sou · H8B372 · 2020-12-09 00:00:00 — Den globala bomullsproduktionen har trots ökad efterfrågan en- dast ökat i långsam takt (se figur 4.4), mycket på grund av begränsad tillgång på resurser som mark och vatten (). 3Better Cotton Hämtad . Better Cotton Initiative är ett globalt initiativ som har som mål att förbättra arbetsförhållanden för arbetare i bomullsindustrin och minska användningen av vatten, insekts- och gödningsmedel genom ökad kunskap och information till odlare. BCI bomull kan därmed odlas på ett mer hållbart sätt än konventionell bomull, dock finns osäkerheter med spårbarhet och återrapportering. Textila flöden och miljöpåverkan Det innebär att det finns tydliga indikationer på att bomull inte kommer att finnas i tillräcklig mängd för att tillfredsställa den ökade efterfrågan globalt till 2030. Bomullsfibern kommer att behöva ersättas och kompletteras av andra fibrer. I effektiv textil i – Textil från avfall till resurs menar skriben- terna att det behövs nytänkande och innovationer för att ersätta och komplettera bomullen (IVA 2020b). kan bomullen komma att behöva ersättas av en diversifierad palett av olika fibrer från re- genererade fibrer som viskos, modal och Tencel till naturfiber som lin och hampa och inte minst återvunna fibrer. I samma rapport förutspås också en framtida utveckling ske där större fokus läggs på att utveckla nya tekniska processer som kan tillverka fibrer inte bara från cellulosa utan även från restprodukter från jordbruk, livsmedel och fiskeindustri med mera (IVA 2020b). Textila flöden och miljöpåverkan Majoriteten av de syntetfibrer () som tillverkas pro- duceras av fossil råolja, som är en ändlig resurs och vars användande är kopplat till en rad miljöproblem (Mistra 2019e). Att utvinna och förädla fossil olja sker i energikrävande processer som genererar växt- husgasutsläpp och bidrar till den globala uppvärmningen och försurar haven samt kräver tillsatskemikalier i stora mängder. Polyester är den mest förekommande syntetfibern med 52 pro- cent av den globala fibermarkanden och uppgick till 2019 globalt (). Att återvinna polyesterfibrer till nya fibrer bidrar till minskad användning av jungfrulig råolja och 2019 utgjorde återvunnen polyester av den totala produk- tionen av polyester. Kemiskt återvunnen polyester har fördelen att den återvunna fibern får samma egenskaper som jungfruliga fibrer (Mistra 2019b). Det bör dock påpekas att återvunnen polyesterfiber huvudsakligen tillverkas av PET-flaskor medan återvinning från använd textilfiber till ny fiber fortsatt utgör en mycket liten andel, (). Det utvecklas också just nu nya biobaserade alternativ till olje- baserad polyester (, PLA, PTT), med liknande komfort och tekniska egenskaper. Utmaningen, , är att effektivisera och öka produktionen av biobaserade fibrer för att sänka produktions- kostnaderna. Priset för biobaserad polyester är högt i jämförelse med polyester tillverkad av jungfrulig olja (IVA 2020b). anser i sin rapport att utvecklingen av återvunnen och bio- baserad polyester ökar i alltför långsam takt och att utvecklingen behöver påskyndas för att tillfredsställa förväntad efterfrågan på textil- fibrer till 2030. Vidare menar man att potentialen för att öka åter- av begagnad textil av polyester är mycket god, sett till de stora mängder polyester som finns på marknaden i form av textilier som inte samlas in och återvinns (). Syntetfibrer är en form av plastprodukter och kan, som alla andra plastprodukter, släppa ifrån sig mikroplaster. Nötning och slitage sker i produktionsledet såväl som vid användning och tvätt vilket leder till att fibrerna släpper ifrån sig små partiklar (Mistra 2017). Textila flöden och miljöpåverkan Dessa mikroplastpartiklar följer med tvätt och avloppsvatten och förs vidare till mark, vattendrag och hav där plastpartiklarna lång- samt bryts ned. Beroende på typ av plast, temperatur och exponering för solljus kan nedbrytningen ta flera hundra år.4 har uppskattat att det i släpps ut