sou · H8B348 · 2020-08-11 00:00:00 — Det kommer vidare att minska plastföroreningarna och deras negativa inverkan på våra liv och miljön. Genom att verka för dessa mål bidrar strategin också till att uppnå kommissionens prioriteringar för en energiunion med en modern, koldioxidsnål, resurssnål och energieffektiv ekonomi. Den utgör även ett konkret bidrag till målen för hållbar utveckling och åtagandena i . 4.5.8EU-direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön (engångsplastdirektivet) Imaj 2018 presenterade ett förslag till direktiv om minskning av vissa plastprodukters inverkan på miljön. Förslaget byggde på plaststrategin och handlingsplanen för den cirkulära eko- nomin och däri meddelade åtgärder för att nå målet om att avsevärt minska den nedskräpningen. Rådet enades om sin ståndpunkt till kommissionens förslag till direktiv . För- handlingarna med inleddes och avslutades med en preliminär överenskommelse den 19 decem- ber 2018, som medlemsländernas EU-ambassadörer bekräftade . Rådets formella antagande var det sista steget i lag- stiftningsprocessen. och rådets direktiv (EU) 2019/904 av om minskning av vissa plastprodukters 25EU-kommissionens meddelande, Kommissionens arbetsprogram 2018, KOM(2017) 650 slutlig. 26EU-kommissionens meddelande, En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi, KOM(2018) 28 slutlig. Regelverk, åtgärder och initiativ inverkan på miljön, det s.k. engångsplastdirektivet, är det mest långt- gående rättsliga instrumentet på global nivå i kampen mot marint skräp. De nya reglerna i direktivet förväntas medföra uteblivna koldioxid- utsläpp motsvarande och uteblivna miljöskador mot- svarande samt leda till en besparing av kost- nader för konsumenter motsvarande 6,5 miljarder euro.27 Direktivets syfte är att förebygga och minska vissa plastproduk- ters inverkan på miljön och på människors hälsa samt att underlätta övergången till en cirkulär ekonomi (se artikel 1). Det innehåller därför krav på åtgärder som omfattar ett flertal av de plastföremål som oftast förorenar stränder och hav, tillsammans med förlorade eller övergivna fiskeredskap, och produk- ter gjorda av oxo-nedbrytbar plast. Med plast menas i direktivet ett material bestående av en polymer enligt definitionen i artikel 3.5 i förordning (EG) nr 1907/2006 till vilken tillsatser eller andra ämnen kan ha lagts och som kan användas som huvudsaklig strukturkom- ponent i slutprodukter, med undantag för naturliga polymerer som inte har modifierats på kemisk väg (artikel 3.1). Med plastprodukt för engångsbruk menas i direktivet en produkt som helt eller delvis består av plast och som inte har utformats, konstruerats eller släppts ut på marknaden för att under sin livscykel återanvändas genom att sändas tillbaka till en producent för att återfyllas eller åter- användas för samma ändamål som den utformades för (artikel 3.2). Med oxo-nedbrytbar plast menas i direktivet plastmaterial som inne- håller tillsatser som genom oxidation gör att plastmaterialet fragmen- teras till mikrofragment eller bryts ned kemiskt (artikel 3.3). De plastprodukter för engångsbruk som omfattas av åtgärder en- ligt direktivet beräknas utgöra av de plastpro- dukter för engångsbruk som påträffas på stränder inom EU räknat i antal (punkt 7 i ingressen). Dessa produkter utgör tillsammans med plast från förlorad fiskeutrustning av nedskräpningen i haven. Direktivet innehåller olika åtgärder för olika produktkategorier. På områden där det finns lättillgängliga och överkomliga alternativ förbjuds engångsplastprodukter från marknaden. Det rör sig om bo- mullspinnar, bestick, tallrikar, sugrör, dryckesomrörare, ballongpinnar samt muggar, livsmedels- och dryckesbehållare gjorda av expanderad 27EU-kommissionens pressmeddelande , press-release_IP-18-6867_sv.htm. Regelverk, åtgärder och initiativ polystyren (EPS). Även produkter gjorda av oxo-nedbrytbar plast förbjuds, eftersom sådan plast inte bryts ned biologiskt och därmed bidrar till mikroplastföroreningar