sou · H8B352 · 2020-09-16 00:00:00 — flyttbranschen inte visar hur det ser ut för just de företag som arbetar med rutavdragsberättigade tjänster.27 Sällskapstjänsten kan vidare sägas ligga i linje med den nuvarande omsorgstjänsten inom rut- avdraget. Det är möjligt att utförare som arbetar med tjänster lik- nande omsorgstjänsterna har en annan bakgrund än de som arbetar med städtjänster. Möjligtvis skulle de bättre kunna representeras av personer som arbetar exempelvis inom hemtjänst. Rickne (2019) jämför olika bakgrundskarakteristika för perso- ner som arbetar i rutnischade företag med personer som arbetar inom bl.a. lokalvård och hemtjänst.28 Jämfört med lokalvårds- branschen är andelen korttidsutbildade något lägre inom rut- nischade företag, 15–jämfört med (för hemtjänst redovisas inte andelen korttidsutbildade). Andelen kvin- nor med flyktingbakgrund är högre för både lokalvård och för hem- tjänst än för rutnischade företag. Vad gäller andelen kvinnor utan flyktingbakgrund födda utanför inom rutnischade företag är den lägre än inom lokalvård, men något närmare andelen inom hem- tjänsten. Vidare finner Rickne att av dem som började arbeta i ett rutnischat företag tidigare befunnit sig i ekono- miskt utanförskap, en andel som är lägre än för övrig lokalvård, men snarlik den inom . Vad gäller de som var arbets- lösa har de rutnischade företagen ungefär samma andel som övrig lokalvård och restaurang och en högre andel än . Sammantaget indikerar diskussionen ovan att personer med svag anknytning till arbetsmarknaden kan komma att sysselsättas till följd av en utvidgning av rutavdraget med en tjänst som avser säll- skap och att antagandet om undanträngningen av den föreslagna tjänsten torde vara i samma storleksordning som i räkneexemplet ovan eller eventuellt något högre. Flera studier pekar även på en hög grad av arbetskraftsinvandring inom rutnischade företag.29 I räkneexemplet i utredningens del- betänkande tas hänsyn till detta genom olika antaganden om om- fattningen av arbetskraftsinvandring bland dem som arbetar med ruttjänster. 27Se SOU 2020:5 s. 83. 28Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag, SNS Analys nr 56, 2019. Rut- nischade företag definieras som de företag vars samlade rutavdrag överstiger av den totala försäljningsvolymen och starkt rutnischade refererar till de företag där samma andel överstiger . Kvinnor med flyktingbakgrund i rutsubventionerade företag, SNS Analys nr 56, 2019 samt , Rutavdraget – konsekvenser av reformen, RiR 2020:2. I den mån förslaget leder till att äldre personer väljer att ersätta kommunala insatser med ruttjänster skulle sysselsättningen kunna påverkas om de som utför ruttjänsterna skiljer sig åt från de som arbetar med kommunala insatser vad gäller anknytningen till arbets- marknaden. Som redogörs för ovan indikerar Rickne (2019) att anknytningen till arbetsmarknaden för dem som arbetar inom rut- nischade företag och de som arbetar inom hemtjänst kan vara snarlik avseende flera variabler. En viktig skillnad är dock att andelen syssel- satta födda i är markant högre inom rutnischade företag än inom , vilket sannolikt indikerar en högre grad av arbetskraftsinvandring inom rutnischade företag.30 Nettoeffekten på sysselsättningen vid substitution av hemtjänst med ruttjänster är svårbedömd, men skulle kunna vara negativ. Som diskuteras i avsnitt 16.5 nedan bedöms de föreliggande för- slagen emellertid inte leda till att äldre personer i betydande ut- sträckning väljer ruttjänster i stället för insatser via kommunen, främst för att tjänsterna bedöms vara av mindre karaktär, både sett i relation till det rutavdrag som redan finns och till de insatser som kommunerna utför. Dessutom kommer de föreslagna tjänsterna bara i vissa fall överlappa kommunernas insatser. Möjligen skulle för- slagen kunna innebära en ökad konkurrensfördel för privata företag gentemot den kommunala då dessa företag kan erbjuda tilläggstjänster med rutavdrag. Bakgrunden för just dem som