sou · H8B33 · 2020-01-17 00:00:00 — har ett stort antal all- männa avloppsreningsverk, 2 250 med dimensionering för minst 50 personekvivalenter, pe, vilket 2018 omfattade av befolkningen. av reningsanläggningarna be- dömdes uppfylla de ställda reningskraven. Betydande utsläpp från tätbebyggelse sker dock med endast mekanisk rening, bland annat till . Det bedöms att cirka 350 000 pe ännu saknar rening av sitt avloppsvatten.27 Även i finns en tradition av att sprida avloppsslam, cirka av slammet spreds 2018 till jordbruksmark med natio- nella krav på hygienisering, gränsvärdessättning m.m. De norska jordarna kännetecknas generellt sett av fosforöverskott () och begränsade tillgängliga åkerarealer, främst till följd av omfattande tillgång på stallgödsel. Till de nationella fosfor- flöden som bidrar till ett samlat överskott hör också slam från fisk- farmer. Efterfrågan från jordbruket på avloppsslam grundar sig där- för inte på ett fosforbehov, utan främst i behovet av att tillföra mull- bildande ämnen.28 En förordning harmoniserar behandling av organiska gödselmedel, hushållsavfall, avloppsslam, trädgårdsavfall m.m. med vissa undantag för stallgödsel. Tydliga krav ställs för patogen- kontroll och att det inte ska förekomma livsdugliga parasitägg i hy- gieniserat slam. Validerade processer för sådan hygienisering anges, som värmebehandling och torkning, kombinerat med stabiliserande behandling, som rötning och kompostering.29 Avloppsslam i deklareras med indelning i fyra kvalitetsklasser. Avgörande är halten av skadliga ämnen, som tungmetaller. Endast de tre bästa klasserna får spridas på jordbruksmark.30 27www.ssb.no/natur-og-miljo/artikler-og-publikasjoner/6-av-10-bor-i-kommuner-som- oppfyller-rensekravene, . 28Magnusson, A-S. (2019). Better utilization of secondary phosphorus resopurces in , ppt, . Se även Statistisk sentralbyrå, Statistikkbanken, . 29Vinnerås, B. m.fl. (2017). Ammoniakhygienisering för säker användning av slam i odling. Svensk Vatten Utveckling, Rapport 2017-10. 30Magnusson, A-S. (2019). Better utilization of secondary phosphorus resopurces in , ppt, . Se även om gjødselvarer mv. av organisk opphav, FOR-2003-07- 04-951, samt Kärrman, E. m.fl. (2019), Översikt över återvinning av fosfor och kväve från avlopp i åtta utvalda länder, 2019:119. En översyn av regelverket för slamspridning har inletts. Omfat- tande riskanalyser har som ett led i detta tidigare genomförts för att utforma ändamålsenliga krav på hygienisering och gränsvärdessätt- ning. Slutsatserna var bland annat att det inte förelåg signifikanta ris- ker för hälsa eller miljö som följd av slamspridning. En aktualiserad sådan riskanalys planeras i närtid. I det fortsatta arbetet kring slam- spridning betonas bland annat behovet av ökad cirkularitet men även att med reglering begränsa tillförseln av fosfor på ändamålsenligt sätt. Det kan därför finnas behov av att reglera fosforåtervinning ur av- loppsslam, så att slammet även fortsatt ska kunna spridas utan att fos- foröverskottet ökar i jordbruket och vattenförekomster eutrofieras.31 har antagit och även uppfyllt gällande WHO-mål om att av avloppsslammet ska nyttjas som resurs och att kvaliteten ska upprätthållas så att det kan ske under säkra former. Viss utvecklingsverksamhet bedrivs även avseende fosfor-, kväve och energiåtervinning. Det gäller ett större forskningsprojekt kring kväveavskiljning med statligt stöd i samverkan mellan kommunala aktörer och gödselmedelsindustrin.32 Ett omfattande förändringsarbete förutses i delar av då det gäller framtida hantering av avloppsslam liksom återvinningen av fosfor. Dagens situation innebär att ungefär hälften av allt slam, ts , sprids på