i miljön. Vidare är den inte kom- posterbar och inverkar negativt på materialåtervinningen av konven- tionell plast samt ger inte heller några påvisade fördelar för miljön. För andra produkter är prioriteringen att minska deras användning genom nationell konsumtionsminskning. Vidare införs krav i form av produkt(design)krav, märkningskrav, utökat producentansvar (av- fallshanterings- eller städningsskyldigheter för producenterna) och medvetandehöjande åtgärder. Direktivets krav på olika produkter eller produktgrupper redovisas mer utförligt i tabellen nedan. Tabell 4.1 Direktivets krav i fråga om olika plastprodukter för engångsbruk Minskad förbrukning till 2026, i enlighet med det nationella målet, jämfört med . Marknadsbegränsning (försäljningsförbud) Korkar av plast ska hållas fästa vid dryckes- behållaren under användningsfasen. Flaskor ska innehålla en viss andel åter- vunnen plast. Märkning med information om lämpliga avfallshanteringsalternativ eller bortskaffandesätt som bör undvikas samt information om förekomsten av plast och negativ miljöpåverkan från nedskräpning eller annat olämpligt bortskaffande av produkten. •Muggar, livsmedelsbehållare och dryckesbehållare av EPS •Produkter av oxo-nedbrytbar plast •Sanitetsbindor, tamponger och tampongapplikationer •Tobaksvaror med filter och separata filter SOU 2020:48Regelverk, åtgärder och initiativ Kan inkludera kostnadsansvar för insamling, uppstädning, medvetandehöjande åtgärder och rapportering. Insamling av avfall genom pantsystem år . (kommunikation och information) •Omslag av flexibelt material eller förpackningar som innehåller livsmedel som är avsedda att konsumeras direkt utan ytterligare beredning •Tobaksvaror med filter och separata filter •Samtliga ovannämnda produkter, utom de som förbjuds Medlemsstaterna ska införa de flesta av de åtgärder som framgår av direktivet . Regeringen har tillsatt en bokstavsut- redning som ska ge förslag på hur engångsplastdirektivet ska genomföras i svensk rätt. Även och Havs- och vattenmyndig- heten har fått uppdrag kopplade till genomförandet av engångsplast- direktivet. Dessa uppdrag beskrivs närmare nedan i avsnitt 4.5.9. 4.5.9Genomförande av engångsplastdirektivet i svensk rätt har tillsatt en s.k. bokstavsutredning28 (M 2019:A) för att se över hur engångsplastdirektivet ska införlivas i svensk rätt. Utöver att genomföra de EU-gemensamma förbuden av vissa en- gångsplastprodukter ska utredningen undersöka möjligheterna att förbjuda muggar och livsmedelsbehållare av plast för engångsbruk (dock inte muggar av papper med plastfilm på insidan). Vidare ska utredningen undersöka möjligheterna att begränsa servering av mat och dryck i plastprodukter för engångsbruk, undersöka möjlighe- terna att införa krav på att det ska vara möjligt att få mat och dryck 28En bokstavsutredare är, till skillnad från en kommitté, inte en egen myndighet utan biträder departementet i arbetet med att utreda en specifik fråga. Resultatet av bokstavsutredarens uppdrag redovisas i en promemoria som ofta publiceras i departementsserien (Ds). En kom- mitté däremot redovisar sitt arbete i ett betänkande i form av en SOU. Regelverk, åtgärder och initiativ för avhämtning serverat i medhavda behållare, undersöka möjligheterna att införa krav på att restauranger ska tillhandahålla flergångsalternativ till engångsplastprodukter och undersöka möjligheterna att införa krav som leder till bättre insamling och återvinning av muggar och livsmedelsbehållare av plast för engångsbruk som används på restau- ranger. Utredningen ska också undersöka möjligheterna att öka åter- vinningen, kvaliteten och värdet på materialet från engångsplastpro- dukter som återvinns. Utredningen ska även undersöka möjligheterna att förbjuda eller på annat sätt reglera plastprodukter som oftast före- kommer vid nedskräpning på stränder och i städer samt plastpro- dukter som utformats så att de lätt leder till nedskräpning. Vidare ska utredningen undersöka möjligheterna att ersätta de