så sätt påskynda arbetet med att åtgärda bristfälliga enskilda avlopp. Etappmålet ska bidra till att arealen våtmarker ökar. Hit räknas inte enbart nyanlagda våtmarker (och dammar) utan även restaurerade våtmarker. Kostnaden för att anlägga en våtmark beror på flera fak- torer, bl.a. våtmarkens storlek och placering. En utförlig beräkning av kostnaden för att anlägga en våtmark finns i en rapport från vatten- myndigheterna och omfattar projektering, anläggningskostnad, pro- duktionsbortfall, underhållskostnader m.m.6 Kostnaden belastar staten, kommuner och enskilda markägare. De statliga anslagen till våt- marker kanaliseras via landsbygdsprogrammet och förordning om statligt stöd till lokala vattenvårdsprojekt (LOVA) samt den Lokala Naturvårdssatsningen (). De statliga anslagen måste öka om etappmålet ska uppnås. Kommuner är ofta medfinansiärer till våtmarksprojekt varför även kostnadsökningar för kommuner är att vänta. Enskilda markägare är en tredje kostnadsbärare för anläggandet av våtmarker. Vissa mark- ägare finansierar våtmarker helt eller delvis via egna medel. Vissa fastigheter kommer dock sannolikt att öka i värde med en våtmark eller damm, vilket ska räknas som en intäkt för markägare. Etappmålet kommer sannolikt leda till en ökad sysselsättning på landsbygden. Lokala företag7 kommer att upphandlas eller få i upp- drag att genomföra planering, projektering och anläggning av våt- markerna. När fler våtmarker ska anläggas eller restaureras kommer efterfrågan på dessa entreprenörers tjänster att öka vilket leder till ökade intäkter för enskilda företag och ökad sysselsättning. Vidare kommer konsekvenserna av fler våtmarker i landskapet innebära att nya biotoper och ekosystem uppstår. Förutom en ökad näringsretention kommer detta även att få positiva effekter i form av bl.a. ökad biologisk mångfald och ökade möjligheter till rekreation och friluftsliv. Etappmål om effektivare gödselanvändning Etappmålet ska bidra till en effektivare användning av stallgödsel och en minskad användning av mineralgödsel. Mineralgödselanvändningen ska minska och stallgödselanvändningen ska öka. Målet är en krets- loppsbaserad gödselanvändning. Kostnaden för etappmålets genomförande kommer att belasta enskilda företag i form av minskad efterfrågan och en minskad för- säljning av produkten mineralgödsel. Denna kostnad förväntas dock kunna bäras av att produktionen ställs om till andra hållbara pro- dukter och att försäljningen ökar för de alternativa produkterna i motsvarande mån. 6Gyllström, M. m.fl. (2016) Åtgärder mot övergödning för att nå god ekologisk status – under- lag till vattenmyndigheternas åtgärdsprogram. 7Miljökonsulter, naturvårdsingenjörer, byggentreprenörer m.fl. För staten och kommuner förväntas inga kostnader uppstå annat än i marginell mening (informations- och kontrollinsatser). Då för- säljning av mineralgödsel inte beskattas eller är avgiftsbelagd för- väntas inga intäkter till stat eller kommun gå förlorade. Lantbrukare förväntas att ersätta mineralgödsel med annat gödsel- medel, främst stallgödsel. Tillvaratagandet av gårdens eget stallgödsel och spridningen på åkermarken kan förväntas bli effektivare. Sam- tidigt kommer ökade kostnader i viss mån uppstå för lantbrukare som säljer stallgödsel vidare till växtodlare, bl.a. i form av trans- portkostnader. Dessa ökade omkostnader kan till viss del kompen- seras genom intäkter för försäljning av stallgödsel, genom att efter- frågan på stallgödsel kommer att öka. För att nå ett etappmål om minskad användning av mineralgödsel bör en större samordnad satsning på forskning, rådgivning och infor- mation genomföras för att ytterligare effektivisera utnyttjandet av stallgödsel. 