arbetar inom privata hemtjänstföretag är dock inte känd. Sannolikt skulle eventuella sysselsättningseffekter av att äldre personer byter från kommunala till privata hemtjänstföretag vara små. Sammantaget bedöms effekten på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt vara positiv, men försumbar. Utredningen antar att det framför allt är personer som av någon anledning kan ha svårt att ta sig ut på aktiviteter på egen hand samt de som bor själva och önskar lite mer sällskap i vardagen som kom- mer att efterfråga sällskapstjänsten. Statistiken i avsnitt 8.3 indikerar att det är från , men framför allt , som personer börjar känna sig mer ensamma, upplever försämrad hälsa samt ökade 30Rickne (2019), figur 1, s. 7. Utredningen antar därmed att sällskapstjänsten främst kommer att efterfrågas av personer som är pensionerade tillbaka och att inga effekter kan förväntas på de äldre köparnas arbets- utbud. Den föreslagna sällskapstjänsten bedöms dock kunna få betydelse för anhöriga till äldre. Avsnitt 7.2.6 indikerar att socialt umgänge, stimulans och förströelse är den allra vanligaste formen av omsorg som anhöriga bidrar med till en äldre närstående. Förslaget antas således kunna avlasta anhöriga och i den mån tjänsten köps in regel- bundet skulle den också kunna frigöra tid för anhöriga, vilket skulle kunna leda till ökat marknadsarbete. Effekten på anhörigas arbetsutbud bedöms dock bli begränsad, främst för att den långsiktiga kostnaden av förslaget beräknas bli liten. priser uppskattas kostnaden till , vilket motsvarar priser. Eftersom rut- avdraget för äldre uppgick till 2018 motsvarar förslaget av den summan. Den långsiktiga beräk- ningen är dock behäftad med stor osäkerhet. I den mån efterfrågan ökar med mer än vad som antagits här förväntas även effekten på anhörigas arbetsutbud öka. Som nämnts ovan bedömer utredningen att matlagningstjänsten, inklusive bakning, till stor del kommer att utföras av företag eller privatpersoner som även utför andra ruttjänster. I likhet med den föreslagna sällskapstjänsten kan matlagningstjänsten sannolikt kom- ma att utföras i samband med t.ex. nuvarande städnings- eller omsorgstjänsten. Därmed bör samma resonemang kring sysselsätt- ningseffekter som för sällskapstjänsten kunna användas för bedöm- ning av sysselsättningseffekterna. Matlagningstjänster, motsvarande den utredningen föreslår ska omfattas av det särskilda rutavdraget för äldre, antas förekomma i mycket liten utsträckning på marknaden . På bedöms den offentligfinansiella kostnaden av förslaget uppgå till pris- och lönenivå. beräknas det motsvara . beräk- nades rutavdraget uppgå till , vilket gör att de föreslagna tjänsterna kan förväntas utgöra av det totala rutavdraget. Effekten på sysselsättningen förväntas därmed vara försumbar. Utredningen antar att det framför allt är personer som av någon anledning inte kan eller har tappat lusten att laga mat till sig själva som kommer att efterfråga tjänsten. Som statistiken i avsnitt 8.3 indikerar är det främst från som många äldre personer upplever en försämrad rörelse-, syn och hörselförmåga. Utredningen gör därför antagandet att det främst är från som matlagning och bakning kan komma att efterfrågas. Bedömningen är därmed att inga effekter på de äldre personernas arbetsutbud kan förväntas. Förslaget om matlagning och bakning skulle dock kunna få viss betydelse för anhöriga till äldre. Avsnitt 7.2.6 indikerar att anhöriga hjälper äldre personer med matlagning och förslaget skulle således kunna avlasta anhöriga. I den mån tjänsten köps in regelbundet skulle det även frigöra tid för anhöriga, vilket kan leda till ökat mark- nadsarbete. Effekten på anhörigas arbetsutbud bedöms dock bli försumbar, främst för att den långsiktiga kostnaden av förslaget beräknas bli liten. priser uppskattas kostnaden till , vilket motsvarar priser. Eftersom rut- avdraget för äldre uppgick till 2018 motsvarar förslaget inte ens av den summan. Den långsiktiga beräk- ningen är dock behäftad med