sou · H8B367 · 2020-11-23 00:00:00 — Skolinspektionen respektive kommunerna, i sin tillsyn särskilt uppmärksammar att huvudmännen uppfyller kra- ven i skollagen när det gäller personal vid förskolor. Förskolor som t.ex. inte uppfyller kraven på att ha förskollärare som ansvarar för under- visningen bör följas upp, t.ex. genom att de föreläggs att förändra per- sonalsituationen. 11Kartläggning och förslag om kompetensutveckling I det här kapitlet behandlar utredningen uppdraget att öka andelen kvalificerad personal för att barnen ska få en god språkutveckling i svenska. Av direktiven framgår att vi ska •kartlägga den kompetensutveckling som erbjuds personal i försko- lan när det gäller barns språkutveckling i svenska, särskilt andra- språksutveckling i svenska, •analysera de huvudsakliga orsakerna till att förskolepersonal inte deltar i den kompetensutveckling som erbjuds, •vid behov föreslå generella eller riktade insatser för personalens kompetensutveckling i språkutveckling i svenska, särskilt andra- språksutveckling i svenska, och •lämna nödvändiga författningsförslag. 11.2Personalens kompetens om barns språkutveckling Ett utvecklat språk är centralt för barns utveckling och lärande. I för- skolans läroplan betonas vikten av barns språkutveckling, vilket fram- går i följande stycken: Språk, lärande och identitetsutveckling hänger nära samman. Förskolan ska därför lägga stor vikt vid att stimulera barnens språkutveckling i svenska, genom att uppmuntra och ta tillvara deras nyfikenhet och in- tresse för att kommunicera på olika sätt. Barnen ska erbjudas en stimuler- ande miljö där de får förutsättningar att utveckla sitt språk genom att lyssna till högläsning och samtala om litteratur och andra texter. Kartläggning och förslag om kompetensutveckling Barn med annat modersmål än svenska ska ges möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål. Förskolan ska ge varje barn förutsättningar att utveckla (…) ett nyan- serat talspråk och ordförråd samt förmåga att leka med ord, berätta, uttrycka tankar, ställa frågor, argumentera och kommunicera med andra i olika sammanhang och med skilda syften. Förskollärare ska ansvara för att varje barn (…) utmanas och stimuleras i sin utveckling av språk och kommunikation samt matematik, natur- vetenskap och teknik.1 Var fjärde barn i förskolan har utländsk bakgrund.2 Det innebär att en stor del av förskolepersonalen arbetar i barngrupper där ett eller flera barn har annat modersmål än svenska. Det talar för att behovet av kompetens om barns språkutveckling har ökat i förskolan, i synner- het när det gäller barns andraspråksutveckling i svenska. I detta avsnitt kommer vi att ge en bild av förskolepersonalens förutsättningar att uppfylla målen i läroplanen när det gäller att stimulera barns språkut- veckling i svenska och att ge barn möjlighet att utveckla sitt modersmål. 11.2.1Brister i personalens kunskap om flerspråkiga barns språkutveckling I skollagen, med en liknande skrivning som i läroplanen, framgår följande: Förskolan ska medverka till att barn med annat modersmål än svenska får möjlighet att utveckla både det svenska språket och sitt modersmål.3 Det är ingen lätt uppgift. I en idealisk situation hade det funnits ut- bildad förskolepersonal som talade både barnets modersmål och en väl fungerande svenska. Det skulle ge möjlighet att stödja barns andra- språksutveckling genom att både barnen och personalen kan växla mellan språken. Men som framgått av föregående avsnitt är det inte så verkligheten ser ut; en majoritet av förskolepersonalen i talar endast svenska. Det finns visserligen förskolor där majoriteten av per- sonalen är flerspråkig, men där riskerar i stället bristande kunskaper 1Förordningen (SKOLFS 2018:50) om läroplan för förskolan. Med utländsk bakgrund avses att barnet är utrikes fött eller inrikes fött och har två utrikes födda vårdnadshavare. 