sou · H8B381 · 2020-12-15 00:00:00 — 2.90 dagar för barnen gemensamt vid flerbarnsfödsel. I anmälan ska det anges vilka ersättningsnivåer enligt 18 § av- ståendet avser. 1.Denna lag träder i kraft . 2.Äldre föreskrifter gäller fortfarande för en anmälan om att avstå dagar med föräldrapenning som görs före ikraftträdandet. 1Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU, i den ursprungliga lydelsen. 2Senaste lydelse 2015:674. 1.2Förslag till lag om ändring i lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård Härigenom föreskrivs3 i fråga om lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård dels att rubrikerna närmast före tidigare upphävda 4, 13, 17, 18 och 19 §§ ska utgå, dels att nuvarande 20, 21, 22, 23, 24, 25, 26 och 27 §§ ska betecknas 3, 2, 4, 5, 9, 10, 13 och 14 §§, dels att 1 § och nya 2–4, 9, 10, 13 och 14 §§ ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 20 § ska sättas närmast före nya 3 §, dels att det i lagen ska införas sju nya paragrafer, 6–8, 11, 12, 15 och 16 §§ av följande lydelse, dels att det närmast före nya 6, 9, 13, 14, 15 och 16 §§ ska införas nya rubriker av följande lydelse. Denna lag innehåller bestämmelser om rätt till ledighet i samband med att en svårt sjuk person vårdas av en närstående. Lagen innehåller också bestäm- melser om vad som gäller i vissa fall när en arbetstagare begär flexibla arbetsformer av omsorgsskäl. Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker en arbetstagares rätt till ledighet enligt denna lag. Avtal är ogiltiga i den mån de upphäver eller inskränker en arbetstagares rättigheter enligt denna lag. 3Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU, i den ursprungliga lydelsen. 4Senaste lydelse 2010:1241. Rätt till ledighet m.m. En arbetstagare har rätt till hel En arbetstagare har rätt till hel ledighet från sitt arbete under tid ledighet från sitt arbete under tid då han eller hon uppbär hel när- då han eller hon får hel när- förkortning av arbetstiden till en förkortning av arbetstiden till en fjärdedel, till hälften eller till tre fjärdedel, till hälften eller till tre fjärdedelar under tid då han eller fjärdedelar under tid då han eller hon uppbär tre fjärdedels, halv hon får tre fjärdedels, halv eller en eller en fjärdedels ersättning. då en arbetstagare skulle ha haft rätt till ersättning enligt nyssnämnda kapitel, om han eller hon inte omfattats av bestämmelserna i 37 kap. 3 § socialförsäkringsbalken, har arbets- tagaren rätt till ledighet. Om en arbetstagare vill ut- nyttja sin rätt till ledighet skall han under- rätta arbetsgivaren. I samband med underrättelsen skall arbets- tagaren ange hur länge han avser att vara ledig, om det kan ske. Om en arbetstagare vill ut- nyttja sin rätt till ledighet ska han eller hon underrätta arbetsgivaren. I sam- band med underrättelsen ska arbetstagaren ange hur länge ledigheten är planerad att pågå, om det kan ske. Begäran om flexibla arbetsformer Om en arbetstagare som vår- dar en svårt sjuk person begär flexibla arbetsformer av omsorg- sskäl tillämpas bestämmelserna i 7 och 8 §§ om personen som vårdas är en son, dotter, mor, far, make, maka eller registrerad partner till 5Senaste lydelse av tidigare 20 § 2017:1125. 6Tidigare 6 § upphävd genom 2010:1241. arbetstagaren eller bor i samma hushåll som arbetstagaren. Med flexibla arbetsformer av- ses förändringar av arbetsmönstret genom t.ex. distansarbete och flexibel arbetstid. Om en begäran avser ledighet tillämpas i stället lagens bestäm- melser om ledighet. Om en arbetstagare begär flexibla arbetsformer av omsorgs- skäl ska arbetsgivaren besvara begäran inom skälig tid. Om be- gäran avslås eller den begärda för- ändringen senareläggs ska arbets- givaren motivera beslutet. En förutsättning för rätt till ett svar från arbetsgivaren enligt första stycket är att arbetstagaren har varit anställd hos arbets- givaren i sammanlagt när begäran görs. Om en förändring av arbets- mönstret med anledning av en begäran som avses i 6 § gäller för en bestämd tid, har arbetstagaren rätt att återgå till det ursprungliga arbetsmönstret när tiden löper ut. Om arbetstagaren på grund av ändrade omständigheter begär att få återgå till det ursprungliga arbetsmönstret innan tiden har 7Tidigare 7 § upphävd genom 2010:1241. 