jordbruksmark, en fjärdedel för- bränns och övriga delar komposteras, läggs på deponi m. m.33 Inom EU regleras användningen av avloppsslam inom jordbruket i huvud- sak genom gränsvärden för tungmetaller (Cd, Cu, Hg, Ni, Pb och Zn). Stora skillnader föreligger dock inom i synen på lämp- liga eller ekonomiskt möjliga krav på framtida hantering. Flera län- der har valt att i sina nationella regelverk skärpa det nu 30-åriga krav på gränsvärden för vissa tungmetaller då det gäller 32Kärrman, E. m.fl. (2019). Översikt över återvinning av fosfor och kväve från avlopp i åtta utvalda länder, 2019:119. Se även /project/yara-recovery angående RECOVER, ett projekt som avser ammoniumstripping ur rejektvatten från avloppsslam i samverkan mellan största reningsanläggning och den inter- nationella industrikoncernen . 33Olsson, O. m.fl. (2018). Reducing emissions by turning nutrients and carbon into benefits. Bonus return, Historical review report. Projekt finansierat av EU, Formas m.fl. spridning av avloppsslam, i vissa fall har också kraven vidgats till ytterligare ämnen, som krom. Hit hör särskilt de nordiska länderna, liksom , m. fl. Ytterligare ett antal länder har endast implementerat direktivets grundläggande kvalitetskrav på det slam som sprids på jordbruksmark. Skillnaderna mellan de gräns- värden som olika länder inom tillämpar kan därför vara mycket stora. Det gäller t.ex. kadmium där gränserna varierar mellan 0.7–ts, koppar 75–/kg ts och kvicksilver 0.4– /kg ts. Kritik har riktats mot EU:s förmåga att utveckla direk- tivet i den takt som tiden kräver. En rad potentiella hälso- och miljö- aspekter utöver tungmetaller har också kommit att diskuteras . Det har t.ex. gällt organiska föreningar (som flamskyddsmedel), läkemedelsrester och mikroplaster. Organiska föreningar har lyfts fram i viss nationell reglering och även i kommissionens arbets- dokument från 2000.34 Den vanligaste nationella regleringen för or- ganiska föreningar gäller AOX, i någon mån även olika former av PAH och PCB. Gränsvärden har också satts för några smittämnen i vissa länder. Gränsvärden finns också angivna då det gäller halter av metaller i jordar, där slamspridning ska ske. Skillnaderna mellan länder i dessa gränsvärden är dock mindre än då det gäller själva slammet.35 Även spridningen av slam på jordbruksmark varierar betydligt mellan länderna i . , och har liksom försumbar spridning, medan , , Dan- mark, , och är länder som sprider en stor del av det producerade slammet på detta sätt.36 Demografi, omfattningen av areella näringar samt geografiska förutsättningar präglar mycket av den landspecifika utveckling som skett i kring regleringen av avloppsslam. Det gäller även diskussionerna kring återvinning av fosfor, som fått en stark röst i EU:s policys och ställningstaganden37 och den europeiska fosfor- plattform38 som etablerats. I plattformen medverkar på icke-kom- mersiell basis företag, forskning och vissa offentliga aktörer för att 34European Commission (2000). Working Document on Sludge, 3rd draft, , ENV.E.3/LM. 35Hudcova, H. m.fl. (2019). Present restrictions of sewage sludge application in agriculture within Union. Soil and Water Res., 14, 2019(2)104–120. 37EU (2014), Consultative communication on sustainable use of phosphorus, EU (2015), Circular economy package, samt EU-förslaget (2016) om nytt gödseldirektiv. 