stor osäkerhet. I den mån efterfrågan ökar med mer än vad som antagits här förväntas även effekten på anhörigas arbetsutbud öka. 16.4.4Enklare tillsyn av bostaden vid hemmavaro När det gäller tillsynstjänsten bedömer utredningen, som nämnts ovan, att denna tjänst till stor del kommer att utföras av företag eller privatpersoner som även utför andra ruttjänster. I linje med resone- manget som förs avseende sällskaps- och matlagningstjänsterna, kan tillsynstjänsten sannolikt komma att utföras i samband med t.ex. städning eller omsorgstjänster. Därmed görs bedömningen att samma resonemang kring sysselsättningen, som för nämnda tjänster, till stor del kan appliceras även på den föreslagna tillsynstjänsten. Vissa av arbetena som föreslås ingå i tjänsten har dock en annan karaktär än städ- eller omsorgstjänsterna, som t.ex. att stänga av eller sätta på vatten eller värme eller kontrollera att skador på byggnaden inte uppstått. I linje med utredningens delbetänkande antas att dessa sysslor till viss del kan likställas med vaktmästeri. I delbetänkandet presenteras statistik för två yrkeskategorier som till stor del utgör yrket vaktmästare yrkeskategorierna SSYK 5152 och 9622.31 Baserat på statistiken konstaterar utredningen i delbetänkandet att anknyt- ningen till arbetsmarknaden, mätt utifrån arbetslöshetsvariablerna, är klart sämre än för privat sektor i stort. Anknytningen bland vakt- mästare m.fl. framstår vara ungefär lika stark som inom lokalvård. Vaktmästeri tycks dock inte sysselsätta en högre andel utrikes födda än i privat sektor i stort, vilket är fallet för de andra nämnda tjänsterna. Utbildningsnivån inom vaktmästeri är även högre än inom lokalvård. Sammantaget indikerar detta tillsammans med resonemanget kring de andra tjänsterna att personer med svag anknytning till arbets- marknaden kan komma att sysselsättas till följd av en utvidgning av rutavdraget med en tillsynstjänst vid hemmavaro. Detta indikerar ökad sysselsättning i ekonomin i sin helhet på lång sikt. Den föreslagna tillsynstjänsten bedöms vara mycket liten i om- fattning vid införandet. På bedöms den offentligfinansiella kostnaden uppgå till pris- och lönenivå. pris- och lönenivå beräknas det motsvara 11 miljoner 31SSYK 9622 inkluderar bl.a. vaktmästare på sjukhus och kontor. SSYK 5152 inkluderar bl.a. vaktmästare på skola och sporthall men även besiktningsman i lägenhet och tillsynsman. Som nämns i fotnot 44, s. 246 i delbetänkandet förekommer vaktmästare även i andra yrkeskoder. De som inte inkluderats i genomgången är orkestervaktmästare (3433), krematorievakt- mästare (5161) och kyrkogårdsvaktmästare (6113). beräknades rutavdraget uppgå till , vilket gör att de föreslagna tjänsterna kan förväntas utgöra av det totala rutavdraget. Med samma utgångs- punkter för beräkningen som för sällskapstjänsten ovan bedöms effekten på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt därmed bli försumbar. Merparten av de arbeten som föreslås ingå i tillsynstjänsten förväntas främst efterfrågas av personer som upplever försämrad rörelse-, syn- eller hörselförmåga och därmed inte kan eller vill utföra dessa moment och som efterfrågar extra trygghet i vardagen mer generellt. Statistiken i avsnitt 8.3 indikerar att det framför allt är från som många äldre personer upplever en försämrad rörelse-, syn och hörselförmåga. Utredningen gör därför antagandet att det främst är från som tillsynstjänsten kan komma att efterfrågas. Dessa personer antas gått i pension vilket gör att inga effekter förväntas på de äldre köparnas arbetsutbud. Den föreslagna sällskapstjänsten bedöms dock kunna få bety- delse för anhöriga till äldre. Avsnitt 7.2.6 indikerar att olika former av tillsyn är en typ av hjälp som anhöriga ger äldre närstående. I den mån tjänsten köps in regelbundet skulle den således kunna frigöra tid för den anhöriga, vilket kan leda till ökat marknadsarbete. Effekten på anhörigas arbetsutbud bedöms emellertid bli försum- bar, främst för att den långsiktiga