engångspro- dukter som även fortsatt kommer att finnas på marknaden med produkter av förnybara och återvinningsbara material som inte be- står av plast. Utredningen ska också ge förslag på åtgärder för att minska utsläppen av mikroplast från konstgräsytor och andra plastade ytor. Uppdraget ska redovisas . Regeringen har även gett Havs- och vattenmyndigheten och Natur- vårdsverket uppdrag kopplade till genomförande av engångs- plastdirektivet. regeringsuppdrag handlar om att rapportera årliga konsumtion av engångsplast och att analy- sera rapporteringskraven i direktivet samt att stödja Miljödeparte- mentets bokstavsutredning. Havs- och vattenmyndighetens uppdrag handlar om att utreda hur kraven på fiskeredskap i engångsplast- direktivet ska genomföras. lade fram en europeisk grön giv, som utgör en av sex prioriteringar –2024 och handlar om strävan efter att bli världens första klimatneutrala kontinent. Den gröna given är ett långtgående åtgärdspaket som ska bidra till att all- mänheten och näringslivet inom EU kan dra nytta av en hållbar grön omställning. Initiativet omfattar en färdplan och åtgärder på många områden, till exempel stora utsläppsminskningar, investeringar i spets- forskning och innovation samt bevarande av den biologiska mång- falden i EU. Det är en ny tillväxtstrategi som ska ställa om EU till ett rättvist och välmående samhälle med en modern, resurseffektiv Regelverk, åtgärder och initiativ och konkurrenskraftig ekonomi där det 2050 inte längre förekommer några nettoutsläpp av växthusgaser och där den ekonomiska tillväxten har frikopplats från resursförbrukningen. Den gröna given är en vik- tig del av kommissionens strategi för att genomföra FN:s Agenda 2030 och målen för hållbar utveckling.29 4.5.11EU-kommissionens förslag om en plastbaserad del i systemet för egna medel i EU-budgeten Inför förhandlingarna om EU:s budgetram –2027 har EU- kommissionen föreslagit en plastbaserad del i systemet för egna medel som består av ett nationellt bidrag beräknat på mängden inte återvunnet plastförpackningsavfall i varje medlemsstat (0,per kg). Förhandlingar pågår nu inom EU och det går inte att säga om förslaget kommer att gå igenom. Förslaget beskrivs närmare i det följande. En gång beslutar EU om sin långtidsbudget – den fleråriga budgetramen. Nästa budgetram gäller från och med den anser att nästa långtidsbudget bör bli en budget för EU:s prioriteringar och att det behövs en ny, modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter med- borgarna i centrum. Som ett led i moderniseringen av systemet för egna medel, och utöver de traditionella tullarna och BNI-baserade bidragen till EU-budgeten, föreslår kommissionen att det nuvarande systemet med momsbaserade egna medel förenklas, att det baseras enbart på normalbeskattade produkter och att det förblir helt kom- patibelt med kommissionens framlagda förslag om ett slut- ligt momssystem i EU. Kommissionen föreslår också att man ska skapa en starkare koppling mellan budgetens finansiering och EU:s politik genom att man inför en korg av nya egna medel. Korgen består av en del av inkomsterna från nedanstående. 29EU-kommissionen, och . Regelverk, åtgärder och initiativ •EU:s utsläppshandelssystem: det europeiska systemet för handel med utsläppsrätter är ett viktigt verktyg i EU:s insatser för att minska utsläppen av växthusgaser på ett kostnadseffektivt sätt, och har en direkt koppling till den inre marknadens funktion. Kommissionen föreslår att en andel på av inkomsterna från systemet för handel med utsläppsrätter allokeras till EU:s budget, och skyddas de korrigeringsmekanismer som redan ingår i systemet. •Den nygamla gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen, som ska fasas in när den lagstiftning som krävs har antagits. Detta kny- ter EU-budgetens finansiering direkt till de fördelar som åtnjuts av företag som är verksamma på den inre marknaden. •Ett nationellt bidrag som beräknas efter mängden icke-återvunnet avfall från plastförpackningar. Detta