sou · H8B346 · 2020-08-07 00:00:00 — Det visar sig att barn från socio- ekonomiskt svagare grupper är mer känsliga i detta avseende.45 Buller från flyg- och vägtrafik kan ge bestående negativa effekter på läs- förståelse och minnesfunktioner och också leda till ökad retlighet.46 Barns hälsa påverkas av familjebakgrunden.47 Barn i med hög socioekonomisk status har 40–lägre sannolikhet att bli inskrivna på sjukhus än barn med låg socioekonomisk status. För psykisk ohälsa och sjukdomar i andningsorganen ligger skillnaden mellan , för skador och förgiftningar mellan . Effekten är något starkare för flickor än för pojkar och blir starkare i tonåren, och då särskilt för psykisk ohälsa. Barn som lever under ekonomisk utsatthet löper högre risk att dö under barndomen, vilket motsvarar knappt 24 barn fler per 100 000 barn. Den sociala skillnaden är stabil över tiden. Ohälsa i barn- och ungdomsåren samvarierar med problem längre fram i livet. rör det sig om orsakssamband, medan det i andra 42Harms et al. (2017). 43Currie (2013). 44Grönqvist et al. (2017). 45Jans et al. (2018). 46Stansfeld et al. (2005), et al. (2012), med vidare referenser. 47För litteraturöversikter, se och (2011) och och (red.) (2014). fall kan vara problem i konstitutionen som visar sig tidigt i livet. Barn som blir inskrivna på sjukhus under barndomen har sämre meritvärde, lägre sannolikhet att gå ut gymnasiet, högre sanno- likhet att få ekonomiskt bistånd och att sakna inkomst från arbete eller studier samt har sämre hälsa som unga vuxna. Det finns ett starkt samband mellan psykisk ohälsa å ena sidan och skolpresta- tioner och välfärd som ung vuxen å andra sidan. av barn som har varit inskrivna på sjukhus för psykisk ohälsa uppnår gymnasiekompetens, att jämföra bland barn som aldrig har varit inskrivna på sjukhus. av dem som varit inskrivna på sjukhus på grund av psykisk ohälsa har ekonomiskt bi- stånd , medan andelen är bland barn som inte varit inskrivna. Barn med utländsk bakgrund får hantera flera specifika problem, såsom föräldrar som kan ha flytt och därmed kan ha stora psykiska problem i och med trauman, svårigheter med diskriminering med mera.48 Många barn bär dessutom själva på traumatiska upplevelser. Både mödra- och barnhälsovården är frivilliga, kostnadsfria verk- samheter som vänder sig till alla gravida och nyblivna familjer. De allra flesta gravida kommer till mödrahälsovården för regelbundna undersökningar och kontroller. Nästan alla barn är inskrivna i barn- hälsovården, som bistår med hälsouppföljningar inklusive bedöm- ningar av utveckling och tillväxt, samt föräldraskapsstöd. Båda verk- samheterna ska erbjuda föräldraskapsstöd, som förberedelse före förlossningen och under barnets första tid. I hälsokontrollen för 4- åringar ingår bland annat att uppmärksamma barnens språkliga ut- veckling. fanns i råden från en upp- maning att göra språktester, och bedömningen är att detta sker på de flesta barnavårdscentraler.49 Många språkligt avvikande 2,5–3-åringar uppvisar senare andra neuropsykiatriska eller intellektuella stör- ningar, och en bedömning av kommunikations- och språkförmågan fyller därför ett bredare syfte inom barnhälsovården. Punktvisa kun- skapsöversikter görs också exempelvis av , men en 48Mellan av dem som flyr från krigsdrabbade områden lider av psykisk ohälsa i någon form; se Bogic et al. (2015) och Tinghög et al. (2016). 49Magnusson m.fl.(2011). gemensam infrastruktur för att systematiskt identifiera de barn som är i behov av stöd, vilka insatser som ger resultat och vilka som är mest adekvata i olika situationer saknas.50 Ett problem för både barnhälsovården och förskoleverksamheten är att nå fram till alla familjer för att kunna identifiera och stödja barn med olika språk- och kommunikationsproblem. Även om an- slutningsgraden till de offentliga systemen är hög, finns det anled- ning att förmoda att barn med särskilda problem är överrepresen- terade i den kategori som inte är ansluten. Barnhälsovårdens riktade insatser når inte