38European Sustainable Phosphorus Platform, ESPP. följa utvecklingen, diskutera tekniska applikationer och delta i policyarbetet.39 Fosforåtervinning ur avloppsslam eller slamaska har redan beslutats i då det gäller större avloppsreningsanlägg- ningar, 50 000 pe och större. Diskussioner förs i främst och om liknande reglering, nu även i . Källa: Global compendium on phosphorus recovery from sewage/sludge/ash (2018), Miljø- og (2013), Miljøstyrelsen, Nabotjek af reglerne om spildevandsslam (2018), (2018), Sewage sludge disposal, ; Wastewater treatment plants (2012–13) samt 2 on circular and non-toxic reuse of phosphorus from sewage sludge, 15–, . En rad nya tekniker för hantering, främst förbränning av avlopps- slam har utvecklats. Förändringstakten har främst drivits av en kvittblivningsproblematik, konkurrens mellan slam och andra 39Hermann, L., ESPP (2019). Workshop on circular and non-toxic reuse of phosphorus from sewage sludge. Conclusions & next steps, ppt, . 40Enstaka uppgifter kan avse 2015, 2017 eller 2018, för vissa länder cirkauppgifter. 41Schemen, R. (2019). P-recovery in the Dutch WWTP. Waterschap De Dommel, ppt, 42Nättorp, A. (2019), ppt-presentationer, , Phosphorus flows policy and perspectives, Fachhochschule Nordwestschweiz, , J. (2018), The sewage sludge ban in , Fed. Affairs, ppt, Schenk, K. (2019), Phosphorus recycling in , ppt, samt European sustainable pohosphorus platform (2019). Summary of German and Swiss legislations relevant to phosphorus recycling, 2019. 43>100 000 pe. 44Därav cirka 1 900 anläggningar större än 2 000 pe. , Food and Rural Affairs, water treatment in the 2012. 45European sustainable phosphorus platform (2019). Summary of German and Swiss legislations relevant to phosphorus recycling, 2019. 46Gäller som framgår av texten endast de större anläggningarna, med införande i två etapper. 47Amann, A. (2019). Current status of phosphorus recovery in , ppt, Deutsche phosphor plattform, samt underlag från EU:s fosforplattform, , L., . 48>2 000 pe. former av biogödsel, svårigheter att möta de europeiska nitratkra- ven, demografiska förhållanden och i någon mån av de potentiella hälso- och miljörisker med avloppsslam som diskuterats. I flera län- der med omfattande jordbruksproduktion och gödslingsbehov nytt- jas fortfarande avloppsslam i betydande grad på . Källa: Global compendium on phosphorus recovery from sewage/sludge/ash (2018), Miljø - og (2018), samt Nabotjek af reglerne om spildevandsslam (2018). Gränsvärdet för kadmium brukar ofta jämföras mellan länder, eftersom exponering för metallen genom livsmedelsintag visats ha tydliga biolo- giska effekter (se kapitel 8). Förutsättningarna varierar mellan länder (även lokalt) då det gäller jordarnas kadmiumhalt, liksom halterna i de gödningsmedel som kan användas. EU:s gränsvärde för kadmiumhalter i odlingsjord ligger f.n. högre än flera av de nationella regelverk som införts. ligger här lägre än övriga medlemsstater. Gränsvärdet för kadmium i slam som får spridas på jordbruksmark är på motsva- rande sätt betydligt högre i EU:s slamdirektiv än i många medlemssta- ters regelverk. gränsvärde är lägre än i många andra länder, men högre än i , och . En sänkning har vid 49Revaq Årsrapporter och 2018. Målsättningen är att 2025 uppnå en kadmium-fos- forkvot på 17. Den genomsnittliga halten kadmium i är Cd/kg jord, mot- svarande siffra i är . I gäller gränsvärdet Cd/kg jord, värden över detta innebär att slamgödsling inte är tillåten. Matjordslagret i innehåller kadmium/ha i . 