8Tidigare 8 § upphävd genom 2010:1241. En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Sker det ändå, skall uppsägningen eller avskedandet ogiltigförkla- ras, om arbetstagaren begär det. löpt ut ska arbetsgivaren besvara begäran. Förbud mot missgynnande behandling och repressalier 9 § En arbetstagare får inte sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär eller tar i anspråk sin rätt till ledighet enligt denna lag. Sker det ändå, ska uppsägningen eller avskedandet ogiltigförklaras, om arbetstagaren begär det. En arbetstagare får inte heller sägas upp eller avskedas enbart av det skälet att arbetstagaren begär flexibla arbetsformer eller i övrigt tar sina rättigheter enligt 6–8 §§ i anspråk. En arbetstagare är inte skyldig att enbart av det skälet att arbets- eller tar i anspråk sin rätt till ledig- tagaren begär eller tar i anspråk het enligt denna lag är inte skyldig sin rätt till ledighet enligt denna att enbart av detta skäl godta lag vidkännas minskning av de förmåner som är förenade med anställningen eller försämring av rade arbetsvillkor än sådana som arbetsförhållandena i annan mån är en nödvändig följd av ledig- än som följer av uppehållet i heller skyldig att av skäl som nu än en sådan som kan ske inom ramen för anställningsavtalet och omplacering än sådan som kan ske som är en nödvändig följd av inom ramen för anställningsav- talet och som är en nödvändig följd av ledigheten. En arbetstagare som återvän- der från ledighet enligt denna lag har rätt att återgå till samma eller ett likvärdigt arbete och har även rätt att ta del av eventuella för- bättringar i arbetsförhållandena. Första stycket gäller också för en arbetstagare som begär flexibla arbetsformer eller i övrigt tar sina rättigheter enligt 6–8 §§ i anspråk. Om en arbetstagare gör gäl- lande att han eller hon har blivit uppsagd eller avskedad av skäl som har samband med ledighet eller en begäran om flexibla arbetsformer enligt denna lag är arbetsgivaren skyldig att på arbetstagarens begäran uppge de omständigheter som åberopas som grund för uppsägningen eller av- skedandet. Uppgiften ska vara skriftlig om arbetstagaren begär det och gör gäl- lande ett samband med ledighet. En arbetsgivare får inte utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att han eller hon har anmält eller påtalat att arbets- givaren har handlat i strid med lagens bestämmelser. 9Tidigare 11 § upphävd genom 2010:1241. 10Tidigare 12 § upphävd genom 2010:1241. En arbetsgivare som bryter En arbetsgivare som bryter mot denna lag skall betala arbets- mot denna lag ska betala arbets- tagaren skadestånd för den för- tagaren skadestånd för den för- lust som uppkommer och för lust som uppkommer och för den kränkning som har skett. den kränkning som har skett. Om det är skäligt, kan skade- Om det är skäligt, kan skade- ståndet sättas ner eller helt falla ståndet sättas ner eller helt falla Mål om tillämpning av 21– 26 §§ handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, skall 34 och 35 §§, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39–42 §§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om anställningsskydd gälla i tillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas 64–66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestämmande i arbetslivet på motsvarande sätt. Mål om tillämpning av denna lag handläggs enligt lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister. Förs talan med anledning av uppsägning eller