i tillräcklig omfattning alla som är i behov av dem.51 Det gör det angeläget att pröva ytterligare metoder som uppsökande verksamhet för att nå barnen i dessa grupper. I har man experimenterat med gratis barnomsorg för att på en gång öka an- slutningsgraden och föräldrars engagemang på arbetsmarknaden.52 Försök med utökad hembesöksverksamhet har gjorts i bland annat Rinkeby.53 Inom ramen för överenskommelsen God och nära vård 2020 mellan regeringen och Kommuner och Regioner stärker man barnhälsovårdens möjligheter att tillsammans med andra aktörer nå ut mer till barn och familjer med hälsofrämjande och förebyggande insatser.54 På samma sätt som mödrahälsovården är den relativt höga anslut- ningsgraden i förskolan en utjämnande faktor. Enligt statistiken från 201955 gick av alla 1–3-åringar och av alla 3–5- åringar i förskola. av alla 1–5-åringar deltog i stäl- let i pedagogisk omsorg. Barnens ålder när de börjar i förskola eller pedagogisk omsorg är tämligen oberoende av föräldrarnas inkomst och utbildningsnivå. Däremot börjar barn som invandrat till generellt senare än andra. 50von m.fl. (2012). 51Wallby and Hjern (2011). 52Drange and (2015). 53Marttila m.fl. (2016). För litteratur om hembesök, se: metoder--riktlinjer/hembesok/referenser/. 54SKR (2020). 55Statistik från SCB. Den integration av barn från olika miljöer som sker i förskolan är viktig för språkutveckling och annan social förmåga hos barn med mindre gynnad familjebakgrund.56 bör man beakta att upptagningsområdet för förskolor ofta är lokalt och att det därmed påverkas av segregation i boendet. Personalens kompetens är viktig för att säkerställa kvaliteten i verksamheten. Endast av de anställda i för- skolan har förskolelärarexamen, och andelen är sjunkande.57 Detta beror bland annat på för få utbildningsplatser på förskol- lärarutbildningen i relation till behoven. Bristen är störst i storstäder och i kommuner långt ifrån lärosätena. Även den yttre fysiska miljön för barnen och personalens arbetsmiljö är väsentliga. Förtätning av städer och växande behov av förskoleplatser riskerar att komma i konflikt med krav på välanpassade fysiska miljöer, både inomhus och utomhus. Av särskild betydelse blir förskolan för barn med utländsk här- komst, och både segregation och brist på utbildad personal blir i det perspektivet allvarliga.58 Ett anmärkningsvärt faktum är att det i med en väl utbyggd förskola finns ytterst lite forskning om förskolans effekter både generellt och specifikt för nyanlända och utrikesfödda barn och familjer. Ett nationellt uppföljningssystem för mätning av förskolans likvärdighet är angeläget, liksom studier av effekter på lång sikt. Bland de faktorer som borde studeras finns exempelvis skillnader i personalens utbildningsnivå, personaltäthet och barn- gruppers storlek mellan områden med olika socioekonomiska förut- sättningar. Föräldrar och syskon definierar en stor del av barnens uppväxtmiljö under de tidigaste levnadsåren. Antalet syskon är viktigt liksom platsen i syskonskaran. Skillnader i mortalitet beroende på plats i syskonskaran har visats för personer födda ,59 56För en forskningsöversikt med tillämpning på den lokala miljön i , se (2012). 57Skolinspektionen (2018). 58Bris (2019). 59Modin (2002). och skillnader i kroppslängd har registrerats från dagens Storbritan- nien.60 Med stigande levnadsnivå blir avvägningsproblemet hur många barn man ska skaffa mindre akut.61 En viktigare potentiell källa till ojämlikhet är platsen i syskonskaran, även om bilden här är något splittrad. En ganska naturlig konsekvens av hur tid allokeras till barn gemensamt och sinsemellan, när syskonskaran växer, är att de senare födda får mindre tid med föräldrarna totalt sett.62 Å andra sidan kan barnen lära sig av äldre syskon, vilket verkar i motsatt riktning.63 I en bred studie av befolkning har visats att äldre syskon i genomsnitt uppvisar högre kognitiv förmåga, längre utbildning och högre livsinkomst.64 En studie på svenska data visar att äldre syskon också