sou · H8B335 · 2020-06-08 00:00:00 — Dubbelarbete är naturligtvis inte önskvärt och myndigheterna bör därför sträva efter att i samverkan utarbeta effektiva rutiner. Risken för dubbelarbete behöver dock vägas mot risken för att frågor faller mellan stolarna. I kapitel 7 lämnar vi förslag om att införa en uppgiftsskyldighet vid fördjupade granskningar. Ett av skälen till förslaget är att undvika onödigt dubbelarbete. Risk för otydlighet gentemot enskilda om vart de ska vända sig En potentiell nackdel med en egen myndighet är risken för att en- skilda inte vet vart de ska vända sig. För de flesta är det sannolikt inte alldeles självklart var gränsen går mellan handläggning och verk- ställande av utbetalningar. Enskilda ska inte bollas runt mellan olika myndigheter. Våra förslag innebär att frågor från enskilda kring betalningar huvudsakligen ska besvaras av de beslutande myndig- heterna. Det är där man har kunskap om beslutets innebörd. Vid behov kan beslutande myndighet ta hjälp av Myndigheten för utbetal- ningskontroll. En strategisk fråga är i vilken utsträckning allmänheten och före- tag ska kunna vända sig direkt till Myndigheten för utbetalnings- En ny myndighet för utbetalningskontroll (Se också avsnitt 9.3 om dimensioneringen av verksam- heten med administration av transaktionskontosystemet). En ny myndighet ger sannolikt högre OH-kostnader Det är i regel billigare att vissa uppgifter utförs på en och samma myndighet jämfört med om de delas upp på flera. Det beror på att det finns fasta kostnader förknippade med de funktioner en myndig- het behöver ha. Det gäller allt från kostnader för lokaler och it-drift med hög säkerhet till kostnaden för en generaldirektör. Att starta en ny myndighet kan därför kosta mer än att ge en befintlig myndighet ett utökat uppdrag. En ny myndighet kan leda till en något längre uppstartsperiod Det finns en uppstartsperiod innan en ny verksamhet är i full drift. En ny myndighet kan innebära för att hitta arbetsformer i jämförelse med om uppdraget läggs i en befintlig verksamhet. Även samverkan med andra myndigheter kan ta att bygga upp. Å andra sidan finns det en vana i statsförvaltningen att starta nya myndigheter och det finns även förutsättningar att få stöd från andra myndigheter. Det finns bl.a. färdiga strukturer för administrativt stöd hos SSC. Alternativ till ny myndighet Vi har övervägt ett antal olika alternativ till att föreslå en ny myn- dighet. Ett alternativ är att öka myndigheternas möjligheter att dela information med varandra. Ett annat alternativ är att förstärka myndigheternas samverkansarbete. Ett tredje alternativ till en ny myndighet är att ge en befintlig myndighet de fyra deluppdrag vi menar behövs för ett förstärkt arbete mot felaktiga utbetalningar. Här behandlar vi kort våra överväganden. I konsekvensanalysen i avsnitt 14.16 redovisas övervägandena kring de olika alternativen mer ingående. En ny myndighet för utbetalningskontroll Ett generellt utökat informationsutbyte Det informationsutbyte som finns mellan myndigheterna är ett av de viktigaste verktygen för att förhindra felaktiga utbetalningar. Informationsutbytet behöver fortgå och fortsätta att utvecklas. Troligen finns behov av att i vissa fall utveckla informationsutbyte, men som vi nämnt ovan ingår den frågan inte i vårt uppdrag. Dock menar vi att det inte är lämpligt att ge samtliga beslutande myndig- heter samma tillgång till uppgifter som vi föreslår att Myndigheten för utbetalningskontroll ska få tillgång till för att utföra dataanalyser och urval. Den huvudsakliga invändningen är att det skulle innebära ett omotiverat stort intrång i den personliga integriteten. Tillgång till uppgifter och en möjlighet att samköra uppgifter som bl.a. gör det möjligt att på individnivå skapa en helhetsbild av välfärds- systemens utbetalningar bör inte ges till fler än nödvändigt. Förstärkt samverkansstruktur mellan beslutande myndigheter Ett alternativ som utredningen har övervägt är om en samverkans- struktur