avskedande, ska 34och 35 §§, 37 §, 38 § andra stycket andra meningen, 39– 42§§ samt 43 § första stycket andra meningen och andra stycket lagen (1982:80) om an- ställningsskydd gälla i tillämpliga delar. I fråga om annan talan tillämpas 64–66 och 68 §§ lagen (1976:580) om medbestäm- mande i arbetslivet på motsva- rande sätt. Om en arbetstagare visar omständigheter som ger anledning att anta att han eller hon har missgynnats genom att ha blivit uppsagd eller avskedad av skäl 11Tidigare 15 § upphävd genom 2010:1241. som har samband med ledighet för vård av närstående, är det arbets- givaren som ska visa att det inte har förekommit något sådant missgynnande. Rätt att föra talan 16 §12 I en tvist enligt 9 eller 10 § får föra talan för en enskild arbets- tagare. Talan förs vid Arbets- domstolen. När en arbetstagar- organisation har rätt att föra talan för den enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får dock ombuds- mannen föra talan bara om orga- nisationen inte gör det. Talan som förs av Diskrimi- neringsombudsmannen behandlas som om talan hade förts på egna vägnar av arbetstagaren. Bestäm- melserna i lagen om rättegången i arbetstvister om den enskildes ställning i rättegången ska tilläm- pas också när ombudsmannen för talan. Denna lag träder i kraft . 12Tidigare 16 § upphävd genom 2010:1241. 1.3Förslag till lag om ändring i föräldraledighetslagen (1995:584) Härigenom föreskrivs13 i fråga om föräldraledighetslagen (1995:584) dels att 25 § ska ha följande lydelse, dels att rubriken närmast före 16 § ska lyda ”Förbud mot missgynnande behandling och repressalier”, dels att det i lagen ska införas sju nya paragrafer, 1 a, 15 a–15 c §§, 16 a–16 c §§, och närmast före nya 15 a § en ny rubrik av följande lydelse. En arbetstagare som är för- älder omfattas i vissa fall också av Om en förälder med barn som inte har fyllt begär flexibla arbetsformer av omsorgsskäl till- ämpas bestämmelserna i 15 b och 15 c §§. mönstret genom t.ex. distansarbete och flexibel arbetstid. Om en begäran avser ledighet tillämpas i stället lagens bestäm- melser om ledighet. 13Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU, i den ursprungliga lydelsen. Om en arbetstagare begär flexibla arbetsformer av omsorgs- skäl ska arbetsgivaren besvara be- gäran inom skälig tid. Om be- gäran avslås eller den begärda för- ändringen senareläggs ska arbets- givaren motivera beslutet. En förutsättning för rätt till ett svar från arbetsgivaren enligt första stycket är att arbetstagaren har varit anställd hos arbetsgiv- aren i sammanlagt när begäran görs. Om en förändring av arbets- mönstret med anledning av en begäran som avses i 15 a § gäller för en bestämd tid, har arbets- tagaren rätt att återgå till det ur- sprungliga arbetsmönstret när tiden löper ut. Om arbetstagaren på grund av ändrade omständigheter begär att få återgå till det ursprungliga arbetsmönstret innan tiden har löpt ut ska arbetsgivaren besvara begäran. En arbetsgivare får inte heller missgynna en arbetstagare enligt 16 § av skäl som har samband med en begäran om flexibla arbetsfor- mer enligt denna lag. Om en arbetstagare gör gäl- lande att han eller hon har blivit uppsagd eller avskedad av skäl som har samband med föräldra- ledighet eller en begäran om flexibla arbetsformer enligt denna lag är arbetsgivaren skyldig att på arbetstagarens begäran uppge de omständigheter som åberopas som grund för uppsägningen eller avskedandet. Uppgiften ska vara skriftlig om arbetstagaren begär det och gör gällande ett samband med för- äldraledighet. En arbetsgivare får inte utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att han eller hon har anmält eller påtalat att arbets- givaren har handlat i strid med lagens bestämmelser. I en tvist enligt 16 eller 17 § får I en tvist enligt 16, 16 a eller 17 § får Diskrimineringsombuds- föra talan för en enskild arbets- mannen föra