10.5.2Samordning av lokalt åtgärdsarbete De åtgärder som utförs lokalt beror på drivkrafter och incitament som finns såväl lokalt som regionalt, nationellt och internationellt. Exempel på lokalt åtgärdsarbete återfinns i kapitel 8 tillsammans med en genomgång av möjliga drivkrafter och incitament. Utredningen har kunnat konstatera att åtgärdsprogram med åt- gärder riktade till kommuner anses vara otydliga. Åtgärdsprogram- men behöver konkretiseras och anpassas till lokala förutsättningar. De åtgärder som anges i programmen omfattar ofta flera förvalt- ningar och nämnder i en kommun och därför finns även ett behov av att samordna det kommunala arbetet med att genomföra åtgärd- erna i åtgärdsprogrammen. via SKR). /år). Samordning som beskrivs i tabellen ovan kan vara intern eller extern och båda behövs enligt utredningen. Det behövs både en intern sam- ordning på kommunen som möjliggör samarbete över nämnd- och förvaltningsgränser och en extern samordning mellan flera kommu- ner i ett avrinningsområde. Dessutom behövs en samordning mellan en eller flera kommuner och andra externa aktörer, t.ex. markägare, lantbrukare och ideella föreningar. Samordningsfunktionen kan se ut på olika sätt och det beror bl.a. på att organisationsformen ser olika ut i olika kommuner. Utred- ningen har kommit fram till att någon form av samordning är centralt för att driva fram vattenvårdsåtgärder. Vattensamordnare, åtgärds- samordnare m.fl. är exempel på detta. Det har varit ett framgångsrikt arbetssätt för genomförande av fler fysiska åtgärder lokalt enligt ut- redningen. Nedan beskrivs de tre förslag som avser regeländringar. Undantag från strandskyddet för vissa våtmarker och dammar Våtmarker och dammar med vattenspegel, som är anlagda av män- niskan, omfattas av det generella strandskyddet. Enligt flera organi- sationer, myndigheter och markägare som utredningen varit i kon- takt med har strandskyddet en hämmande effekt på anläggandet av nya våtmarker, eftersom strandskyddet medför begränsningar i hur markägaren får utnyttja sin mark. Strandskyddets syften är att långsiktigt trygga förutsättningarna för allemansrättslig tillgång till strandområden och för att bevara goda livsvillkor för djur- och växtlivet på land och i vatten.8 Strand- skyddet innebär ett förbud mot att inom strandskyddsområdet upp- föra nya byggnader eller vidta åtgärder som väsentligt förändrar livs- villkoren för djur- eller växtarter. Utredningen föreslår ett generellt undantag från strandskyddet i 7 kap. som innebär att alla våtmarker och dammar som har anlagts eller restaurerats med huvudsakligt syfte att minska när- ingsbelastningen på den lokala vattenmiljön undantas från strand- skyddsbestämmelserna. Utredningen bedömer att undantaget sannolikt kommer att med- föra att fler våtmarker och dammar anläggs på jordbruksmark i fram- tiden, jämfört med , och att denna, för övergödningsfrågan, mycket positiva effekt starkt överväger de negativa. Konsekvenserna av ett 0-alternativ få stora negativa konsekvenser för den fortsatta utbyggnaden av våtmarker. 87 kap. 13 § MB. skyddet införs i 7 kap. 16 a § för alla våt- som har anlagts eller bilaga 1 till förord- och dammar som har krav på tillstånd. 11 kap. 11 § 2 p odling av sjöpungar och alger. Undantag från biotopskyddet för vissa våtmarker och dammar Undantag från biotopskyddet införs i bilaga 1 till förordningen om områdesskydd enligt för våtmarker och dammar som har anlagts eller restaurerats med huvudsakligt syfte att minska när- ingsbelastningen på den lokala vattenmiljön. Inom ett biotopskyddsområde får man inte bedriva en verksam- het eller vidta en åtgärd som kan skada naturmiljön. Hit räknas t.ex. utbyggnader av bebyggelse och nybyggnationer. I konsekvens med att utredningen föreslår undantag från strand- skyddet för våtmarker och dammar som har anlagts eller restaurerats i syfte att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön, föreslås även att motsvarande undantag görs från biotopskyddet för dessa våtmarker och dammar. Syftet är, precis som ovan, att stimu- lera anläggandet av fler våtmarker och dammar i jordbrukslandskapet för att få en bättre vattenmiljö. Förslaget kommer att innebära att vissa anlagda våtmarker och dammar inte kommer att åtnjuta det biotopskydd som annars skulle ha uppstått. Det är dock inte de naturliga småvattnen och våtmark- erna som redan finns i landskapet som kommer att träffas av undan- taget utan endast de våtmarker och dammar som kommer att an- läggas för ett utpekat syfte. Utredningen bedömer att undantaget sannolikt kommer att medföra att fler våtmarker och dammar anläggs på jordbruksmark i fram- tiden, jämfört med , och att denna, för övergödningsfrågan, mycket positiva effekt starkt överväger de negativa. Bättre förutsättningar för odlare av sjöpungar och alger I tabellen ovan beskrivs ett utredningsförslag som handlar om att göra det lättare för företag att odla sjöpungar och alger genom att ta bort kravet på