mikro- plastfibrer orsakade av tvätt (2017b). En publicerad forskningsstudie uppskattar att det sedan 1950- talet, när produktionen av syntetfibrer tog fart, har släppts ut syntetiska mikrofibrer till mark och vatten globalt (Gavigan 2020). Det pågår ett intensivt forskningsarbete om när mikroplastfibrer uppkommer och hur uppkomst kan minimeras vid såväl produktion och användning som i avfallsledet. Bland många projekt kan nämnas: MinShed5 – ett treårigt forskningsprojekt med som studerar hur textilindustrin kan designa kläder av syntetiska tyger som inte släpper ifrån sig mikroplaster. genomförde 2020 en workshop som kommer att resultera i en rapport på temat textil och mikroplaster (2020). Rapporten kommer att inne- hålla fallstudier och policyrekommendationer och publiceras i decem- ber 2020. 2020 – innovationstävling med fokus på filterlösningar på tvättmaskiner för att minska sprid- ningen av mikroplaster från hushållstvätt pågår under hösten.6 har på uppdrag av genom- fört en socioekonomisk analys av vad ett införlivande av kriterier för minskad mikroplastspridning från hushållstvätt i Ekodesigndirektivet skulle få för effekter. Rapporten är överlämnad till EU Kommission (2019b). Det led i den textila produktionskedjan som har enskilt störst miljö- och klimatpåverkan är den så kallade våtberedningen, som inkluderar en rad olika processer som tvätt, blekning, färgning, torkning och andra behandlingar som ger materialet dess specifika egenskaper. I alla steg av våtberedningen används stora mängder vatten, som i sin 4Mikroplast /Miljoarbete-i-samhallet/Miljoarbete-i-Sverige/Uppdelat- efter-omrade/Plast/Mikroplast/ Hämtad . 5MinShed /sv/vad-vi-gor/projekt/minshed Hämtad . 6Zero 2020 /en/what-we-do/projects/zero-microplastics- challenge-2020 Hämtad . Textila flöden och miljöpåverkan tur resulterar i stora mängder mer eller mindre förorenat avlopps- vatten. Energiåtgången är också stor, inte minst för att värma upp de stora vattenmängderna och torka materialet mellan de olika behand- lingarna. Dessutom tillsätts kemikalier i form av blekmedel, färg- ämnen och andra tillsatser (BREF 2003). Sammantaget innebär det att alla processer i våtberedningen genererar utsläpp till luft och vatten (Mistra 2019). Den stora energiåtgången i kombination med att textilier ofta produceras i länder där fossil energi – vanligen kol – används, bidrar till utsläpp av växthusgaser som påverkar klimatet negativt (IVA 2020b). av alla kemikalier som tillsätts i produktionsledet sköljs ur textilierna innan produkten lämnar produktionsanläggningen (Mistra 2019). Om inte tillräckliga reningsanläggningar finns på plats släpps kemikalierna ut direkt till mark och vattendrag. I flera regioner i exempelvis och är kontaminerad mark och vatten orsa- kade av textilindustrin ett stort problem (). Det pågår intensiv forskning för att utveckla ny teknik, ofta digitaliserad, för processer i våtberedningsledet för att minska utsläpp och använd- ningen av vatten och energi. Ett exempel är det svenska företaget som utvecklat en metod där polyesterfibrer färgas redan vid garnspinningen, som kräver mindre vatten och mindre mängd kemikalier än konventionell infärgning.7 Kemikalier används i alla produktionssteg vid framställning av textilier och omfattar därmed allt ifrån bekämpningsmedel vid råvarufram- ställning och lösningsmedel vid fiberproduktion, till ytbehandlings- kemikalier i våtprocessen. Se bilaga 6 s. 7 för en översikt över den om- fattning och bredd kemikalieanvändningen vid textiltillverkning har. Kemikalier som tillsätts vid textilproduktion i syfte att ge stöd till olika processer benämns ofta processkemikalier och exempel på vanligt förekommande processkemikalier är hartser och lim. Medan ämnen som tillsätts för att ge produkterna olika egenskaper kallas för funktionskemikalier och kan exempelvis vara färgämnen eller vatten- och smutsavvisande beläggningar. Textila flöden och miljöpåverkan Processkemikalierna är inte avsedda att finnas kvar i slutproduk- ten