talan för en enskild tagare eller arbetssökande. arbetstagare eller arbetssökande. Talan förs vid Arbetsdomstolen. rätt att föra talan för den en- har rätt att föra talan för den skilde enligt 4 kap. 5 § lagen enskilde enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får dock ombuds- arbetstvister, får dock ombuds- mannen föra talan bara om orga- mannen föra talan bara om orga- nisationen inte gör det. nisationen inte gör det. 14Senaste lydelse 2008:572. Talan som förs av behandlas som om talan hade förts på egna vägnar av arbetstagaren eller den arbetssökande. Bestämmelserna i lagen om rättegången i arbetstvis- ter om den enskildes ställning i rättegången ska tillämpas också när ombudsmannen för talan. Denna lag träder i kraft . 1.4Förslag till lag om ändring i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl Härigenom föreskrivs15 att det i lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl ska införas två nya paragrafer, 7 och 8 §§, och närmast före nya 8 § en ny rubrik av följande lydelse. I en tvist enligt 3 eller 4 § får föra talan för en enskild arbets- Talan förs vid Arbetsdom- sation har rätt att föra talan för enligt 4 kap. 5 § lagen (1974:371) om rättegången i arbetstvister, får dock ombuds- mannen föra talan bara om orga- nisationen inte gör det. Talan som förs av Diskrimi- som om talan hade förts på egna vägnar av arbetstagaren. melserna i lagen om rättegången i ställning i rättegången ska tilläm- pas också när ombudsmannen för En arbetsgivare får inte utsätta en arbetstagare för repressalier på grund av att han eller hon har 15Jfr och rådets direktiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU, i den ursprungliga lydelsen. givaren har handlat i strid med lagens bestämmelser. Denna lag träder i kraft . 1.5Förslag till lag om ändring i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare Härigenom föreskrivs att 6 § lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare ska ha följande lydelse. En arbetsgivare ska, oavsett vilken lag som annars gäller för anställ- ningsförhållandet, tillämpa följande bestämmelser för utstationerade arbetstagare: 1.2, 2 a, 5, 7, 16–16 b, 17–17 b, 24, 28–29 a, 31 och 32 §§ semesterlagen (1977:480), 4 § första stycket och 2 §, 4 § första stycket, 16 § 16–22 §§ och 17–22 §§ föräldraledighets- (1995:584), lagen (1995:584), 3.2–7 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av deltidsarbetande arbetstagare och arbetstagare med tidsbegränsad anställning, och 4.1 kap. 4 och 5 §§, 2 kap. 1–4 och 18 §§ samt 5 kap. 1 och 3 §§ diskrimineringslagen (2008:567). Vid utstationering gäller även 1.arbetsmiljölagen (1977:1160), 2.arbetstidslagen (1982:673), dock inte 12 §, 3.lagen (2005:395) om arbetstid vid visst vägtransportarbete, dock inte 16 §, 4.lagen (2005:426) om arbetstid m.m. för flygpersonal inom civilflyget, dock med den begränsningen i fråga om 1 § andra stycket att 12 § arbetstidslagen inte gäller, och 5.lagen (2008:475) om kör- och vilotid vid internationell järn- vägstrafik, dock med den begränsningen i fråga om 1 § tredje stycket att 12 § arbetstidslagen inte gäller. Första och andra styckena hindrar inte att arbetsgivaren tillämpar bestämmelser eller villkor som är förmånligare för arbetstagaren. Denna lag träder ikraft . 16Senaste lydelse 2020:594. 1.6Förslag till lag om ändring i offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) Härigenom föreskrivs i fråga om offentlighets- och sekretesslagen (2009:400) att 33 kap. 1 § och 36 kap. 4 § ska ha följande lydelse. Sekretess gäller för uppgift om en enskilds personliga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider skada eller men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer hos mannen i ärende enligt diskri- mannen i ärende enligt diskri- mineringslagen (2008:567) eller mineringslagen (2008:567), 16 och 17 §§ föräldraledighets- 16 a och 17 §§ föräldraledighets- lagen (1995:584) samt i andra lagen (1995:584), 9 ärenden som rör rådgivning åt en lagen (1988:1465) om ledighet för närståendevård, 3 och 4 §§ lagen (1998:209) om rätt till ledighet av andra ärenden som rör rådgiv- ning åt en enskild, i ärende enligt diskriminer- ingslagen, eller 3.Statens skolinspektion i ärende enligt 6 kap. skollagen (2010:800). För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst . 17Senaste lydelse 2011:743. Sekretess gäller hos domstol för uppgift om en enskilds person- liga eller ekonomiska förhållanden, om det kan antas att den enskilde eller någon närstående till denne lider avsevärd skada eller betydande men om uppgiften röjs och uppgiften förekommer i 1. mål om kollektivavtal, och 2. mål om tillämpningen av 2. mål om tillämpningen av - lagen (1976:580) om med- - lagen (1976:580) om med- bestämmande i arbetslivet, bestämmande i arbetslivet, - lagen (1982:80) om anställ- - lagen (1982:80) om anställ- 7–12 §§ 7–12 §§ (2010:800), (2010:800), - 31–33 §§ lagen - 31–33 §§ om offentlig anställning, om offentlig anställning, - 4–11 §§ lagen (1994:261) om - 4–11 §§ lagen (1994:261) om - 16 och 17 §§ föräldraledig- - 16, 16 a och 17 §§ föräldra- hetslagen (1995:584), ledighetslagen (1995:584), - 3–7 §§ lagen (2002:293) om - 3–7 §§ lagen (2002:293) om förbud mot diskriminering av och arbetstagare med tidsbe- ingslagen (2008:567), ingslagen (2008:567), - lagen (2016:749) om sär- - lagen (2016:749) om sär- skilt skydd mot repressalier för skilt skydd mot repressalier för arbetstagare som slår larm om arbetstagare som slår larm om allvarliga missförhållanden, eller - 6 a kap. lagen (2017:630) om - 6 a kap. lagen (2017:630) om åtgärder mot penningtvätt och finansiering av terrorism. finansiering av terrorism, 18Senaste lydelse 2019:730. - 3 och 4 §§ lagen (1998:209) om rätt till ledighet av trängande familjeskäl. För uppgift i en allmän handling gäller sekretessen i högst tjugo Denna lag träder ikraft den 2 augusti 2022.av 2Utredningens uppdrag och arbete Det kommittédirektiv som har styrt utredningens uppdrag finns i bilaga 1. Sammanfattningsvis är utredningens uppdrag att bedöma om svensk rätt är förenlig med och rådets direk- tiv (EU) 2019/1158 av om balans mellan arbete och privatliv för föräldrar och anhörigvårdare och om upphävande av rådets direktiv /18/EU (balansdirektivet) och att lämna de eventuella författningsförslag som behövs för att genomföra direk- tivet i svensk rätt. Utredningen ska också analysera och lämna förslag på hur uppföljning av direktivet ska säkerställas. I kommittédirektivet anges att utredningen så långt som möjligt ska värna befintliga regelverk och system som gäller för arbetstagare i när det gäller bl.a. föräldraledighet, föräldraförsäkring, ledig- het och ersättning för vård av närstående, diskriminering och arbets- miljö och därför endast föreslå ändringar om det är nödvändigt eller annars särskilt befogat. Utredningen ska också i sina överväganden och förslag värna den svenska arbetsmarknadsmodellen och den roll som arbetsmarknadens parter har för ett flexibelt arbetsliv samt den befintliga myndighetsstrukturen. Utredningen inledde sitt arbete . Arbetet har genomförts i samarbete med utredningens sakkunniga, experter och referensgruppsledamöter, som kontinuerligt har fått ta del av utkast till texter och lämna synpunkter på innehållet. Utredningens uppdrag och arbete expert- och referensgruppen har hållits vid fem tillfällen. Däremellan har utredningen gjort två utskick med utkast till texter till expert- och referensgruppen för skriftliga synpunkter. Utredningen har inhämtat statistik från och . På uppdrag av utredningen har tagit fram statistik på hur många personer som har föräldrapenning på grundnivå, uppdelat på mottagarens sjukpenninggrundande inkomst. SCB har tagit fram statistik på hur många arbetstagare som