38 kap. 10 § skollagen (2010:800). Kartläggning och förslag om kompetensutveckling i svenska att hämma barnens språkliga utveckling. Det är heller inte säkert att de språk som personalen talar är de samma som barnens modersmål. I antologin som andraspråk i förskolan beskrivs hur svårt det är för förskolepersonalen att uppfylla läroplanens mål om att stödja barns flerspråkiga utveckling. I antologin hänvisas till förskole- personalens egna vittnesmål om svårigheten med att dels stödja barns modermålsutveckling när det inte själva talar barnens språk, dels stödja flerspråkiga barns språkutveckling i svenska på ett tillfredsställande sätt. Personalen berättar att det finns barn som lämnar förskolan för att börja i förskoleklass med allt för bristfälliga kunskaper i svenska. Dessa barn har inte tillägnat sig en svenska som har det språkliga djup som krävs för att lära sig läsa och skriva.4 Skolinspektionens kvalitetsgranskning av förskolans arbete med flerspråkiga barns språkutveckling visar att personalen på majoriteten av de granskade förskolorna arbetar medvetet med att uppmuntra fler- språkiga barn att använda svenska i den dagliga verksamheten. Perso- nalen ger barnen möjligheter att använda olika kommunikativa ut- trycksformer och skapar tillfällen för samtal, lyssnande, berättande och läsning. Däremot brister många förskolor när det gäller att uppmuntra flerspråkighet och att skapa möjligheter att använda andra moders- mål än svenska i verksamheten. Det handlar inte om att förskoleper- sonalen behöver behärska barnens alla modersmål, utan om att de genom att visa ett aktivt intresse för barnens olika språk kan upp- muntra barnen att använda modersmålet i den dagliga verksamheten.5 På majoriteten av förskolorna i Skolinspektionens granskning upp- levde personalen att de inte hade tillräckliga kunskaper om hur de ska arbeta med språkutveckling i andra modersmål än svenska. De var även osäkra på vad uppdraget med flerspråkiga barns språkutveckling inne- bär. Myndigheten bedömer också att färre än hälften av de granskade förskolorna ger personalen förutsättningar att arbeta språkutvecklande med svenska och andra modersmål – med förutsättningar menas här bl.a. att uppdraget är förankrat hos personalen, att personalen har fått kompetensutveckling och att det finns tid för reflektion, erfaren- hetsutbyte och gemensamt lärande. Att skapa sådana förutsättningar kräver ett aktivt arbete från rektor, vilket saknas på många för- skolor. Personalen på de granskade förskolorna hade i liten utsträck- 4Björk-Willén m.fl. (2018). 5Skolinspektionen (2017) och Skolinspektionen (2018). Kartläggning och förslag om kompetensutveckling ning fått kompetensutveckling i språkutvecklande arbetssätt eller fler- språkighet. På de förskolor där personalen hade fått kompetensut- veckling handlade den mer om kultur, värdegrund och bemötande än om språkutvecklande arbetssätt. Sammantaget visar Skolinspektionens granskning att det behövs insatser för att öka personalens kompetens när det gäller flerspråkiga barns språkutveckling. 11.2.2Förskollärarutbildningen ger inte tillräcklig kunskap om flerspråkiga barns språkutveckling En majoritet av de förskollärare som examineras kommer med stor sannolikhet att under sitt yrkesliv undervisa barn som har en annan språkbakgrund än svenska. Det väcker frågan om huruvida för- skollärarutbildningarna ger blivande förskollärare tillräcklig kunskap om flerspråkiga barns språkutveckling. I förskollärarutbildningens examensbeskrivning, som sätter ramarna för utbildningens innehåll, anges att studenten ska visa fördjupad kun- skap om barns kommunikation och språkutveckling samt om grund- läggande läs-, skriv- och matematikinlärning.6 Studenten ska dess- utom visa sådana kunskaper i förskoledidaktik och ämnesdidaktik inklusive metodik som krävs för undervisning och lärande inom det förskolepedagogiska området. Utöver kraven som uppställs i examens- ordningen har lärosätena möjlighet att ställa ytterligare krav för att nå en förskollärarexamen på respektive lärosäte. Examensbeskrivning- en innehåller således ingen målsättning om att