mellan de beslutande myndigheterna skulle kunna fungera för att åstadkomma den verksamhet vi menar behövs. Det är svårt att se hur ett system med transaktionskonto ska kunna drivas i en samverkansform. För hanteringen av utbetalningar från välfärdssystemen behöver frågor om ansvar och operativ verk- samhet vara tydliga. En samverkansstruktur skulle också, som vi konstaterat ovan, medföra ett omotiverat stort integritetsintrång om alla berörda myndigheter ska ingå i samverkan och dela alla uppgifter med varandra. Vi menar därför att det inte är lämpligt att motverka felaktiga utbetalningar i välfärdssystemen som helhet enbart genom att ut- veckla samverkansstrukturen mellan beslutande myndigheter. Däre- mot vill vi betona att samverkan i sig är viktig och den behöver fort- sätta att utvecklas och förbättras. Se även kapitel 2, 3 och 8. Samverkan mellan myndigheterna på välfärdsområdet har setts som ett problemområde, där regeringen har efterfrågat tätare samverkan om olika frågor, inklusive felaktiga utbetalningar. Myndigheterna har påtalat att sekretessreglerna är ett hinder för en nära samverkan. Vårt förslag innebär en möjlighet att lösa ut en del av problematiken i denna fråga. En ny myndighet för utbetalningskontroll Förändrat uppdrag till befintlig myndighet Vi har prövat möjligheten att genom ett utökat uppdrag till en be- fintlig myndighet åstadkomma den verksamhet vi föreslår. Några av de myndigheter vi har övervägt är , , () och SSC. Slutsatsen är att det saknas en lämplig myndighet att placera verksamheten på. Ett huvudsakligt skäl till detta är att vi ser ett behov av självständighet gentemot annan verksamhet för att säkerställa att det är det övergripande hel- hetsperspektivet som är i fokus. En placering hos ESV, som i och för sig skulle vara självständig gentemot välfärdsmyndigheterna, skulle innebära att en stor del av statens utbetalningar skulle gå via den myndighet som har till uppgift att bl.a. utveckla och förvalta prin- ciper, regelverk och metoder för en effektiv ekonomisk styrning i staten. ESV ska också utveckla och förvalta den interna styrningen och kontrollen i staten. ESV ska vidare utföra revision av hantering av EU-medel och främja en effektiv och korrekt hantering av dessa medel. Myndigheten för utbetalningskontroll kan även komma att hantera utbetalningar av sådana medel. Därför vore det inte lämpligt att ESV också skulle ansvara för administrationen av dessa utbetalningar. En placering hos SSC skulle innebära en sammanblandning av serviceuppdrag och kontrolluppdrag som vi menar skulle vara mindre lämplig. En placering vid eller skulle, som nämnts tidigare, kunna innebära en risk för att den myndig- hetens frågor prioriteras på bekostnad av helhetsperspektivet. Dess- utom innebär det en risk för att det blir oklart för allmänheten vilket som är myndighetens kärnuppdrag. Det finns därmed svårigheter med en placering på en befintlig myndighet, både vad gäller den praktiska och principiella myndighetsstyrningen och förutsätt- ningarna att bedriva verksamheten på ett bra sätt. En ny myndighet för utbetalningskontroll 9.2Myndighetens ledning och organisation Utredningens förslag: Myndigheten ska ledas av en styrelse. Det löpande arbetet i myndigheten ska ledas av en general- Skälen för utredningens förslag: Ledningsformen styrelsemyndig- het används för verksamheter med ett omfattande finansiellt ansvar i form av budgetomslutning eller tillgångar, verksamheter med en stor påverkan på andra samhällssektorer, tvärsektoriella och kom- plexa verksamheter som rör flera verksamhetsområden eller affärs- liknande verksamheter.2 Verksamheten hos Myndigheten för utbetalningskontroll kommer att beröra en stor del av befolkningen. Allmänhetens tilltro till att kontrollen av välfärdssystemen görs på ett sätt som värnar systemen som resurserna används på bästa sätt är viktigt för att myndigheten och dess verksamhet ska få önskat genomslag. En stor del av statens utbetalningar ska passera