har barn under åtta respektive , samt hur många företag som har anställda med barn under åtta, respektive . Statistiken finns i avsnitt 18. Utredningen har under arbetets gång hållit sig informerad om och beaktat andra utredningar och annat pågående arbete på både nationell och EU-nivå, som arbetet med genomförande av arbets- villkorsdirektivet (Ds 2020:14), Utredningen om en moderniserad arbetsrätt (SOU 2020:30) och den arbetsgrupp på EU-nivå som arbetar med uppföljning av direktivet (se avsnitt 17). I betänkandets inledande avsnitt 3 finns en bakgrund där tidigare föräldraledighetsdirektiv och andra direktiv på området beskrivs och där det redogörs för balansdirektivets tillkomst. Avsnittet innehåller även en genomgång av direktivets huvudsakliga innehåll. Avslut- ningsvis redogörs för den rättsliga grunden för EU:s beslutanderätt och direktivets tillämpningsområde. Avsnitt 4 innehåller en genomgång av bestämmelser i svensk rätt som är relevanta för direktivets genomförande. Avsnitt 5–14 är betänkandets centrala avsnitt där utredningen artikel för artikel gör en bedömning av om det behövs några lag- ändringar för att genomföra direktivets bestämmelser i svensk rätt. Där utredningen gör bedömningen att svensk rätt inte uppfyller direktivets krav lämnas förslag på lagändringar för att genomföra direktivet. I avsnitt 15 lämnas förslag till följdändringar i lagen (1999:678) om utstationering av arbetstagare. Avsnitt 16 innehåller övervägan- den och förslag om ikraftträdandedatum och om utformningen av övergångsbestämmelser. I avsnitt 17 finns utredningens övervägan- den om hur uppföljningen av direktivet ska säkerställas. Utredningens uppdrag och arbete följer en analys av förslagens konsekvenser. Betänkandet avslutas med en författningskommentar i avsnitt 19. 3.1Tidigare direktiv om föräldraledighet träffades ett ramavtal om föräldraledighet mellan de bransch- övergripande arbetsmarknadsparterna på europeisk nivå. genomfördes sedan genom rådets direktiv /34/EG av om ramavtalet om föräldraledighet, undertecknat av UNICE, CEEP och EFS (gamla föräldraledighetsdirektivet). Direktivet före- skriver bl.a. en individuell rätt till föräldraledighet och en rätt till frånvaro från arbetet på grund av force majeure som har samband med trängande familjeskäl vid sjukdom eller olycksfall. Vid genomförandet av direktivet i gjorde lagstiftaren bedöm- ningen att uppfyllde direktivets regler om föräldraledighet genom föräldraledighetslagen (1995:584), men att det krävdes ny lag- stiftning för rätten till ledighet av trängande familjeskäl, se propositionen Föräldraledighetsdirektivets genomförande i (prop. 1997/98:81). samrådde Europeiska kommissionen med arbetsmarknadens parter på europeisk nivå om olika sätt att för- bättra möjligheterna att kombinera arbete och familj och om gemen- skapslagstiftning om skydd vid moderskap och föräldraledighet. Samrådet handlade också om möjligheterna att införa nya typer av familjerelaterad ledighet som pappaledighet, adoptionsledighet och ledighet för vård av anhörig. informerade parterna kommissionen om att de ville inleda förhandlingar i syfte att ändra ramavtalet om föräldraledighet . Ett sådant ändrat ramavtal undertecknades därefter . riktade parterna en gemensam begäran till kommissionen om att lägga fram ett förslag till ett direktiv om genomförande av det ändrade ramavtalet som skulle ersätta det då gällande direktivet. Ett nytt direktiv om för- äldraledighet antogs därefter av rådet (föräldraledighets- direktivet).1 Direktivet ålägger medlemsstaterna att bl.a. förlänga rätten till föräldraledighet från . Direktivet före- skriver även att en av månaderna inte ska få överlåtas till den andra föräldern. Liksom i det gamla föräldraledighetsdirektivet ges med- lemsstaterna och/eller arbetsmarknadens parter ett stort utrymme att själva bestämma hur direktivet ska genomföras.