kostnaden av förslaget beräknas bli liten. priser uppskattas kostnaden till , vilket motsvarar priser. Då rut- avdraget för äldre uppgick till 2018 beräknas förslaget inte ens uppgå till av det totala rutavdraget. Vidare är det främst den del av tjänsten som gäller att ta hand om post, plantera och sköta om blommor, vädra osv. som bedöms fri- göra tid för anhöriga. Den del som gäller att exempelvis kontrollera att skador på byggnaden inte uppstått förväntas inte utföras lika frekvent. Slutligen bör noteras att den långsiktiga beräkningen är behäftad med stor osäkerhet. I den mån efterfrågan på tjänsten ökar med mer än vad som antagits här förväntas även effekten på anhörigas arbets- utbud öka. Utredningen bedömer att det redan finns en marknad för sådana arbeten utredningen föreslår ska ingå i den nya trädgårdstjänsten och att förslaget kommer att leda till ökad efterfrågan på tjänsterna. Utredningen antar att de tillkommande trädgårdsarbetena till stor del kan komma att utföras av företag som utför trädgårds- arbeten inom ramen för dagens rutavdrag. Det är dock oklart huru- vida samma antaganden om sysselsättningen kan göras för den i betänkandet föreslagna trädgårdstjänsten som för sällskaps-, mat- lagnings- och tillsynstjänsterna som diskuteras ovan. Om trädgårds- arbetena exempelvis utförs av personer som har en starkare anknyt- ning till arbetsmarknaden än de som utför städtjänsterna skulle trädgårdstjänsten antas medföra en större undanträngning. Det bör dock noteras att kompetensen för att exempelvis kunna fälla träd och att rensa ogräs, vilka är tjänster som båda ingår i trädgårds- tjänster inom ramen för rutavdraget, skiljer sig åt, Dessvärre är det inte möjligt att studera bakgrundsvariabler för de personer som arbetar med de trädgårdsarbeten som omfattas av rutavdraget eftersom varken bransch- eller yrkeskoder kan urskilja dessa personer i tillfredsställande grad. Bakgrundsvariabler för personer som arbetar inom de två yrken som bäst kan anses representera dessa, trädgårdsodlare och trädgårdsanläggare m.fl., visas i tabell 16.1 nedan.32 För jämförelse inkluderas även samma variabler för yrket städare och för samtliga yrken i hela ekonomin. I tabellen redovisas även uppfödare och skötare av sällskapsdjur, vilket diskuteras i avsnitt 16.4.6 om passning och rastning av säll- skapsdjur. Notera att statistiken endast inkluderar anställda. 32Beskrivningen för trädgårdsodlare (6112) är: Bedriver trädgårdsodling. och skördar köksväxter i växthus samt plantskoleväxter, prydnadsväxter och svamp. Sår, förökar, planterar, gallrar och beskär trädgårdsväxter. Bearbetar jorden, gödslar och rensar ogräs. Beskrivningen för trädgårdsanläggare m.fl. (SSYK 6113) är: Anlägger och underhåller parker, trädgårdar, kyrkogårdar och golfbanor m.m. Lägger plattor, bygger murar och trappor samt planterar växter och sår gräs. Sköter blommor, träd, buskar och andra växter. Av tabell 16.1 framgår att utbildningsnivån inom de två träd- gårdsyrkena generellt sett är lägre än för samtliga yrken. Det är en överrepresentation av personer med en förgymnasial utbildning och gymnasial utbildning, medan andelen med eftergymnasial utbildning är markant lägre än för samtliga yrken, i synnerhet för trädgårds- anläggare. Andelen med förgymnasial utbildning är dock lägre än vad den är för städare. Vad gäller andelen personer med olika födelseregioner är den för trädgårdsanläggare i linje med den för samtliga yrken. För trädgårds- odlare kan noteras att andelen med som födelseregion är lägre än för ekonomin i stort medan andelen född i är högre. Vid jämförelse med städare kan noteras att en mycket högre andel har annan födelseregion än för städare än för ekonomin i stort samt för trädgårdsyrkena. Särskilt kan noteras att andelen städare födda utanför är markant högre. Som noteras ovan inkluderar trädgårdsyrkena även arbetsupp- gifter som inte bedöms utföras inom ramen för trädgårdstjänsten i rutavdraget. Därmed kan resultaten i tabellen endast ge en