tillstånd. För motsvarande musselodling finns det inget motsvarande krav. I nedanstående tabell beskriver vi förslag som rör bl. a ökade anslag till LOVA, förändringar av landsbygdsprogrammet och särskilda stöd för näringsupptag från havet. Vissa förslag är mer detaljerade och genomarbetade och andra kan ses mer som rekommendationer eller idéer som andra aktörer både inom den statliga och offentliga sfären och utanför kan arbeta vidare med. I arbetet med att motverka övergödning av våra vatten är det viktigt att alla aktörer bidrar efter deras respektive förmåga. I arbetet med utredningen har vi fått syn- punkter från många av utredningens experter. När det gäller upp- skattningen av vilken förstärkning som kan vara aktuell för LOVA fick vi följande svar. Beror först och främst på vad man förväntar sig för effekt. Med en om- fattande satsning på 80 åtgärdssamordnare som till stor del bekostas av LOVA, som betydligt fler åtgärder ska genomföras överlag så är en ökning med års nivå (dvs. ) inte anmärkningsvärd i förhållande till behovet. Det räcker inte i sig för att lösa övergödningsproblemen, men om landsbygds- programmet fungerar bättre och insatserna prioriteras till rätt områden, så kan det börja hända saker. Ökningen görs förslagsvis stegvis över 2– (t.ex. år 1, år 2, år tre). Utredningen utgår från vad regeringen anser9 är viktigt när det kom- mer till arbetet med att skapa renare hav och vatten. Vi lever på en blå planet och är ett land med lång kuststräcka och många sjöar och vattendrag. Det är viktigt att vi tar hand om våra vattenmiljöer och att vi gör upp med miljösynder från . Även om vi inte ser det som finns under ytan har vi ett ansvar för det. För att förbättra hälsan för bl.a. vårt innanhav och att skydda vår vattentillgång via vattenskyddsområden föreslår regeringen att 240 mil- joner kronor satsas på åtgärder för havs- och vattenmiljö. Åtgärderna mot övergödning ska bland annat genomföras tillsammans med andra organisationer inom ramen för lokala vattenvårdsprojekt. Regeringens förslag avseende LOVA-stöd var , 2021 och 2022. Utredningen anser att stödet till LOVA behöver höjas successivt för att öka åtgärdstakten, som bedöms vara otillräcklig för att nå de nuvarande miljömålen . 9Regeringskansliet (2019) Miljö- och klimatsatsningar i budgetpropositionen – Fakta-PM från , Promemoria. till kapitel 9) år 1, 2 och Syftet är att utveckla ett system för ekolo- tion (SOU 2017:34). beaktas i den kom- ningen av mark och Vid förändringar av landsbygdsprogrammet är det viktigt att involvera samtliga myndigheter och aktörer som ansvarar för ersättningar och stöd i landsbygdsprogrammet, se tabell ovan. Utredningen anser vidare att de övergödningsrelaterade miljöersättningarna i landsbygdsprogram- met i ökad utsträckning bör utformas så att den enskildes ersättning relateras till utsläppsminskning. Detta kan vara svårt eftersom ut- släppsminskningar även påverkas av andra faktorer än själva åtgär- den, t.ex. variationer i vädret och internbelastningen. viktigt att ett reformerat system tar detta i beaktande, såväl som komplexiteten i ersättningssystemet. Ett annat av utredningens förslag handlar om att ersätta de före- tag som bidrar till att minska övergödningen genom upptag av närings- ämnen från havet. Utredningen föreslår att får i uppdrag att utreda och utveckla ett system för resultatbaserad ersättning för upptag av näringsämnen från havet. Uppdraget berör eventuellt även Havs- och fiskeriprogrammet, landsbygdsprogrammet och LOVA-förord- ningen. Utredningen anser att det är viktigt att överväga att ge fler aktörer möjlighet att få resultatbaserad ersättning. Odling av blå fånggrödor Utredningens förslag i kapitel 9 bedöms sammantaget påverka när- ingen positivt, dels genom regelförenklingar, dels via de stöd som föreslås, se ovan. Stödets utformning är dock inte färdigutrett. In- riktningen är att stöd ska relateras till den miljönytta som företaget skapar. Ersättning kan relateras till mängd näringsämnen som tas upp eller på ett snarlikt sätt. Företaget ersätts för utförda ekosystem- tjänster. Finansieringen av stödet kan med fördel följa principen om att förorenaren betalar. Nedan beskrivs det förslag som handlar om uppföljning. till kapitel 9) ningen av LOVA. 10.5.6Vidare uppdrag och utredningsbehov I nedanstående tabell har utredningen samlat förslag som handlar om dels tillsättandet av en ny utredning, dels framtagande av nya bestäm- melser som berör miljöhänsyn vid hästhållning. Förslagen beskrivs närmare i avsnitt 9.6. Beskrivning/syfte Kostnads- till kapitel 9) underlag till nya bestämmelser om miljöhänsyn för hästhållare. företag så att för- och avveckling av markavvattnings- företag förenklas. 