myndigheten. Myndigheten ska behandla omfattande mängder personuppgifter och absolut sekre- tess ska gälla för uppgifter om enskildas personliga och ekonomiska förhållanden. Det finns därmed ett stort behov av att säkerställa insyn och transparens i myndigheten och dess verksamhet. De ledningsformer som finns att välja mellan för statliga myndig- heter är nämndmyndighet, enrådighetsmyndighet och styrelsemyn- dighet. Vi föreslår styrelsemyndighet eftersom det är den lednings- form som ger störst möjlighet till en bred insyn i verksamheten. Vi bedömer inte att nämndmyndighet är en lämplig ledningsform eftersom formen tar sikte på en annan typ av verksamhet än den vi föreslår.3 Regeringen har också tidigare uttalat att ledningsformen nämndmyndighet bör användas sparsamt.4 Det löpande arbetet i myndigheten föreslår vi ska ledas av en generaldirektör. 2Regeringskansliet (2016), Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, s. 14. 3Ledningsformen nämndmyndighet kan förekomma för myndigheter som har ett väl avgränsat ansvarsområde, där organisationen är liten och ärendena kräver ett kollektivt beslutsfattande. (2016), Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, s. 15. 2009/10:175, Offentlig förvaltning för demokrati, delaktighet och tillväxt, s. 110. En ny myndighet för utbetalningskontroll 9.2.2Styrelsens sammansättning bör spegla myndighetens uppdrag Utredningens förslag: Styrelsen ska bestå av högst sju ledamöter. Skälen för utredningens förslag: För att det ska finnas en bred representation som styrelsen ska kunna föra konstruktiva diskussioner och arbeta effektivt bör antalet ledamöter i styrelsen uppgå till högst sju. Ledamöterna utses enligt myndighetsförord- ningen av regeringen.5 Utredningen har övervägt om det i styrelsen bör finnas represen- tation från de närmast berörda välfärdsmyndigheterna. Vi menar att det inte är lämpligt, eftersom styrelsens fokus då riskerar att bli mer av ett samverkansforum än en styrelse för insyn och ansvarsutkrävande. Styrelsens ledamöter bör ha kunskap om myndighetens verksam- hetsområde. 9.2.3Ett integritetsskyddsråd knyts till myndigheten Utredningens förslag: Vid myndigheten ska det finnas ett råd, integritetsskyddsrådet, med uppgift att utöva fortlöpande insyn i de åtgärder som myndigheten vidtar för att säkerställa integri- tetsskyddet i verksamheten. ska bestå av tre ledamöter. Rådets leda- möter utses av regeringen . Rådet ska rapportera sina iakttagelser till myndighetens ledning och, om rådet finner att det finns skäl för det, till Datainspektionen eller regeringen. Skälen för utredningens förslag: Det finns behov av att säkerställa insynen i, och uppföljningen av, de rutiner inom Myndigheten för utbetalningskontroll som syftar till att trygga integritetsskyddet. Vi föreslår därför att det inom myndigheten ska inrättas ett integritets- skyddsråd. Rådet ska ha ett särskilt ansvar för att säkerställa att personuppgiftsbehandling sker på ett sätt som är förenligt med de lagar och förordningar som styr myndighetens verksamhet. Rådet ska också ha ett särskilt ansvar att förhindra personuppgiftsbehand- 522 § myndighetsförordningen (2007:515). En ny myndighet för utbetalningskontroll ling vars syfte inte kan anses stå i rimlig proportion till det integri- tetsintrång som den medför. Vi menar att rådet ska vara ett kontrollorgan som bl.a. ska säker- ställa insyn i myndighetens verksamhet. Förslaget innebär att myn- dighetens arbete kontrolleras och kan ifrågasättas. Syftet är bl.a. att uppväga den begränsning i insyn som den absoluta sekretessen innebär. Rådet ska även ha en rådgivande funktion gentemot myn- dighetens ledning. ska utöva insyn i hur myndighetens verk- samhet styrs genom interna föreskrifter och rutiner. Rådet ska vidare dra slutsatser om verksamhetens förenlighet med lagar och annan reglering och göra de påpekanden till myndighetens ledning som detta föranleder. Det är dock fortfarande myndighetens ledning som har det fulla ansvaret för verksamheten. ska inte