indikation på hur egenskaperna för dessa personer ser ut. Utifrån ovanstående är utredningens bedömning att de tjänster som föreslås i detta betänkande till en betydande del utförs av perso- ner med svag anknytning till arbetsmarknaden. Det är emellertid san- nolikt att anknytningen till arbetsmarknaden kan vara något starkare generellt än för exempelvis städtjänsten, vilket skulle innebära en högre grad av undanträngning än vad som kan antas för rutavdraget generellt. Vidare indikerar resultaten i tabell 16.1 att arbetskrafts- invandring kan vara mindre förekommande inom trädgårdsyrkena än för exempelvis städyrket, men detta skulle behöva undersökas när- mare. Efterfrågan på den föreslagna trädgårdstjänsten antas fördubblas på till följd av rutavdraget. Efterfrågeökningen beräknas innebära en kostnadsökning på lång sikt om pris- och lönenivå. Som andel av rutavdraget skulle det motsvara . Givet resonemanget ovan förväntas detta leda till en begränsad ökning av sysselsättningen i branschen. Sammantaget bedöms förslaget om att inkludera ytterligare trädgårdsarbeten i ett rutavdrag för äldre ha positiva, men försum- bara effekter på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet. Tabell 16.1 Utbildningsnivå, kön och födelseregion för anställda 16–, yrken enligt SSYK 2012 Källa: , statistikdatabasen, yrkesregistret med yrkesstatistik (SSYK 12), egen bearbetning av data. Äldre personer som fyllt vid årets ingång som har tillgång till egen trädgård kan förväntas efterfråga den föreslagna trädgårds- tjänsten. Ett inkluderade av tjänsten i det särskilda rutavdraget för äldre skulle således kunna få effekt på äldre personers arbetsutbud. Förslaget skulle även kunna få viss betydelse för anhöriga då avsnitt 7.2.6 indikerar att många anhöriga hjälper sina närstående med trädgårdsarbete. Det finns dock ett antal faktorer som talar emot att effekten på äldre personers och anhörigas arbetsutbud skulle vara särskilt stor. Vad gäller äldre köpare finns, som diskuteras i avsnitt 12.2.2, inget som stödjer hypotesen att nuvarande rutavdrag skulle påverka pensionsbeslutet eller antalet arbetade timmar generellt bland äldre personer. Det är dock möjligt att rutavdraget på marginalen leder till positiva effekter på dessa variabler. Vidare bedöms de tillkommande trädgårdsarbetena inte vara av återkommande karaktär, utan endast utföras , vilket gör att mindre tid förväntas frigöras genom köp av tjänsten, såväl för äldre personer som anhöriga. Slutligen är tjänsten relativt liten i omfattning. Den offentlig- finansiella kostnaden bedöms öka med i 2018 års pris- och lönenivå. Eftersom rutavdraget för äldre personer uppgick till 2018 beräknas ökningen av kostnaden uppgå till av det totala rutavdraget för äldre. Förslaget bedöms därmed leda till positiva, men försumbara effekter på arbetsutbudet bland äldre personer och deras anhöriga. 16.4.6Rastning och passning av sällskapsdjur Utredningen föreslår att äldre ska ges rätt till rutavdrag för rastning och passning av sällskapsdjur. Den offentligfinansiella kostnaden för förslaget uppskattas på uppgå till , vilket är en ökning med i förhållande till den kortsiktiga effekten, dvs. en större kostnadsökning än för de andra förslagen i betänkandet. Vidare bedöms timpriset för dessa tjänster vara lägre än för många andra ruttjänster, vilket gör att en given kostnadsökning motsvarar ett högre antal efterfrågade timmar för denna tjänst jämfört med exempelvis sällskapstjänsten. Därmed kan sysselsättningseffekten i branschen sammantaget förväntas bli större för sällskapsdjurstjänsten än för övriga förslag i slutbetän- kandet. Som beskrivs ovan beror den förväntade effekten på sysselsätt- ningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt på vilka som utför tjäns- terna. Det finns inte någon bakgrundsinformation att tillgå om de som arbetar specifikt med passning och rastning av sällskapsdjur utifrån bransch- eller yrkeskoder. Det yrke som får anses ligga närmast är uppfödare och