10.5.7Andra förslag som övervägts Utredningen har övervägt att presentera följande förslag: •En nationell plan mot övergödning. •Ändring i förordning om statligt stöd till lokala vattenvårdspro- jekt. •Bättre prioriteringar inom landsbygdsprogrammet. •Sammanslagning av miljöinvesteringsstöd i landsbygdsprogrammet. •Miljöinvesteringsstöd för förbättrad vattenkvalitet till ett natio- nellt stöd. •Ett nationellt hästregister. En närmare beskrivning finns i bilaga 5. 10.6Konsekvenser av förslag som omfattar regelförändringar I detta kapitel beskriver utredningen konsekvenserna av de förslag som omfattar regelförändringar, sammanlagt tre förslag. För vart och ett av förslagen beskrivs följande: •Problembeskrivning och mål. •Alternativa lösningar och effekter utan reglering. •Regleringens överensstämmelse med EU-krav. •Berörda branscher, antalet företag och deras storlek. •Regleringens tidsåtgång och företagens administrativa kostnader. •Andra kostnader för företagen av föreslagen reglering och för- ändringar i verksamheten som företagen kan behöva göra. •Regleringens påverkan på företagens konkurrenssituation. •Behov av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utform- ning. 10.6.1Förslag om undantag från strandskyddet för vissa våtmarker och dammar Problembeskrivning och mål, alternativa lösningar och effekter utan reglering samt regleringens överensstämmelse med EU-krav Utredningens bedömning är att strandskyddet, som uppstår kring anlagda våtmarker och dammar, har en hämmande effekt på anlägg- ningstakt och antal våtmarker som anläggs i jordbrukslandskapet. Orsaken är att strandskyddet medför begränsningar i hur markägaren får utnyttja sin mark. Utredningen har övervägt flera olika lösningar. Ett alternativ är att införa ett nytt dispensskäl i 7 kap. 18 c § som gör det möjligt att tillgodose markägarens enskilda intresse av att utföra viss åtgärd inom strandskyddat område, om strandskyddet har uppkom- mit till följd av en våtmark eller damm som anlagts i huvudsakligt syfte att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön. Fördelen med detta alternativ är att det blir lättare för markägaren att få dispens för åtgärder som hen vill utföra inom strandskyddat område. Den stora nackdelen är att markägaren inte kan få förhands- besked i frågan huruvida dispens kommer att beviljas. Avsaknaden av förhandsbesked kommer att hämma anläggning av fler våtmarker. Ett annat alternativ är att införa en bestämmelse som gör det möjligt att få strandskyddsfrågan prövad i samband med att mark- ägaren ansöker om tillstånd till att anlägga våtmarken (tillstånd till vattenverksamhet enligt 11 kap. ). Enligt gällande lagstift- ning finns möjlighet att i vissa fall upphäva strandskyddet, men dessa bestämmelser kan inte tillämpas på vatten som ännu inte finns, och därmed inte har gett upphov till ett strandskyddsområde. Detta alternativ innebär dock en administrativ börda på markägaren och prövningsmyndigheten vilket även förväntas leda till längre hand- läggningstider och ökade kostnader. Ett tredje alternativ är att införa ett generellt undantag från strand- skyddet som innebär att alla våtmarker och dammar som har anlagts i huvudsakligt syfte att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön undantas från strandskyddsbestämmelserna. Fördelen med detta alternativ är att fler våtmarker och dammar med närings- retention som huvudsakligt syfte sannolikt kommer att anläggas på jordbruksmark. Den främsta fördelen med detta alternativ är att markägaren vet vad som gäller på förhand. Ökade administrativa kostnader undviks även med detta alternativ. Utredningens bedöm- ning är att detta alternativ är det bästa om syftet är att stimulera att fler våtmarker och dammar anläggs. Alternativet att avstå från att förändra strandskyddsbestämmel- serna runt anlagda våtmarker och dammar skulle sannolikt medföra att arealen våtmark inte ökar i den omfattning som behövs för att ska kunna nå relevanta