studenterna ska visa kunskap om flerspråkiga barns språkutveckling. Utredningen har vid ett flertal tillfällen blivit uppmärksammade på att förskollärarutbildningarna brister när det gäller att förmedla kunskap om barns språkutveckling, och i synnerhet barns andraspråks- utveckling i svenska.7 Flera aktörer som vi har talat med betonar att språk och flerspråkighet bör genomsyra alla kurser på förskollärar- utbildningarna och inte, vilket ibland tycks vara fallet , bara be- handlas i en enskild kurs. Nationellt centrum för svenska som andra- 6Högskoleförordningen (1993:100) bilaga 2, examensordningen. 7Detta har bl.a. framkommit vid möten med företrädare för förskollärarutbildningarna vid och , samt vid möten med Nationellt centrum för svenska som andraspråk och Specialpedagogiska skolmyndigheten. Kartläggning och förslag om kompetensutveckling språk (NC) menar att en förändring av examensmålen för förskol- lärarutbildningarna är nödvändig för att lärosätena ska prioritera att satsa på ökad kompetens i frågor som rör flerspråkiga barns språk- och kunskapsutveckling.8 saknas den kompetensen på många för- skollärarutbildningar. Det innebär att förskollärarutbildningarna inte ger blivande förskollärare den kunskap som behövs för att alla barn i förskolan ska få möjlighet att utveckla ett rikt svenskt språk. 11.3Kartläggning av befintlig kompetensutveckling i barns språkutveckling i svenska Utredningen har i uppdrag att kartlägga den kompetensutveckling som erbjuds personal i förskolan när det gäller barns språkutveckling i svenska med särskilt fokus på andraspråksutveckling i svenska. Vår ambition i detta avsnitt är inte att ge en heltäckande bild av de kompetensutvecklingsinsatser som erbjuds personalen i förskolan när det gäller barns språkutveckling i svenska. I tidigare betänkanden med liknande uppdrag konstateras att kompetensutvecklingen för lärare och förskollärare är så heterogen att det är svårt att få en sam- lad bild när det gäller såväl kvantitet som kvalitet.9 Dessutom ges dessa insatser av såväl staten som kommunala och enskilda huvud- män samt av organisationer och företag. Insatserna kan därtill variera från exempelvis högskolekurser som ger högskolepoäng, till kollegial handledning och enskilda seminarier. Kompetensutvecklingen kan även ske på lärarens initiativ och på lärarens fritid, eller på rektorns eller huvudmannens initiativ och på arbetstid. Det har alltså inte varit möjligt att inom ramen för denna utredning göra en heltäckande kartläggning. Vi kommer att redogöra för de statliga kompetensutvecklingsin- satser som erbjuds förskolans personal när det gäller barns språkutveck- ling. Vi kommer också att ge exempel på hur kommunala huvudmän arbetar med att stärka personalens språkutvecklande kompetens. Det förekommer även insatser hos enskilda huvudmän men det har varit svårt att få en sammanhållen bild av dessa. 8www.andrasprak.su.se/om-oss/nc-tycker-till/nc-kommenterar-betänkandet-med- undervisningsskicklighet-i-centrum-1.439009, hämtat . Kartläggning och förslag om kompetensutveckling 11.3.1Staten och huvudmännen har ett delat ansvar för kompetensutveckling Det är huvudmannen för utbildningen dvs. antingen en kommun eller en enskild, som har ansvar för att personalen i förskolan ges möjlig- het till kompetensutveckling.10 Rektorn har ett särskilt ansvar för att personalen får den kompetensutveckling som krävs för att professio- nellt kunna utföra sina arbetsuppgifter, och rektorn beslutar tillsam- mans med personalen om vilket innehåll utbildningsinsatserna ska ha.11 Även staten har ett ansvar för förskollärares och barnskötares kom- petensutveckling. I instruktion anges att myndigheten ska svara för nationellt prioriterade fortbildnings-, kompetensutveck- lings- och stödinsatser inom ramen för nationella skolutvecklings- program, sammanställa och sprida kunskap om resultat av forskning samt svara för riktade utvecklingsinsatser inom prioriterade områ- den.12 har också ett särskilt ansvar för den statliga