får chefspositioner med högre sannolikhet.65 Hälsoutfallet är mer varierat.66 En faktor av viss betydelse är när man är född. Eftersom många administrativa system bygger på födelseår, kommer barn som är födda tidigt att vara äldre än genomsnittet och då ha vissa utvecklingsmässiga fördelar. Det får konsekvenser till exempel i skolan och i idrottssammanhang. De säsongsvariationer som finns har en viss koppling till sociala bakgrundsvariabler, även om denna koppling har försvagats under senare år.67 Vi återkommer till detta i kapitel 8. Skilsmässor var förr relativt ovanliga i och förekom mest i de högre samhällsskikten. En allmänt höjd levnadsstandard, kvinnors ökade ekonomiska oberoende och deltagande i samhällslivet och en förändrad äktenskapslagstiftning åren kring 1970 har bidragit till att förändra bilden. Ett normalår ingås omkring 50 000 äktenskap, sam- 60Lawson and Mace (2008). 61Lawson and Mace (2010). 62Price (2008). 63Lawson and Mace (2010b). 64Black et al. (2005). 65Black et al. (2018). 66Black et al. (2016). 67Om försvagningen av säsongsvariationerna, se and (2019). tidigt som omkring 25 000 upplöses genom skilsmässa. Skilsmässor är vanligare i låginkomsthushåll.68 Gemensam vårdnad är efter en skilsmässa eller en separation efter ett samboförhållande. Antalet vårdnadstvister har parallellt med detta ökat, ibland med negativa konsekvenser för barnens psykiska välbefinnande.69 Barn till föräldrar som har skilt sig har i vuxen ålder lägre psykiskt välbefinnande och kortare utbildning, kontrollerat för andra variab- ler.70 Detta innebär inte nödvändigtvis att skilsmässan i sig är orsaken till barnens problem i vuxenlivet utan illustrerar snarare den negativa effekten av ett dysfunktionellt emotionellt klimat inom en familj. Eftersom skilsmässor nu är relativt sett vanligare inom låginkomst- familjer, kan även försämrade ekonomiska förhållanden efter skils- mässan spela in. Här presenteras bara en kort översikt över frågor knutna till bo- endets och grannskapets betydelse för det uppväxande barnet; för en grundligare genomgång, se kapitel 12. Bostaden är viktig för individen under hela livet, och grundlagen slår fast det allmännas ansvar för att trygga rätten till arbete, bostad och utbildning.71 För barn är ett tryggt och kontinuerligt boende av stor betydelse. Ständiga flyttar går ut över både sociala nätverk och senare skolgång. Antalet barn som berördes av vräkning har sjunkit men ökade igen 2018, och ökningen har fort- satt under 2019.72 Trångboddheten är större i än i övriga nordiska länder och vanligast i hushåll med låga inkomster.73 Internationella studier 68Evertsson och (2014), SCB(2013). 70Amato (2001), and (2006). 71Regeringsformen 1 kap., 2 §. 72År 2019 berördes 467 barn av vräkningar (statistik från ). 73Boverket (2016a). visar att barn som delar rum har sämre skolresultat än barn som inte gör det. Svenska studier bekräftar dock inte den bilden, men den svenska studien säger inget om effekter av extrem trångboddhet, vilken har ökat över tid.74 För barn och unga kan trångboddhet försvåra utveckling och underhåll av sociala relationer och möjlighet att sköta skolarbete, liksom möjligheten till återhämtning. Närmiljön spelar stor roll för barns utveckling, eftersom de till- bringar så stor del av sin tid denna miljö. Effekterna kan vara både positiva och negativa. Bland positiva miljöeffekter kan nämnas att grönområden i anslutning till boendet har en allmänt gynnsam effekt på hälsan.75 God evidens finns för effekter på både självupplevd hälsa och mortalitet. Det förefaller som om den upplevda miljön måste vara tillräckligt komplex för att ha positivt inflytande på hälsan. Människans varseblivning har utvecklats i en naturlig miljö, och det kan vara svårt att en skapa en tillräckligt naturlig komplexitet i en helt artificiell byggd miljö.76 Tillgänglighet till grönområden kan också ge indirekta effekter på hälsan genom ökad vardagsmotion. Negativa miljöeffekter – luftföroreningar, buller med flera – behand- lades ovan i avsnitt 7.1.77 Segregation är en aspekt av närmiljön som påverkar barnens ut- veckling. Vilket grannskap man växer upp i har betydelse för vilka livschanser som erbjuds, och barn som växer upp i utsatta områden bor i hög grad i utsatta områden även som vuxna. Amerikansk forsk- ning tyder på att tidig flyttning från utsatta områden minskar risken för negativa konsekvenser i vuxenlivet.78 Segregation sker på basis av inkomst, etnicitet och demografiska faktorer som ålder, kön och hushållskategori.79 Att växa upp i ett socialt utsatt område kan också innebära att växa upp i ett område präglat av otrygghet och våld. har genomfört intervjuer och enkäter med barn i utsatta områden och i avlägsna kommuner, och denna sammanställ- 74Riksrevisionen (2019a). 75Kaplan (1995). 76Kaplan (1995), Hägerhäll et al. (2004). 77Se referenser i detta avsnitt; vidare Bornehag (2015). 78Andersson m.fl. (2017). ning visar att barn i utsatta områden upplever våld i sin vardag, i hem- met, på gården eller till och med i förskolan. Våldet får konsekvenser för barnen genom att begränsa deras liv och rörelsefrihet. Dessa barn upplever också att det är svårt att få studiero i skolan och att vuxen- världen har låga förväntningar på dem.80 Som framgår av kommissionens underlagsrapport i ämnet81 är segregationen ett komplext fenomen, som förutom de nämnda fak- torerna också hänger samman med arbetsmarknaden och den offent- liga servicen i närområdet. Boendesegregationen har inverkan också på skolsegregationen, med ytterligare konsekvenser för barnens framtida utveckling. Faktorer som bidrar till ojämlika livschanser är aktiva redan i det prenatala skedet. Yttre faktorer som allmän stress hos den blivande modern, buller och miljögifter är ojämnt fördelade över befolk- ningen. Vissa av dess faktorer är svåra att påverka, men andra är åt- komliga genom politiska beslut. En allmän reservation till den cite- rade litteraturen är att förhållandena under graviditet och det tidiga livet skiljer sig mellan länder och att exempelvis resultat från ameri- kanska undersökningar inte direkt kan lyftas över till . En viktig förutsättning i det svenska samhället vad gäller det pre- natala skedet är den höga anslutningen till den offentliga mödra- vården. Det ger goda möjligheter till rådgivning beträffande levnads- vanor, födointag, alkohol, tobak och så vidare. Anslutningen är dock inte fullständig, och det finns anledning att ägna särskild uppmärk- samhet åt grupper som riskerar att falla utanför. Mödrar med muslimsk bakgrund bör upplysas om riskerna för fosterutvecklingen med fastemånaden . Efter födseln är det särskilt för nyblivna föräldrar viktigt med all- män rådgivning, undervisning om barns utveckling, risker i vardags- livet och annat. Unga föräldrar och föräldrar med kort utbildning 80Barnombudsmannen (2018). 81Andersson och (2019). har inte lika mycket kunskaper och livserfarenheter som äldre med längre utbildning har hunnit förvärva. De båda faktorerna är kopp- lade; föräldrar med kort utbildning är generellt sett yngre när barnen föds.82 Förskolan är central för barns utveckling och har också en utjäm- nande effekt på barnens livschanser. Särskilt stor blir betydelsen för barn med utländsk bakgrund, men även för barn i allmänhet som får mindre stimulans och stöd i hemmiljön. Därför är kvaliteten i för- skolans verksamhet särskilt viktig för dessa barn, och det finns en stor möjlighet att öka jämlikheten i barns livschanser genom att lägga mer resurser och kraft på förskolan och dess uppdrag att skapa mer likvärdiga möjligheter för barn, oavsett ursprung. Ett viktigt medel för detta är att stärka personalens grundläggande kompetens- nivå, vidareutbildning och arbetsmiljö. Bostadspolitiken är central också för detta tidiga skede i livet. Tryg- gat boende för barnfamiljer, av tillräcklig kvalitet till rimlig kostnad, framstår som ett av de angelägnaste målen på området. Även när- miljön utanför bostaden är viktig. Barn till separerade föräldrar Den ekonomiska politiken är av särskild vikt för ensamstående för- äldrar med egen vårdnad av barn, en grupp som är starkt kvinno- dominerad. Här finns utrymme för politiken att förbättra den eko- nomiska standarden för de familjer som har de svåraste ekonomiska förutsättningarna. 