ger medlemsstaterna incita- ment att minska förpackningsavfallet och stimulera EU:s över- gång till en cirkulär ekonomi genom att genomföra EU:s plast- strategi. Kommissionen beräknar att de egna medlen i detta förslag kan bidra med i genomsnitt , vilket motsvarar av EU:s totala budgetinkomster. Dessa nya egna medel kan enligt kommissionen bidra till finansieringen av de nya prioriter- ingarna i budgeten och möjliggöra en minskning av de nationella BNI-baserade bidragen i motsvarande grad.30 Den europeiska plastpakten är ett nytt europeiskt initiativ för att öka omställningen mot en mer cirkulär plastekonomi. star- tades av , och . Den är ett nätverk med företag, länder och olika organisationer. har 114 företag, länder och organisationer skrivit under pakten, däribland och två svenska företag. 30EU-kommissionens meddelande, En modern budget för ett EU som skyddar, försvarar och sätter medborgarna i centrum – Flerårig budgetram 2021–2027, KOM(2018) 321 slutlig. Se även och /en/policies/eu-budgetary-system/eu-revenue-own-resources/ 2021-2027/. Regelverk, åtgärder och initiativ Pakten har fyra mål för att uppnå en bättre hantering av plast : •Designa plastförpackningar och engångsartiklar så att de kan åter- användas när det är möjligt och, om inte det är möjligt, återvinnas. •Använda plast ansvarsfullt med målet att minska användningen av fossil plast i produkter och förpackningar med minst 20 pro- cent (i vikt). •Öka insamling, sortering och återvinningskapacitet med . •Öka användningen av återvunnen plast med i nya produkter och förpackningar.31 4.5.13Förslag för en mer hållbar plastanvändning har det tagits fram en rad förslag på olika styr- medel och åtgärder som kan leda till en mer hållbar plastanvändning. och har finansierat studier för att analy- sera lämpliga styrmedel och potentialen med pantsystem för fler- gångsprodukter. Även Delegationen för cirkulär ekonomi har tagit fram förslag på användningen av ett bonus-malus-system. Dessa be- skrivs kort i detta avsnitt. IVL analyserade på uppdrag av Natur- vårdsverket möjligheten att införa en avgift eller skatt på plastråvara, införa klimattullar på importerade fossilbaserade plaster samt en klimatavgift eller skatt på fossilbaserade plastprodukter vid försälj- ning till slutkund. Slutsatserna i rapporten är att en skatt på plast- råvara eller fossilbaserade plastprodukter har potential att bidra till måluppfyllelse. Förslaget om en skatt på plastprodukter kan dock vara svår att genomföra, eftersom det inte finns något robust kvali- tetssäkrande system som verifierar andelen återvunnen eller bio- baserad plast. Det är också många företag som påverkas, vilket gör att det riskerar att bli administrativt dyrt för såväl näringsliv som för staten. En skatt på plastråvara träffar färre företag och det krävs inte samma kvalitetssäkringssystem för att verifiera andelen biobaserad eller återvunnen plastråvara. Dock finns det en risk att svenska före- 31The Pact, . Regelverk, åtgärder och initiativ tag inom plastbranschen flyttar sin plastproduktion till andra länder. Båda förslagen bedöms ge incitament till teknisk utveckling. IVL har också analyserat om möjligheten att införa återvinningscertifikat för plast skulle vara ett lämpligt styrmedel för att stimulera efterfrågan på återvunnen plast.32 Profu har på uppdrag av Delegationen för cirkulär ekonomi tagit fram en förstudie om ett bonus-malus-system för förpackningsav- fall. Syftet med ett bonus-malus-system för plastförpackningsavfall är att stimulera faktisk återvinning, dvs. att det källsorterade avfallet verkligen används i nya produkter med hög kvalitet och hög miljö- nytta. Principerna baseras på att malus, dvs. straff, betalas när avfallet uppkommer och bonus ges vid bevisad verklig återvinning med hög kvalitet. Förstudien identifierade ett antal frågor och utmaningar om gränsdragning som föreslås klarläggas i en mer detaljerad studie innan en slutlig rekommendation och beslut om införandet av ett system kan