utan tvättas vanligen ur textilen redan i produktionsledet (våt- beredningen) och finns oftast inte kvar i den färdiga produkten som sätts på den svenska marknaden. Men ibland kan rester förekomma i mindre mängder. Funktionskemikalier ska däremot finnas kvar i produkten under hela produktens livstid (2015b). Utöver processkemikalier och funktionskemikalier kan textila mate- rial oavsiktligt innehålla små mängder av kemiska ämnen såsom föroreningar (t.ex. polycykliska aromatiska kolväten, PAHer) eller nedbrytningsprodukter (t.ex. formaldehyd och arylaminer). Material och önskad funktion på slutprodukten avgör vilka kemi- kalier som används, vilket innebär att vissa problematiska ämnen nästan enbart återfinns i specifika material- eller varugrupper exem- pelvis återfinns hög fluorerade ämnen (PFAS) i vatten-, fett- och smutsavvisande textil t.ex. sport- och fritidskläder, möbeltyger och heltäckningsmattor (2015b). Textiler som sätts på den svenska marknaden kan därmed innehålla kemikalier som har hälso- eller miljöfarliga egenskaper. Vid användning och tvätt kan dessa produkter släppa ifrån sig ämnen som kan påverka människors hälsa och miljö negativt då de kan vara cancerframkallande, störa fortplantningen, framkalla allergi eller vara skadliga för vattenmiljön. Se mer om detta i underlagsrapporten i bilaga 6. Kemikalieinspektionen identifierade drygt 3 500 kemiska ämnen som möjliga att använda i textilproduktion, av dessa pekades 368 ut som ämnen med särskilt farliga egenskaper. Av dessa 368 iden- tifierades 299 som hälsofarliga och 135 som farliga för miljön. Vidare konstaterade Kemikalieinspektionen att få av de utpekade ämnena är reglerade i den europeiska kemikalielagstiftningen Reach (Kemikalie- inspektionen 2014). Mycket har hänt och flera begräns- ningar av kemikalier som berör textilområdet har trätt i kraft (se bilaga 6). Bland annat har begräsningar införts för azofärgämnen och impregneringsmedel med PFOA (Kemikalieinspektionen 2019). Det pågår också ett intensivt arbete på EU-nivå där bland annat Kemi- kalieinspektionen i samarbete med arbetat med en gemen- sam begränsningsdossier för allergiframkallande ämnen. Ett annat begränsningsförslag om användning av PFAS som inte är samhälls- Textila flöden och miljöpåverkan nödvändig har inletts där Kemikalieinspektionen samarbetar med myndigheter från fyra andra EU-länder.8 Vissa ämnen är redan förbjudna att användas inom EU, men kan ändå detekteras i svenska vatten. Enligt kan före- komsten härledas till utsläpp från tvättvatten av textil (Naturvårds- verket 2017). Ett exempel är nonylfenoletoxilat, en processkemikalie som kan används vid tillverkning av textilier. Ämnet är starkt be- gränsat vad gäller användning vid textilproduktion inom EU, men förekommer i importerade textilier. När textilierna tvättas följer nonylfenoletoxilat med tvättvattnet till reningsverken och ut i miljön. Där bryts det ner till det hormonstörande ämnet nonylfenol, som är mycket giftigt för fisk och andra vattenlevande organismer. beslutade , på förslag från , att införa omfattande begränsningsregler gällande nonylfenoletoxilat i textilier som importeras till EU från och med 2021.9 EU:s begränsningsregel för nonylfenoletoxilat gäller inte secondhandkläder eller återvunna kläder eftersom det giftiga ämnet då redan anses ha tvättats ur texti- lierna (Kemikalieinspektionen 2016).10 Svenska företags arbete med kemikalier Textiltillverkning omfattar en rad kemikalieintensiva processer och hanteringen av kemikalier är en viktig fråga för aktörer längs hela produktionskedjan. Av arbetsmiljömässiga skäl såväl som för att säkerställa att innehållet av ämnen i produkterna följer aktuell lag- stiftning. En utmaning för textilindustrin är att av tillverkningen sker i länder utanför EU där kemikalielagstiftningen såväl som tillsynen kan vara mindre strikt (se bilaga 6). Företag som tillverkar eller importerar textil till EU-marknaden har en skyldighet att se till att textilen uppfyller kraven i EU:s kemikalielagstiftning (Kemikalieinspektionen 2020). arbetar många svenska textilföretag aktivt med att begränsa användningen av problematiska ämnen i produktionsledet genom att 8Kemi samarbetar-for-att-forbjuda-pfas,c3107603 Hämtad . 