skötare av sällskapsdjur (SSYK 6122). I tabell 16.1 i avsnitt 16.4.5 redovisas bakgrundsstatistik för dem som arbetar inom yrket. Tabellen indikerar att dessa personer generellt sett har en lägre utbildningsnivå än för arbetsmarknaden i stort och en mycket lägre andel med eftergymnasial utbildning. Andelen med förgymnasial utbildning är dock lägre än för städare. Vidare framgår att andelen som är födda i är högre än andelen på arbets- marknaden i stort och att andelen som är utrikes födda, även dem som är födda inom , är lägre. Det bör dock noteras att yrkeskategorin även inkluderar arbets- uppgifter som inte föreslås ingå i ett rutavdrag för äldre, t.ex. uppfödning av sällskapsdjur. Eventuellt kan vissa av dessa arbets- uppgifter kräva högre kvalifikationer. Dessutom inkluderas sanno- likt inte många av dem som arbetar svart inom yrkeskategorin, vilket är en annan anledning till att statistiken inte kan anses representativ för dem som arbetar med de tjänster som föreslås i betänkandet. Utifrån ovanstående är utredningens bedömning att förslaget om rastning och passning av husdjur till en betydande del utförs av personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Det är dock inte möjligt att säga om anknytningen till arbetsmarknaden generellt sett är starkare eller svagare än för dem som arbetar exempelvis med städning. Sannolikt kan graden av undanträngning vara i likhet med eller kanske t.o.m. mindre än bedömningen för rutavdraget i stort, dvs. (se avsnittet om tillsynstjänster ovan). Vidare indi- kerar statistiken i tabell 16.1 att arbetskraftsinvandring kan vara mindre förekommande inom skötsel av sällskapsdjur än inom yrket städare, men detta skulle behöva undersökas närmare. Sammantaget bedömer utredningen att förslaget om att inkludera passning och rastning av sällskapsdjur i ett rutavdrag för äldre kan få en liten positiv effekt på sysselsättningen i ekonomin i sin helhet på lång sikt. Rastning och passning av sällskapsdjur är en tjänst som utförs åter- kommande och som bedöms kunna underlätta vardagen för dem som har ett sällskapsdjur. Förslaget skulle därmed kunna frigöra tid för äldre som fortfarande deltar i arbetskraften eller som står i valet mellan att pensionera sig eller inte och på så sätt öka arbetsutbudet bland äldre personer. Effekten på äldre personers arbetsutbud bedöms dock bli begrän- sad. För det första bedöms en sådan tjänst inte påverka pensions- beslutet i stor utsträckning då ”ta hand om sällskapsdjur” inte anges som ett vanligt skäl för pensionering (se avsnitt 8.5.3). Vidare finns, som diskuteras i avsnitt 12.3.2, inget som stödjer hypotesen att nuvarande rutavdrag skulle påverka pensionsbeslutet eller antalet arbetade timmar generellt bland äldre personer. Det är dock möjligt att rutavdraget, och även förslaget om passning och rastning av säll- skapsdjur, på marginalen leder till positiva effekter på dessa variabler. Möjligen kan rutavdrag för passning och rastning av sällskapsdjur t.o.m. förväntas innebära större positiva effekter på köparens arbets- utbud än rutavdrag för exempelvis städning då passning och rastning av sällskapsdjur bedöms vara mer återkommande och vara relativt omfattande . Vad gäller anhöriga har utredningen inte tagit del av någon studie som indikerar att anhöriga i stor utsträckning hjälper en äldre närstående med att sköta om eller rasta dennes sällskapsdjur. I den mån det sker skulle förslaget kunna leda till frigjord tid för den anhöriga, vilket kan leda till ökat marknadsarbete En utvidgad anhörigkrets som kan köpa ruttjänster till äldre perso- ner förväntas, i den mån fler anhöriga köper föreslagna tjänster till en äldre närstående, bidra positivt till sysselsättningseffekterna samt till arbetsutbudet för äldre personer och anhöriga enligt samma resonemang som förs ovan om de olika tjänsterna. Baserat på beräk- ningen av förslagets långsiktiga offentligfinansiella kostnad för- väntas dock effekterna vara små. 16.5Effekter för individer och hushåll