tas.33 4.6Privata initiativ och trender i samhället på temat hållbarhet och cirkularitet I det här avsnittet ger vi ett antal exempel på privata initiativ och trender i på temat hållbarhet och cirkularitet. Zero är en global rörelse på framfart. Det startade som en folkrörelse men med tiden har konceptet även kommit att drivas av en rad organisationer på nationell och internationell nivå. Konceptet, som betyder noll avfall på svenska, handlar – precis som det låter – om att eliminera avfall. Det innebär inte bara att hantera avfall, utan det gäller även att utveckla strategier och verktyg för att så långt som möjligt undvika att avfall uppstår. Tanken är att spara och återan- vända samt återvinna resurser, och inte bränna eller gräva ned dem. 32IVL (2020), Materialåtervinningscertifikat för plast, rapport , . 33Profu (2019), Bonus-malus-system för avfall från plastförpackningar – Underlag till huvud- studie. Regelverk, åtgärder och initiativ Förpackningsfria butiker, även kallade lösviktsbutiker, blir allt van- ligare runt om i och konceptet har även hittat till . Landets första förpackningsfria livsmedelsbutik öppnade i år 2016.34 startade den första förpackningsfria butiken i i finns förpackningsfria butiker i bland annat , , och . Det finns även nätföretag som har som affärsmodell att sälja torra livsmedel och hygien- samt hushållsprodukter i lösvikt. Varorna levereras till kunderna i återanvändningsbara påsar och behållare som kunderna returnerar efter användning.36 har provat att återanvända mjölkflaskor i butik. Man hade en påfyllnadsautomat där kunderna fyllde sina medhavda flaskor med mjölk. Försöket resulterade i att hanteringen var ohållbar. Det blev kladdigt vid automaten och livsmedelssäkerheten ansågs vara svår att säkerställa.37 PantaPå är ett svenskt företag som har gjort det möjligt att panta olika förpackningar genom en app på telefonen. Appen aktiveras när konsumenten som vill panta sin förpackning befinner sig i närheten av en återvinningsstation. Genom att lämna förpackningen till åter- får konsumenten ersättning i form av pengar eller rabatt på nästa köp. Ett flertal företag har anslutit sig för att göra det möjligt för kunderna att panta förpackningar. Det är därmed möjligt att panta bland annat vissa plastbärkassar, brödpåsar, diskmedelsflaskor, schampoflaskor m.m. PantaPå har även exporterat sitt koncept till den amerikanska marknaden, i samband med lanseringen av det nya snacksvarumärket hos utvalda återförsäljare i Kalifornien.38 PantaPå samarbetar också med Göteborgskalaset där appen används för pant på återanvändningsbara matlådor.39 36Se t.ex. , . 37Uppgift i inkommen skrivelse från Svensk Dagligvaruhandel . 39Göteborgs Kulturkalas, 2020/06/ Engangsfria_Experiment_broschyr_FINAL.pdf. Regelverk, åtgärder och initiativ Företaget säljer snus i och införde pant på sina snusdosor. Snusdosan kan lämnas på fem pantmaskiner som är utplacerade i , , , och Åre. Avsikten är att de ska utöka pantmöjligheterna till fler ställen. Pantstationerna är ett samarbete mellan och Håll Rent. För varje dosa som pantas ger snustillverkaren en krona till Håll Rent.40 är det också möj- ligt att panta snusdosor på fyra Pressbyråbutiker i I genomför IVL ett Vinnovafinan- sierat projekt där pant på muggar och livsmedelsbehål- lare för flergångsanvändning ska testas på olika ställen i . Resul- tatet presenteras under 2021.42 Loop-it är ett svenskt företag som tagit fram en flergångsmugg för ett pantsystem som testas i . Kunderna betalar en en- gångskostnad för muggen första gången och när de returnerar den använda muggen på något av de ställen som ingår i systemet så får de via den digitala appen tillgång till en ny mugg nästa gång de vill köpa en dryck och behöver inte betala igen.43 Vidare har Pressbyrån och 7-Eleven infört rabatt på kaffet om kunden kommer med en egen mugg.44 Andra svenska initiativ för att uppmuntra kunder att använda flergångsalternativ är till exempel , som erbjuder två stämplar om kunden tar med en egen mugg. När tillräckligt många stämplar erhållits kan de växlas in mot en valfri dryck.45 Det har lett till en ökad efterfrågan på flergångsmuggar. Även Panini erbjuder rabatt om kunden har medhavd mugg och på några av de kaféer som 40www.nettotobak.com/blog/swedish-match-infoer-pant-pa-snusdosan--n49. 