befatt- ningsutbildningen och fortbildning för rektorer samt för att bedriva ett nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling. Som vi beskrivit i det föregående avsnittet har ett omfatt- ande ansvar för kompetensutveckling. Som ett led i detta genomför en rad insatser för att öka den språkutvecklande kompe- i förskolan. Insatserna finns samlade inom de nationella skol- utvecklingsprogrammen på webbplats.13 Nationellt skolutvecklingsprogram om nyanlända och flerspråkiga barns och elevers lärande har tagit fram ett nationellt skolutvecklingsprogram med syfte att stärka lärares kunskaper och kompetens när det gäller under- visning av nyanlända och flerspråkiga barn. Inom programmet finns flera insatser som riktar sig till personalen i förskolan: 102 kap. 34 § skollagen (2010:800). 11Förordningen (SKOLFS 2018:50) om läroplan för förskolan. 12Förordningen (2015:1047) med instruktion för . 13www.skolverket.se/skolutveckling/nationella-skolutvecklingsprogram, hämtat . Kartläggning och förslag om kompetensutveckling •Skolverket erbjuder huvudmän möjligheten att kommunförlägga högskolekursen Flerspråkighet och interkulturalitet i förskolan. Kur- sen ger verktyg att utveckla arbetssätt och metoder för att stödja flerspråkiga barns möjlighet att kommunicera såväl på sitt moders- mål som på svenska. Målgruppen är förskollärare, barnskötare och annan pedagogisk personal som är anställda i förskolan. •Introduktionskurs i svenska som andraspråk är en högskolekurs som riktar sig till lärare och förskollärare. Kursen ger en introduktion till svenska som andraspråk och syftar till att utveckla undervis- ningen av flerspråkiga och nyanlända elever. Studierna sker huvud- sakligen på distans men innehåller även några sammankomster på eller högskolan. •Materialet Flerspråkighet som resurs i förskolan finns på Skolver- kets webbplats och kan användas både enskilt och i grupp. Mate- rialet innehåller filmer, artiklar och ljudreportage om språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt i förskolan med fokus på barn som kommit till och flerspråkiga barn. Läslyftet i förskolan är kompetensutveckling i språk-, läs- och skriv- didaktik baserad på aktuell forskning. Läslyftet handlar inte bara om att läsa utan också om att erbjuda både yngre och äldre barn tillfällen att utveckla sitt språk. Läslyftet bygger på kollegialt lärande med stöd av webbaserat material som består av texter, filmer, ljudfiler, aktiviteter och fördjupande frågor. Allt material finns samlat i modu- ler som är framtagna i samarbete med forskare och sakkunniga. Fem moduler är särskilt riktade till förskolan: Skapa och kommunicera, Läsa och berätta, Natur, teknik och språkutveckling, Utforska skrift- språket och Flera språk i barngruppen. Kompetensutvecklingen inom Läslyftet bygger på att det är för- skollärare som handleder grupper av andra förskollärare. De förskol- lärare som ska handleda grupper av kollegor i Läslyftet erbjuds åtta dagars utbildning i att leda kollegialt lärande. Huvudmannen kan söka statsbidrag för att frigöra tid för handledarna. Kartläggning och förslag om kompetensutveckling –2020 deltog cirka 30 000 förskollärare och annan personal i förskolan i för Läslyftet i förskolan har förlängts till 2021. Språk-, läs- och skrivutvecklare i förskolan utbildning för språk-, läs- och skrivutvecklare i förskolan riktar sig till legitimerade förskollärare och ska bidra till en hållbar och långsiktig struktur för språk-, läs- och skrivutveckling i försko- lan. Nationellt centrum för språk-, läs- och skrivutveckling (NCS) erbjuder huvudmän att ansöka om utbildningen som består av totalt fördelat på fyra tillfällen. Utbildningen är kost- nadsfri. –2019 deltog 271 förskollärare i utbild- ning för språk-, läs- och skrivutvecklare i förskolan.15 Kurser för förskolepersonal kan anordnas i kommunen och kopplas direkt till de lokala behoven. I dessa fall kontaktar huvudmannen ett av de lärosäten som utsett för ändamålet och enas om ett upplägg. Kommunala