fatta egna beslut om hur myndigheten ska bedriva sin verksamhet. Rådet bör dock kunna lämna synpunkter när det be- hövs. I den utsträckning rådet inte anser att dess synpunkter till- godoses i tillräcklig utsträckning bör rådet rapportera detta till Data- inspektionen eller till regeringen. Myndighetens ledning ska kunna vända sig till rådet för att få stöd vid svåra överväganden som får effekter på den personliga integri- teten. För att undvika intressekonflikter bör rådets ledamöter inte ha någon närmare relation till myndigheten. För att hindra att jävs- situationer uppstår bör jävsfrågan tas i beaktande redan vid tillsätt- ningen av rådet.6 Frågan om jäv, och andra situationer som kan få utomstående att ifrågasätta integritetsskyddsrådets självständighet, måste tas på stort allvar. Särskild hänsyn bör därför tas till detta då myndigheten och rådet utarbetar sina interna riktlinjer. Vi föreslår att rådets ledamöter utses av regeringen . Rådet bör ha tre ledamöter, varav en är ordförande. Regeringen eller den myndighet som regeringen bestämmer meddelar de övriga före- skrifter som behövs för rådets verksamhet. Det bör ligga på myndigheten att i sin arbetsordning eller på annat sätt närmare reglera rådets arbetsformer. Frågor som bäst regleras av myndigheten själv är exempelvis hur ärenden kan anmälas till rådet, vem som ska vara föredragande och hur ofta rådet ska sammanträda. 6I 16–18 §§ förvaltningslagen (2017:900) finns bestämmelser om jäv. Dessa delar av förvalt- ningslagen är tillämpliga på Myndigheten för utbetalningskontroll. Bestämmelserna om jäv är viktiga eftersom de ska säkerställa förvaltningsmyndigheternas opartiskhet och anseende. En ny myndighet för utbetalningskontroll 9.2.4Myndigheten ska ha personalansvarsnämnd och personalföreträdare Utredningens förslag: Myndigheten för utbetalningskontroll ska ha en personalansvarsnämnd. Myndigheten ska tillämpa personalföreträdarförordningen. Skälen för utredningens förslag: Enligt Statskontoret har 72 pro- cent av alla statliga myndigheter under regeringen en personal- ansvarsnämnd.7 prövar frågor om skiljande från anställning på grund av personliga förhållanden när anställningen inte är en provanställning, disciplinansvar, åtalsanmälan och avstäng- ning. Myndighetschefen är ordförande i nämnden.8 Mot bakgrund av omfattningen och betydelsen av den verksam- het som föreslås anser vi att det bör finnas en personalansvarsnämnd vid myndigheten.9 Av samma skäl anser vi att Myndigheten för utbetalningskontroll bör omfattas av personalföreträdarförordningen. Det huvudsakliga motivet för personalföreträdare i statliga myndigheters styrelser är att tillgodose personalens behov av insyn i verksamheten.10 I personal- företrädarförordningen (1987:1101) anges att det vanligtvis utses två personalföreträdare.11 Det framgår också att personalföreträdare i en styrelsemyndighet inte är ordinarie styrelseledamöter och därmed inte har rösträtt i styrelsen.12 De har dock rätt att närvara och yttra sig vid all handläggning i styrelsen. Praxis är att personalföreträdar- förordningen ska tillämpas för en myndighet som har minst 30 an- ställda.13 7Statskontoret (2018), Myndigheternas personalansvarsnämnder, Om offentlig sektor, s. 13. 825 § myndighetsförordningen (2007:515). 9Detta innebär att 25 och 26 §§ i myndighetsförordningen (2007:515) blir tillämpliga för Myndigheten för utbetalningskontroll. 10Ds 2006:19, Personalansvarsnämnder och personalföreträdare i statliga myndigheter, s. 28–29. 118 § personalföreträdarförordningen. 124 § personalföreträdarförordningen. 