82Se kapitel 7 i SCB (2018 b). Tyngdpunkten i de offentliga insatserna En återkommande observation i forskningen är att föräldrar och barn med mindre gynnsamma ekonomiska förutsättningar är känsli- gare för de störningar som uppträder, antingen det handlar om yttre stressfaktorer som buller och miljögifter eller om risker förknippade med alkohol, tobak och bristfälligt födointag. Detta illustrerar de självförstärkande mekanismer som behandlades i kapitel 4. Jämsides med riktade åtgärder utformade efter de specifika problem som är aktuella i en viss situation bör man alltså överväga allmänna resurs- förstärkningar till de hushåll som bedöms vara i riskzonen. Som konstaterats får barn från resursstarka familjer en mer stimulerande uppväxtmiljö, det vill säga de kommer att kunna rea- lisera en större andel av sin medfödda potential i olika dimensioner av personligheten. Resursstarka föräldrar har också bättre förmåga att kompensera för de störningar av olika slag som kan uppträda. Den viktiga policyslutsatsen är att det ur ett samhälleligt perspektiv finns en större orealiserad potential bland barn med mindre gynnad bakgrund. Detta förklarar också att de effekter som observeras av insatser i barnomsorg och förskola tenderar att vara störst för denna kategori barn.83 Ekonomerna uttrycker det på följande sätt:84 …den verkliga kreditrestriktionen som barn möter är inte otillräckliga resurser för undervisning och mat och husrum under collegeåren. Det är snarare barnens oförmåga att låna mot framtida inkomster för att köpa en föräldraomgivning som tillåter dem att realisera sin potential. Det är olyckan att ha fått fel föräldrar. 83Se avsnitt 8.1. 84Heckman and Masterov (2007). Perioden från tidiga barnaår till vuxen ålder kring kan hävdas vara den viktigaste för en människas utveckling. Personligheten danas i samspel med omgivningen. Kunskaper och social förmåga växer, och hon lär sig efter hand orientera sig allt bättre i tillvaron. Skolan är mycket viktig för denna utveckling. , för dem med lång utbildning ännu längre, är lärandet den dominerande sysslan i vardagslivet. Både kognitiva och andra färdig- heter utvecklas. Under de tidiga skedena är familjen den jämte skolan dominerande miljön; successivt blir kamratgrupper och föreningsliv viktigare som referenspunkter och normsändare i utvecklingen mot den autonoma vuxna människan. Med ekonomiskt språkbruk är den viktigaste för uppbyggnaden av ett lands humankapital. Grundläggande färdig- heter som att kunna läsa, skriva och räkna är nödvändiga för vuxen- livet oavsett livsbana, men också kunskaper i historia, samhällskun- skap och geografi för att man rätt ska kunna orientera sig i samhället. Kulturorienterade ämnen som litteratur, musik och skapande konst utvecklar andra sidor av personligheten. Med gymnastik, idrott och hälsokunskap grundläggs goda levnadsvanor med konsekvenser långt upp i vuxenlivet. Det finns en viktig jämlikhetsaspekt på detta system. Barn med olika familjebakgrund har olika förutsättningar att utvecklas som människor, och en av skolans centrala uppgifter blir att jämna ut dessa förutsättningar genom att garantera en hög lägstanivå på kun- nandet och färdigheterna. På är skolan det viktigaste in- strumentet för att skapa ett jämlikt samhälle befolkat av autonoma människor som kan orientera sig i tillvaron och försvara sina rättig- heter. Tanken om en allmän och obligatorisk skola, som är ett arv från upplysningen, är därför ett bärande element i demokratin. 