och enskilda huvudmän kan ansöka om kurser var för sig eller tillsammans. Kurserna omfattar 7,5 högskolepoäng och består av föreläsningar, litteraturstudier och seminarier, samt verksamhetsanknutna uppgifter mellan träffarna. Det finns sex olika kurser som riktar sig till förskolans personal, bl.a. kurserna Flerspråkighet och interkulturalitet i förskolan och Ut- mana och stödja varje barns utveckling och lärande i förskolan. Kur- serna ger deltagaren möjlighet att stärka sin specialpedagogiska kom- petens och kunskaper om barns språk, tal och kommunikation samt matematiska utveckling. Utbildningen är gratis för deltagarna och staten ersätter lärosätet för kurskostnaderna. 14Skolverket (2020b). Samma förskoleenhet har kunnat delta . Därför är inte samt- liga deltagare unika. 15Skolverket (2020b). Kartläggning och förslag om kompetensutveckling Specialpedagogik för lärande syftar till att stärka den specialpedago- giska kompetensen i skolan och utveckla undervisningen för att möta elevers olika behov och förutsättningar. omfattas även förskolan av insatsen och nya utbildningsmoduler som riktar sig till pedagoger i förskolan har tagits fram. Språk- och kunskapsutvecklande arbetssätt Nationellt centrum för svenska som andraspråk (NC) arbetar med två typer av kompetensutvecklingsinsatser inom språk- och kunskaps- utvecklande arbetssätt (SKUA). Insatserna sker huvudsakligen inom ramen för de s.k. riktade nyanländainsatserna som är ett regerings- uppdrag till . Dels handlar det om kompetensutveckling kring SKUA för en kommuns eller en enskild huvudmans personal (hela eller större delen av personalen), på plats i kommunen. Dels handlar det om utbildning av s.k. SKUA-utvecklare, vilket är lärare eller förskollärare som av huvudmannen får mandat att initiera, ut- forma, genomföra och utvärdera framtida kompetenshöjande insat- ser kring SKUA. SKUA handlar om att stärka barnens språkutveckling och kogni- tiva utveckling parallellt, eftersom forskning visar att det är mest gynn- samt. har 60 förskollärare utbildats till SKUA-utvecklare.16 11.3.3Kurser i barns språkutveckling vid universitet och högskolor För att undersöka vilka kurser som erbjuds om barn språkutveckling vid universitet och högskolor har vi gjort en sökning på Universitets- och högskolerådets webbplats studera.nu som samlar alla tillgängliga högskolekurser.17 Som sökord använde vi ”språkutveckling” och gjorde ett urval baserat på att innehållet ska vara relevant för personal i förskolan. Om inget annat anges kan kurserna sökas med enbart grundläggande behörighet. 16Enligt uppgift vid möte med NC . 17www.studera.nu, hämtat . Kartläggning och förslag om kompetensutveckling Följande kurser finns att söka: •Barns språk och kommunikation 4 för förskollärare (15 högskole- poäng). Fördjupningskurs vid som bygger vidare på förskollärarprogrammets kurser inom det förskolepeda- gogiska området barns lek, kommunikation och språk. I kursen analyseras bl.a. barns lärande i ett samhälle präglat av mångfald och flerspråkighet. Den behörighet som krävs är förskollärarexamen. •Barns språkutveckling (7,5 högskolepoäng). Distanskurs vid om barns språkutveckling med fokus på utvecklingen under förskoleåldern, bl.a. språkutveckling i flerspråkiga kontexter och språkutvecklande arbetssätt i förskolan. Kursen är lämplig för personer som är verksamma i förskolan. •Små barns språkutveckling (7,5 högskolepoäng). Distanskurs vid Linnéuniversitetet som ger kunskap om små barns språkutveckling – från de första språkljuden till byggandet av meningar. Kursen vänder sig till förskollärare och andra intresserade av barns språk- utveckling. •Små barns tal och språkutveckling (7,5 högskolepoäng). Distans- kurs vid med fokus på teorier om barns tal- och språkutveckling och hur olika språkliga uttrycksformer som bild, berättelser, musik och dramalek kan ge stöd för denna utveckling. •Specialpedagogisk påbyggnadsutbildning – språkutveckling (15 hög- skolepoäng). Kurs på avancerad nivå vid som bl.a. ger