9Kemi /arkiv/nyhetsarkiv/nyheter/2015-08-21-stopp-for-giftigt-amne-i-klader Hämtad . 10Begagnade varor (secondhand) är ofta undantagna från begränsningsregler på grund av prak- tiska tillsynsskäl. Det är inte proportionerligt att göra tester eller begära försäljningsstopp på en enstaka vara hos en detaljist. Det finns dock anledning att göra en bedömning för varje enskilt fall när en ny begränsningsregel ska antas om undantag för återanvändning är relevant. Textila flöden och miljöpåverkan ta fram egna kravlistor för ämnen som inte ska förekomma i den färdiga textilprodukten. Listorna kan antingen vara riktade mot till- verkningsledet eller mot materialet i den färdiga varan. Företagen lämnar kravlistorna till sina leverantörer som i sin tur förbinder sig att följa restriktionerna (H&M 2020). Hur aktivt företagen arbetar med att följa upp att överenskomna kravlistor verkligen efterlevs be- ror till stor del på företagets interna resurser och möjligheter. Vissa genomför revisioner på produktionsanläggningarna medan andra tar prover på importerade produkter alternativt en kombination. Tillfäl- len då provtagning kan ske är vid misstanke om att en produkt kan innehålla farliga ämnen, vid byte av leverantör eller vid önskan att certifiera en produkt enligt exempelvis krav (se bilaga 6). Stora företag, som exempelvis H&M, kan ställa tuffa krav på efter- levnad genom att häva order eller returnera varorna om inte kraven efterlevs. Detta har bidragit till att farliga ämnen som alkylfenole- toxilater och klorerade, bromerade och andra organiska lösnings- medel inte längre används vid produktionsanläggningar där dessa företag tillverkar produkter (H&M 2020). Många små och medel- stora företag upplever att det är svårt och kräver stora resurser att kontrollera kravlistornas efterlevnad. Företagens begränsningslistor går ofta längre än gällande lagstiftning genom att inkludera ämnen som ännu inte är reglerade i EU:s kemikalielagstiftning. Att krav- listorna skiljer sig åt mellan olika företag vad gäller ämnen, verifier- ingar och gränsvärden orsakar praktiska och administrativa problem, som det gör det svårare att kommunicera med leverantörs- kedjan och att säkerställa att kraven verkligen efterlevs (Kemikalie- inspektionen 2015). Ytterligare en utmaning är att produktions- och leverantörskedjorna för textilvaror ofta är långa och komplexa, och information om innehåll och kemiska ämnen kan försvinna i de många stegen i leverantörskedjan från tillverkning till användare och avfallshantering. Företag som sätter varor på EU-marknaden ska rapportera innehåll av särskilt farliga ämnen till SCIP-databasen11 hos den europeiska kemikaliemyndigheten . När databasen finns på plats förväntas den bidra till ett förbättrat informationsflöde under varans hela livscykel, inklusive avfalls- och återvinningsledet. Textila flöden och miljöpåverkan Farliga kemikalier i arbetskläder och skyddsutrustning Arbetskläder, uniformer och annan textil skyddsutrustning kan vara behandlade med farliga kemikalier i syfte att skydda bäraren från värme, brand, kemikaliestänk etc. Inom EU12 ställs särskilda krav på arbetskläder och skyddsutrustning inom exempelvis industri, gruva, petrokemi och offshoreindustrin (2019). Det kan innebära att textilierna innehåller exempelvis högfluorerade ämnen (PFAS/ flourkarboner), dessutom kan arbetskläder också bli kontaminerade under användning exempelvis inom vården. Textilier som dessa är inte lämpliga att recirkulera utan ska hanteras separat och enligt gällande regelverk när de är uttjänta. Den svenska textilkonsumtionen orsakade utsläpp av 4,2 mil- joner ton växthusgaser, vilket var en ökning jämfört med (Swerea IVF 2018). I har vi en fortsatt hög kon- sumtion av kläder och hemtextil som vi använder textilierna allt . I avfallsledet är det främsta problemet att begagnade textilier och textilavfall hamnar i restavfallet/soppåsen och inte tas tillvara som resurs för återanvändning och materialåtervinning. 