13Regeringskansliet (2016), Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, s. 22. En ny myndighet för utbetalningskontroll 9.2.5Myndigheten ska ha internrevision Utredningens förslag: Myndigheten för utbetalningskontroll ska tillämpa internrevisionsförordningen. Skälen för utredningens förslag: Flera av kriterierna som används för att avgöra vilka myndigheter som ska omfattas av internrevi- sionsförordningen (2006:1228) stämmer in på den föreslagna verk- samheten hos Myndigheten för utbetalningskontroll. Internrevisions- förordningen och de bestämmelser som följer av denna bör således gälla för myndigheten. Internrevisionsförordningens tillämplighet beror på väsentlighet och risk. Med väsentlighet avses faktorer som balansomslutning, omfattning på utställda garantier, totala kostnader och antalet an- ställda.14 Riskkriterierna omfattar bl.a. inslag av hantering, att beslutsfattande görs utifrån handläggares omdöme, ett komplext regelverk, omfattande och komplexa it-system och att personalen är utsatt för en förhöjd risk för mutor, korruption och annan otillbörlig påverkan.15 De myndigheter som följer internrevisionsförordningen är också ålagda att följa förordningen (2007:603) om intern styrning och kontroll samt vissa bestämmelser16 i förordningen (2000:605) om årsredovisning och budgetunderlag. Även dessa regler blir därmed tillämpliga för Myndigheten för utbetalningskontroll som en följd av förslaget. 14Regeringskansliet (2016), Vägledning för statliga myndighetsstyrelser, s. 20. 15Riksrevisionen; RiR 2017:5, Internrevisionen vid myndigheter – en funktion som behöver stärkas, bilaga 1. 16Myndigheter som följer internrevisionsförordningen ska också följa 2 kap. 8 § tredje stycket i förordningen om årsredovisning och budgetunderlag. En ny myndighet för utbetalningskontroll 9.2.6Den generella tillsynen är tillräcklig Utredningens bedömning: Tillsyn av Myndigheten för utbetal- ningskontroll kommer att ske genom den tillsyn som görs av , Justitiekanslern och Datainspektionen. Därutöver kommer myndigheten att granskas av Riksrevi- sionen, myndighetens internrevision och det interna integritets- skyddsrådet. Skälen för utredningens bedömning: Som förvaltningsmyndighet under regeringen kommer Myndigheten för utbetalningskontroll att stå under Justitiekanslerns och tillsyn.17 Den centrala delen i myndighetens verksamhet, ur tillsynssynpunkt, är den personuppgiftsbehandling som ska ske och denna kommer också att stå under Datainspektionens tillsyn.18 Vi föreslår dessutom att det inom myndigheten ska finnas ett integritetsskyddsråd som ska utöva fortlöpande insyn i de åtgärder som myndigheten vidtar för att säkerställa integritetsskyddet i verksamheten. Integritetsskydds- rådet ska ha en möjlighet att rapportera till Datainspektionen och till regeringen. Myndigheten för utbetalningskontroll kommer att omfattas av granskningar.19 Myndighetens internrevision ska utöva granskning av myndighetens interna styrning och kontroll.20 Vi bedömer att det inte behövs ytterligare tillsyn av verksamhe- ten vid Myndigheten för utbetalningskontroll utöver den ovan redo- visade. Myndigheten ska inte överpröva andra myndigheters och arbets- löshetskassors beslut i ärenden om rätten till förmåner och stöd. Det finns därför inte anledning att myndigheten ska omfattas av tillsyn 172 § lagen (1975:1339) om Justitiekanslerns tillsyn och 3 § förordningen (1975:1345) med in- struktion för Justitiekanslern samt 2 § 1 lagen (1986:765) med instruktion för ombuds- män. 18Se artikel 51.1 dataskyddsförordningen (och rådets förordning (EU) 2016/679 av om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv /46/EG (allmän dataskyddsförordning)), 6 kap. 1 § lagen (2018:218) med kompletterande bestämmelser till EU:s dataskyddsförordning, 2 a § andra stycket förordningen (2007:975) med instruktion för Datainspektionen. 19Se lagen (2002:1022) om revision av statlig verksamhet. 203 och 4 §§ internrevisionsförordningen. En ny myndighet för utbetalningskontroll av Inspektionen för socialförsäkringen eller Inspektionen för arbets- löshetsförsäkringen. 9.2.7Myndigheten blir medlem i Som statlig myndighet blir det obligatoriskt för Myndigheten för utbetalningskontroll att ansluta sig som medlem i Arbetsgivar- verket.21 Det innebär att de statliga kollektivavtalen blir tillämpliga. Även lagen (1994:260) om offentlig anställning blir tillämplig på myndigheten liksom andra delar av arbetsrätten inom det statliga avtalsområdet, t.ex. anställningsförordningen (1994:373) och tjänst- ledighetsförordningen (1984:111). 