fördjupade kunskaper om barns och ungas språkutveck- ling. Den behörighet som krävs är fullgjorda studier om minst 60 högskolepoäng i en utbildning som leder till specialpedagog- eller speciallärarexamen. •Språkutveckling från födsel till skolstart (7,5 högskolepoäng). Distanskurs vid som behandlar typisk språk- utveckling hos barn upp till skolåldern. •Språkutveckling genom estetiska lärprocesser (7,5 högskolepoäng). Kurs vid som riktar sig till förskollärar- studenter eller verksamma förskollärare som vill lära sig mer om hur estetiska lärprocesser kan stödja ett språkutvecklande arbete i förskolan. Den behörighet som krävs är förskollärarexamen eller pågående förskollärarutbildning. Kartläggning och förslag om kompetensutveckling •Svenska som andraspråk – kulturmöte och språkutveckling i förskolan (15 högskolepoäng). Distanskurs vid Linnéuniversitetet som ger en introduktion till arbetet med flerspråkiga elever i förskolan. Studenten ges möjlighet att dels utveckla kunskaper om förskole- elever med migrantbakgrund och hur kulturer påverkar individens villkor i förskola och samhälle, dels studera och problematisera fler- språkiga elevers förutsättningar för språkutveckling. •Svenska som andraspråk – språk, språkutveckling och andraspråks- undervisning (7,5 högskolepoäng). Distanskurs vid Linnéuniver- sitetet som riktar sig till blivande och verksamma lärare för fler- språkiga människor, från förskola till vuxenutbildning. •Variation i barns språkutveckling (7,5 högskolepoäng). Distans- kurs vid som bygger vidare på kursen Språkutveckling från födsel till skolåldern och bl.a. ger en översikt över olika typer av avvikande tal- och språkutveckling samt relatio- nen mellan språklig och annan utveckling. Vår sammanställning visar att det finns ett visst, men begränsat, kurs- utbud för förskollärare eller barnskötare som själva vill fördjupa sig i barns språkutveckling, i synnerhet i andraspråksutveckling i svenska. Det stämmer väl överens med de signaler vi har fått genom samtal och besök under utredningens gång. 11.3.4Specialistbarnskötare med inriktning mot språkutveckling är det möjligt för barnskötare att vidareutbilda sig till specialistbarnskötare inom . Utbildningarna har startat i liten skala; finns fyra utbildningar att söka, varav två ges i och två ges via distansstudier. En av utbild- ningarna har inriktning mot språkutveckling och riktar sig till barn- skötare som vill bredda och fördjupa sina kunskaper om barns lärande och språkutveckling. Den ges på halvfart under två år.18 Myndigheten för () uppger att antalet an- sökningar om att starta yrkeshögskoleutbildningar inom det peda- gogiska området har ökat kraftigt . Det är framför allt 18www.yrkeshogskolan.se/hittautbildning/sok/?area=pedagogik, hämtat . Kartläggning och förslag om kompetensutveckling en konsekvens av lärarbristen och att huvudmännen ser ett ökat behov av kompletterande kompetenser i förskolan och skolan. I flera kommuner finns också ambitioner att skapa tydligare karriärvägar för barnskötare genom kompetenstrappor. arbetar exempelvis utifrån en ny kompetensmodell inom välfärdssektorn som innebär tre olika nivåer av kompetens; bas, fördjupad och expert. En yrkeshögskoleutbildning inom pedagogik kan vara ett sätt att ta sig vidare från basnivå till fördjupad nivå.19 Enligt MYH finns det flera aktörer som efterfrågar en nationell struktur för yrkesroller och utbildningar inom förskolan. Myndig- heten uppger att en möjlig väg framåt skulle kunna vara att behålla två yrkesroller, men med möjlighet för barnskötare att specialisera sig på en nivå som ligger mellan barnskötare och förskollärare enligt referensram för kvalifikationer (SeQF). Det skulle motsvara den modell som redan finns med specialiserade undersköterskor. Möjliga specialiseringar skulle enligt myndigheten kunna vara folk- hälsa/rörelse, natur/uteliv, funktionsnedsättning, kommunikation/ språkutveckling och estetiska verksamheter.20 11.3.5Exempel på kommunala kompetensutvecklingsinsatser