4.3.1Miljöpåverkan inte internaliserad i priset är de faktiska miljökostnaderna som produktionen av kläder och hemtextilier orsakar dvs. råvaruanvändning, utsläpp till luft, mark och vatten m.m. inte inkluderade i priset gentemot inköpare och konsumenter. Tvärtom visar statistik från att konsumenter i EU:s medlemsländer lägger allt mindre pengar på nyproducerade kläder, skor och hemtextil, som konsumtionen ökar (EEA 2019). I har konsumtionen av kläder och hemtextil ökat mellan 2000 och 2020.13 Att de faktiska miljö- kostnaderna inte ingår i priset på textilier är ett problem liksom att information om den miljö- och hälsopåverkan som produkten orsa- 12Se och rådets förordning (EU) 2016/425 av om personlig skyddsutrustning och om upphävande av rådets direktiv /686/EEG. 13Textilflöden /Sa-mar-miljon/Statistik-A-O/Textil/ Textila flöden och miljöpåverkan kat inte når konsumenten. Utebliven information gör att det blir svårt för konsumenterna att göra ett rationellt val att köpa mer håll- bara textilier eller inte. Låga kostnader på nyproducerade varor bi- drar också till att incitamenten att återanvända, reparera och sköta om sina kläder är fortsatt små eftersom det kan vara billigare att köpa nytt. Figur 4.5 Hushållens utgifter för konsumtion av kläder och inredningstextil Som andel av hushållens totala utgifter i EU28 och 1998–2018 1998 2000 2002 2004 2006 2008 2010 2012 2014 2016 2018 I ökade konsumtionen av textil från till textil per person och år. Därefter har kon- sumtionen planat ut och ligger på en fortsatt hög nivå. konsumerade varje svensk kläder och hemtextil, vilket inne- bär att omkring kläder och hemtextil sattes på den svenska marknaden.14 Notera att i denna konsumtionsdata ingår enbart före- tagens import, inte privatpersoners import som sker via e-handel från annat EU-land. När privatpersoner köper textilier direkt från 14Textilflöden /Sa-mar-miljon/Statistik-A-O/Textil/ Hämtad . Textila flöden och miljöpåverkan utländska företag utanför EU inkluderas varorna i statistiken för konsumtionsdata om de har tulldeklarerats. av svensk textilkonsumtions klimatpåverkan är kopp- lad till inköp av nyproducerade varor, som användnings- fasens tvätt, tork- och strykning av textilier endast står för (Mistra 2019). I har vi en fördelaktig energimix som gör att användningsfasen inte bidrar till några större utsläpp av växthus- gaser. Att jämföra med andra EU-länder där användarfasen står för av den totala klimatpåverkan (Mistra 2019). Figur 4.6 Genomsnittligt antal gånger textilier används i Jacka, t-shirt, klänning, jeans, arbetsrock och strumpor Källa: Mistra 2019b. En studie från Mistra Future Fashion visar att konsumenter i använder textilier allt . Exempelvis använder en svensk i genomsnitt en t-shirt 30 gånger och tvättar den 15 gånger . Samma studie visar att genom att fördubbla antalet användningar till 60 gånger skulle miljö och klimatpåverkan nästan halveras, förutsatt att den förlängda användningen ersätter ett ny- inköp (Mistra 2019). Textila flöden och miljöpåverkan Figur 4.7 Minskning av miljöpåverkan om varje plagg används dubbelt så länge Fördelat på klimatpåverkan, energianvändning och påverkan på vattenbrist Svenska konsumenter handlar i allt större utsträckning på nätet. Och modehandeln som inkluderar kläder, accessoarer och skor är en av de mest utvecklade branscherna på nätet tillika den produktkate- gori det köps mest av. var årstillväxten för mode- handeln (kläder, skor och accessoarer) på nätet och omsättningen uppskattades till 13 miljarder i E-barometerns årssammanställning och till enligt Svensk E-handel (Postnord 2019 och DIBS by Nets 2019). Grovt räknat stod e-handeln för av den totala modehandeln i . Ur ett miljöperspektiv finns stora utmaningar med