9.3Myndigheten dimensioneras till 80 årsarbetskrafter Utredningens bedömning: Myndighetens uppdrag beräknas kräva en bemanning om 80 årsarbetskrafter när verksamheten är fullt utbyggd . Skälen för utredningens bedömning Juridiska frågor kommer vara viktiga i myndighetens granskningar och de överväganden som kontinuerligt behöver göras kring sekre- tess, integritet och databehandling. Även om jurister, enligt Arbets- förmedlingens bristyrkesprognos22, är ett yrke där det råder balans mellan utbud och efterfrågan på arbetskraft, kan det vara svårt att rekrytera spetskompetens inom specifika områden. Myndigheten kommer ha behov av it-kompetens, framför allt för att säkerställa att infrastrukturen för systemet med transaktionskonto fungerar och utvecklas. Det kommer finnas behov av kompetens specialiserad på it-säkerhet. Inom it-området är det stor 1999/2000:46, AP-fonden i det reformerade pensionssystemet, s. 143–144. 22Arbetsförmedlingen (2019), Var finns jobben? En ny myndighet för utbetalningskontroll brist på arbetskraft och Arbetsförmedlingen bedömer att efterfrågan på välutbildad it-personal kommer fortsätta att öka.23 Förslagen innebär att myndigheten behöver flera olika typer av analyskompetenser. När det gäller specialiserade statistiker och ana- lytiker med expertkunskap inom området bör det finnas beredskap för att det kan vara svårt att hitta lämpliga sökande. En del av kom- petensbehovet kan sannolikt fyllas av kvantitativt inriktade utredare och handläggare med mer generell kompetens. Inom denna yrkes- kategori bedömer Arbetsförmedlingen att det kommer att råda balans mellan utbud och efterfrågan sikt.24 Eventuellt kan man inom ramen för samverkan med andra myndigheter utarbeta en modell med inlåning av kompetens från de beslutande myndigheterna. Möjligheten att rekrytera rätt kompetenser kan komma att på- verkas som en konsekvens av corona-pandemin 2020, även om det är svårt att nu närmare förutsäga på vilket sätt det kan förändras. Fullt utbyggd beräknar vi att verksamheten bör dimensioneras till 80anställda (årsarbetskrafter).25 Vi föreslår att Myndigheten för ut- betalningskontroll ska ha fyra olika deluppdrag, se avsnitt 9.1 ovan. Dimensioneringen har beräknats utifrån dessa deluppdrag. I Tabell 9.1 redovisas den fördelning vi föreslår. 23Arbetsförmedlingens prognos till 2024: För mjukvaru- och systemutvecklare, systemanaly- tiker och it-arkitekter, systemtestare och testledare bedömer Arbetsförmedlingen att det kommer att vara mycket liten konkurrens mellan jobbsökande. För drifttekniker (it), nätverks- och systemtekniker, supporttekniker (it), systemadministratörer och systemför- valtare bedömer Arbetsförmedlingen att det kommer att vara liten konkurrens mellan jobbsökande. Arbetsförmedlingen (2019), Var finns jobben? 24Arbetsförmedlingen (2019), Var finns jobben? 25Den totala dimensioneringen baseras på analys (deras beräkningar redovisas med en osäkerhet på +/- ). Se vidare (2019), : Analys av it för en gemen- sam funktion för statliga utbetalningar inom välfärdssystemen, en analys gjord på uppdrag av utredningen. En ny myndighet för utbetalningskontrollSOU 2020:35 Administration av ett system med transaktionskonto, varav: Inledande och fördjupade granskningar Källa: Egen bearbetning. Styrning och administration beräknas till 13 årsarbetskrafter Vi bedömer att det är rimligt att avsätta 13 årsarbetskrafter till myn- dighetens styrning och administration. På en myndighet av denna storleksordning behövs det utöver en myndighetschef bl.a. även personer med ansvar för juridik, ekonomi, internt it-stöd, analys, personalfrågor och i detta fallet sannolikt även säkerhetsfrågor. Dess- utom kommer det att finnas behov av upphandlingskompetens. Ut- gångspunkten för dimensioneringen är att SSC ansvarar för personal- administration och viss ekonomiadministration.