miljömål som t.ex. Utredningen gör bedömningen att den föreslagna regeländringen överensstämmer med de skyldigheter som följer av med- lemskap i Europeiska Unionen. Förslaget syftar till att , ut- över att nå det svenska miljökvalitetsmålet Ingen övergödning, även ska nå de mål som ställs inom europeisk rätt. Som exempel kan nämnas EU:s ramdirektiv för vatten och havsmiljödirektivet som båda innehåller miljömål om god vattenkvalitet. Strandskyddet regleras inte av EU-rätt. Därför finns det utrymme för att besluta om modifieringar av strandskyddet. Berörda branscher, antalet företag och deras storlek De aktörer som i första hand berörs av detta förslag är markägare med mark lämplig för att anlägga våtmarker eller fosfordammar. Därtill måste det på platsen finnas ett potentiellt behov av att minska näringsbelastningen på den lokala vattenmiljön. I första hand berörs de företag som väljer att anlägga en våtmark eller en fosfordamm på sin mark. Antalet lantbruksföretag som i första hand berörs av förslaget bedöms vara 140–190 företag . Antalet baseras på antagandet att antalet anlagda våtmarker fördubblas jämfört med snittet och att 70–av de anlagda våtmarkerna anläggs på lantbruksföretagens mark. Beräkningen ovan bygger även på uppgifter från , som upp- skattar att det har anlagts 1 500 våtmarker i , där behovet även är som störst. Utredningen har under arbetets gång fått indikationer på att siffror är en under- skattning av faktiskt antal, varför vi i stället antar att siffran snarare är 2 000 våtmarker. Om företaget väljer att inget göra, så bedöms detta förslag ha mycket liten eller ingen påverkan på företaget. Fastighetsvärdet skulle eventuellt kunna stiga till följd av förslaget för vissa fastigheter, givet följande förutsättningar. Det ska finnas ett behov av en våtmark, goda förutsättningar att anlägga en våtmark på fastigheten, ekono- miskt stöd för anläggandet eller ett stort egenvärde i våtmarken, samt ett värde i att uppföra en byggnad i anslutning till den anlagda våt- marken, vilket inte är möjligt p.g.a. strandskyddet. finns det cirka 63 000 lantbruk i , men endast en fjärde- del av dessa är heltidsjordbruk, dvs. cirka 16 000 heltidsjordbruk. brukade heltidsjordbruken , vilket motsvarar av all och eller av all betesmark. Utifrån antagandet att det är de cirka 16 000 heltidsföretagen som i första hand berörs av förslaget, utifrån verksamhetens uppskattade näringspåverkan, har vi gjort en beräk- ning. Vi uppskattar vidare att var annan till var femte gård har marker som är lämpliga för att anlägga en våtmark eller en fosfordamm. I så fall kommer 3 200–8 000 heltidsföretag att gynnas positivt av en möj- lig ökning av fastighetsvärdet. Osäkerheten i gjorda antaganden är dock betydande. Regleringens tidsåtgång och företagens administrativa kostnader Utredningen gör bedömningen att förslagen inte kommer öka före- tagens administrativa kostnader, eftersom förslaget avser en regel- förenkling. Bestämmelsen är utformad som ett generellt undantag från strandskyddet för vissa våtmarker och dammar. Detta innebär att fastighetsägaren inte behöver ansöka om dispens för att få undan- tag. Markägares och jordbruksföretags administrativa kostnader kom- mer därför inte att öka på grund av förslaget utan snarare minska något. Andra kostnader för företagen av föreslagen reglering och förändringar i verksamheten som företagen kan behöva göra Utredningen gör bedömningen att förslagen inte kommer leda till några andra kostnader för företagen eller andra behov. Regleringens påverkan på företagens konkurrenssituation Utredningen gör bedömningen att förslagen inte kommer påverka företagens konkurrenssituation, se ovan. Behov av särskilda hänsyn till små företag vid reglernas utformning Utredningen ser inget behov av särskild hänsyn till små företag vid utformning av dessa regler, dvs. ett generellt undantag från strand- skyddet kopplat till anlagda våtmarker och dammar enligt ovan. 10.6.2Förslag om undantag från biotopskyddet för vissa våtmarker och dammar Problembeskrivning och mål, alternativa lösningar och effekter utan reglering samt regleringens överensstämmelse med EU-krav Utredningens bedömning är att biotopskyddet, som uppstår kring anlagda våtmarker och dammar, har en hämmande effekt på anlägg- ningstakt och antal våtmarker som anläggs i jordbrukslandskapet.