e-handel. Detta beror bland annat på att kunder beställer varor i flera storlekar och färger för att sedan returnera det de inte vill ha, att en order kan in- kludera varor från flera leverantörer som var för sig skickar produk- ter till mottagaren, att hemleveranser sker hela vägen fram till dörren och att leveranserna genererar stora mängder emballage. Den enskilt största skillnaden med e-handel jämfört med annan konsumtion är logistiken (IVA 2019). De många transporterna är ett stort problem och då speciellt den så kallade ”last mile” dvs. Textila flöden och miljöpåverkan kunderna som ofta sker med bil som drivs på fossilt bränsle och genererar växthusgaser. Att närmare en tredjedel av alla kläder returneras, till stor del beroende på generösa villkor som gratis frakt och gratis returer aktualiserar transportproblematiken ytterligare.15 Hitintills har många e-handelsföretagen fokuserat på att pressa priser, erbjuda konsumenter större sortiment och bekvämlighet, något som konsumenterna verkar uppskatta med tanke på e-handelns till- växt. Men höjs röster för att göra e-handeln mer hållbar. E-handels- leveranser kan effektiviseras genom att samla beställningar i en leve- rans och i större utsträckning leverera till ombud eller paketskåp. Det pågår också arbete med att utveckla digitala verktyg för att uppskatta storlekar och att i större utsträckning mäta kläder som kan minska risken för felköp och därmed också de onödiga returerna.16 Att utveckla hållbara affärsmodeller är avgörande för att minska miljö- och klimatpåverkan i den textila värdekedjan och bidra till en om- ställning mot cirkulära flöden. I strategi för Cirkulär eko- nomi, betonas särskilt vikten av att skapa incitament för företag att ställa om till affärsmodeller som är cirkulära (Regeringen 2020). Regeringen kommer i kommande handlingsplaner att presentera kon- kreta styrmedelsförslag och åtgärder som ska bidra till att utforma lönsamma och cirkulära affärsmodeller. Dessa ska öka företagens incitament att ställa om sina affärsmodeller och bidra till att nya företag med cirkulära affärsmodeller och industriell symbios kan etableras som konsumenternas intressen tillgodoses. För att nå de globala hållbarhetsmålen behövs en palett av olika åtgärder där utvecklingen av nya hållbara och cirkulära affärsmodel- ler bidrar till att ge textila produkter en lång aktiv livslängd. Forsk- ning visar att produktionsfasen står för den största klimatpåverkan i ett plaggs livscykel, så att förlänga användarfasen på plagg i stället för att producera nya skapar en stor och omedelbar miljövinst. Det är tydligt att ”slit och släng”-modellen för produktion och konsum- tion av textil och mode inte är gångbar . 15Breakit /artikel/22407/vi-sparade-natjattarnas-returer-sa-langt-aker-kladerna- som-du-lamnar- Hämtad . 16Habit /article/view/723407/digitala_matverktyg_kan_minska_ehandelsreturer Hämtad . Textila flöden och miljöpåverkan Genom att skapa textilier som är utvecklade för att hålla länge, till exempel genom tidlös design och hög kvalitet eller genom att kunna lagas eller uppdateras på nya sätt, så uppstår nya affärsmöjlig- heter till tjänster som förlänger plaggets livslängd vilka också kan skapa ekonomisk tillväxt. Exempel på nya affärsmodeller är att hyra, dela, leasa och att återanvända hela kläder genom ökad secondhand- försäljning men också att uppgradera och att återvinna materialet i begagnad textil och textilavfall genom till exempel remake (se av- snitt 4.3.5). F/ACT Movement är ett projekt initierat av (GR) och Science Park i syfte att främja en mer hållbar pro- duktion och konsumtion av mode och textil genom att testa och ut- veckla nya affärsmodeller. F/ACT vill inspirera konsumenter till att göra mer hållbara val och att använda det som redan finns i garde- roben. Dessutom stöttar projektet företag och entreprenörer som vill utveckla hållbara och cirkulära produkter och tjänster, utifrån de behov som den nya, medvetna konsumenten har och med miljönytta i fokus.17