8.1Vad påverkar utbildningsresultat och utbildningsval? Individens utbildningsresultat och utbildningsval hänger samman med en rad olika faktorer, dels i hemmiljön, dels i skolan. Vi har i kapitlen 3 och 7 behandlat arv och miljö och visat betydelsen av den tidiga uppväxtmiljön för barns utveckling. Kombinationen av arv, hemmiljö, förskola, skolutbildningens innehåll, pedagogik och kvali- tet och elevens eget bidrag formar utbildningsresultatet. För att be- driva framgångsrik utbildningspolitik måste man veta vilka faktorer som har störst betydelse för utbildningsresultaten och vilka bland dem som låter sig påverkas av policy. Detta betyder att det krävs ett omfattande statistiskt analysarbete för att särskilja effekterna av utbildningspolitik från andra faktorer. För att förstå utvecklingen av resultaten i skolan – både nivå och spridning – är det därför viktigt att ta hänsyn till förändringar i de demografiska förutsättningarna. På så sätt kan skolans betydelse för resultatutvecklingen renodlas och man får ett bättre underlag för att förstå hur skolan lyckas med sitt uppdrag. Även individens utbildningsval påverkas av dessa bakomliggande faktorer. Utöver den direkta kopplingen mellan skolresultat och ut- bildningsval skiljer sig utbildningsvalen för elever med jämförbara skolprestationer men med olika kön och olika socioekonomisk bak- grund.1 Skillnaderna i barns tidiga uppväxtvillkor tar sig många uttryck – föräldrars utbildningsbakgrund, ekonomisk standard, bostadsstan- dard, fysisk miljö i grannskapet och annat. De får konsekvenser för barnens kunskaper, sociala förmåga och självförtroende. går drygt en halv miljon barn i förskolan, vilken också är barnens första steg i utbildningsväsendet. Förskolan är en institution där jämnare förutsättningar kan skapas inför barnens fortsatta uppväxt i och utanför skolsystemet. 1Rudolphi (2013). Det finns en omfattande forskning kring förskolans effekter både på kortare och längre sikt.2 Dietrichson et al. (2019) är en syntes av 26 internationella studier som har utnyttjat naturliga experiment för att dra slutsatser om (kausala) effekter av universella förskolesystem för barn . Effekter har mätts från tredje årskursen till vuxen ålder. Jämförelser med informell barnomsorg (t.ex. om- sorg i hemmet av föräldrar, mor- och farföräldrar) visar på blandade effekter på tidiga utfall som mäter skolresultat, hälsa och välbefin- nande. Utvärderingar i senare skeden – framgång i skolan, antal skol- år, slutlig utbildningsnivå, sysselsättning och inkomster – visar dock på gynnsamma genomsnittseffekter av de universella förskolepro- grammen. De studier som har genomfört kostnads-nytto-kalkyler visar på en klart positiv avkastning. Effekterna är störst för barn från familjer med låg socioekonomisk status. Studien finner inga syste- matiska skillnader mellan pojkar och flickor. Som konstaterades i föregående kapitel har den svenska förskolan inte varit föremål för någon större utvärderings- och forsknings- insats, vilket delvis beror på brist på data. Dock finns några ekono- metriska studier av den norska förskolan, som torde vara relevanta också för den svenska diskussionen.3 Analyserna bekräftar de allmänna slutsatserna ovan. Förskolan bidrar långsiktigt till barnens utbild- ningsnivå och minskar beroendet av transfereringssystem. Flickor och barn till mödrar med kortare utbildning gynnas särskilt. Anslutningen till förskolan i är som tidigare konstaterats hög. Enligt SCB4 var andelen som gick i förskola bland 1-åringar, bland tvååringar och 94 pro- cent bland 3–5-åringar. Andelen barn som går i förskola har ökat , medan andelen barn i pedagogisk om- sorg har minskat. Barnens ålder när de börjar i förskola eller peda- gogisk omsorg5 är relativt oberoende av föräldrarnas inkomst och utbildningsnivå. Däremot börjar barn som invandrat till av naturliga orsaker generellt senare än andra. Drygt 23 000 barn i åldern är inte inskrivna i förskolan, vilket motsvarar 6 pro- 2För översikter, se Burger (2010), Havnes & Mogstad (2011), Ruhm & Waldfogel (2012) och Dietrichson et al. (2019). För en detaljerad genomgång av förskolans betydelse på lokal nivå, se (2012). 3Havnes, Mogstad (2011) resp. Havnes & Mogstad (2015). 4SCB (2019c).