41Se pressbyran?publisherId=352820&releaseId=3266826. 42IVL , /toppmeny/pressrum/pressmeddelanden/ pressmeddelande---arkiv/2019-11-04-ivl-testar-pantsystem-for-take-away-forpackningar.html. 43Linköpings universitet, . 44Håll Rent (2019), Lika mycket kaffe men färre muggar – En kopprapport från Håll Rent. 45Espresso House, din-dryck-i-en-flergangsmugg/. Regelverk, åtgärder och initiativ ingår i Royal erbjuds en rabatt på om kunden har egen medhavd mugg.46 Även för livsmedelsbehållare finns restauranger som erbjuder sådana för flergångsbruk. konferens och restauranger driver restau- ranger i där maten serveras i flergångsbehållare. Kunden betalar för behållaren och beloppet återbetalas om denne lämnar tillbaka behållaren. Behållaren återlämnas på restaurangen och vid köp av ny mat läggs den upp i en annan behållare som har diskats på restaurangen.47 4.7Svenska punktskatter på engångsartiklar I tas punktskatt ut på vissa typer av engångs- artiklar: tobaksskatt på cigaretter och snus respektive skatt på plast- bärkassar. Dessa punktskattelagstiftningar beskrivs översiktligt i det följande. Inledningsvis ges dock en allmän beskrivning av punktskatt. 4.7.2Vad är punktskatt? I det svenska skattesystemet finns det direkta skatter och indirekta skatter. Bland de direkta skatterna är inkomstskatterna helt domi- nerande, men av central betydelse är även kapitalskatterna. Bland de indirekta skatterna är mervärdesskatten den dominerande skattefor- men. Den är till sin natur en allmän konsumtionsskatt och betalas på i princip all omsättning av varor och tjänster. Punktskatterna brukar också hänföras till kategorin indirekta skatter även om exempel finns på punktskatt som har karaktär av direkt skatt. Punktskatter brukar tas ut på särskilt utvalda varor eller tjänster. Syftet med en punktskatt kan i vissa fall vara av fiskal karaktär, dvs. att ge staten inkomster och stärka statens finanser. I andra fall kan det vara att begränsa eller styra konsumtionen av de aktuella varorna eller tjänsterna i en för samhället önskvärd riktning. För några av de punktskatter som finns är syftet en kombination av att för- stärka statens finanser och att styra konsumtionen av varorna eller 47Chalmers Konferens , /smak/. Regelverk, åtgärder och initiativ Oavsett syftet med beskattningen leder punktbeskatt- ningen vanligtvis till att den skattepliktiga varan eller tjänsten för- dyras i konsumentledet genom att den skattskyldige övervältrar kost- naden för skatteuttaget på den slutlige konsumenten. I regleras punktskatter i separata punktskattelagar för olika varugrupper och tjänster. Exempelvis regleras skatt på bekämp- ningsmedel i lagen (1984:410) om skatt på bekämpningsmedel, skatt på tobaksvaror i lagen (1994:1563) om tobaksskatt, skatt på el, bräns- len och andra energiprodukter i lagen (1994:1776) om skatt på energi, och så vidare. Det finns flera likheter mellan de olika lagarna, men det finns också betydande skillnader dem emellan. Var och en av lagarna har utformats utifrån de särskilda förhållanden som gäller för respek- tive bransch och varugrupp samt utifrån de syften lagstiftaren har med respektive punktskatt. Gemensamt för de olika punktskatterna är att beskattningen sker som en ”ett-leds-beskattning”, där skatteuttaget sker en gång hos en aktör som utpekas som skattskyldig. Ett tydligt mönster för svenska punktskatter är att skattskyldigheten placeras i handels- eller tjänstekedjan för att begränsa antalet skattskyldiga. Detta underlättar administrationen och kontrollen av punktskatterna. Skattskyldig är vanligtvis den som utför tjänsterna eller som tillverkar, importerar eller försäljer de punktskattepliktiga varorna på visst sätt.