50Avser 6-värt krom. upprepade tillfällen framförts som önskvärd från bland annat Natur- vårdsverket, liksom inom ramen för Revaq-certifieringen. har ännu i modern tid släppt ut betydande mängder avlopps- vatten och slam i havet. Landet aktualiserades ännu för flera överträdelser mot direktiv för rening av av- loppsvatten från tätbebyggelse. Anpassade reningsanläggningar och ledningsnät saknades för känsliga områden med flera tätorter i och , däribland stora delar av . betraktas hela som ett känsligt område.51 Utvecklingen har därefter gått långsamt. hade endast två städer an- läggningar för mer långtgående rening, sekundär rening plus avskilj- ning av kväve och fosfor. I fyra större städer renades inte avlopps- vattnet alls för en stor del av befolkningen, motsvarande närmare 2,4 miljoner pe.52 hanteras avloppsslam för en större del av landets invå- nare. I används sedan ett tiotal år inte längre slammet i jordbruket, medan detta fortfarande sker i med slam ts . driver slamförbränning i Brygge, slam ts. Viss förbränning sker även inom cementindustrin.53 Avloppsslammet i den tredje regio- nen, , förbränns inte utan hanteras genom våtoxidation inom , totalt närmare slam ts årligen.54 Det tätbefolkade producerar avsevärda mäng- der avloppsslam, ts (2017). Två tredjedelar av slammet förbränns, komposteras och reste- 51www.europarl.europa.eu/sides/getAllAnswers.do?reference=E-2001-1840&language=SV, . 52EU-kommissionen (2004). Rapport från kommissionen till rådet, , Europeiska Ekonomiska och sociala kommittén och – om genomförande av rådets direktiv /271/EEG av om rening av avloppsvatten från tätbe- byggelse, ändrat genom kommissionens direktiv /15/EG av . 53Underlag till utredningen från , L., /slibs, samt 54 /en/environment.php, . rande torkas och förbränns för cement- och kraftverks- industrins behov (2017). Det är fortfarande tillåtet att sprida av- loppsslam på jordbruksmark i . Det förutsätter att slammet kan möta uppsatta kvalitetskrav, inte minst de mycket lågt satta gränserna för koppar och andra tungmetaller. Det har i praktiken inneburit en förskjutning mot att slammet användes som utfyllnadsmaterial och att förbränning, bland annat inom ce- mentindustrin, numera utgör huvudalternativ.55 Omställning av slamhanteringen mot en betydande andel för- bränning skedde –2005. Drivkrafter för denna förändring var delvis de höga halterna av tungmetaller men främst svårigheter att få användning för de betydande volymerna av- loppsslam i konkurrens med andra organiska gödselmedel som stall- gödsel, vars spridning prioriteras. Sammantaget avskiljs numera av den fosfor som kommer in till reningsverken och går till slam och andra avlopps- strömmar. Utvinningen av fosfor ur avloppsslam är ännu låg men ökande, 2017 endast av tillgänglig fosfor eller genom struvitprocesser. Återvinning av fosfor i form av struvit sker vid sju större reningsverk, främst med syfte att förebygga driftproblem vid anläggningarna. kommer fosforåter- vinningen att domineras av hantering av aska efter monoförbränning av slam. Förbränning har tidigare till betydande del skett genom export av slam till . Den struvit som produceras nyttjas som gödselmedel i , vilket förutsätter hygienisering. Export av struvit som gödselmedel är dock inte tillåtet.56 Riskbedömningar kring hälsa och miljö har inte spelat en fram- trädande roll i diskussionerna kring hantering av avloppsslam. har dock system för riskbedömning börjat utvecklas med inriktning på bedömningen av den struvit som används i jordbruket. Staten och berörda aktörer har som i flera andra länder etablerat en nationell plattform kring återvinningen av näringsämnen, Sus- tainable Nutrient Platform, med fokus på fosfor. Dagens situation innebär att har ett nettoöverskott av fosfor, främst 55Schemen, R. (2019). P-recovery in the Dutch WWTP. Waterschap De Dommel, ppt, 2019- Se även den inledande referensen , O. m.fl. (2018). 56Kärrman, E. m.fl. (2019). Översikt över återvinning av fosfor och kväve från avlopp i åtta utvalda länder. till följd av import av livsmedel, en del av detta överskott ackumu- leras också i jordbruksmark.57 Äganderätten till fosforn kan behöva regleras. regionala vattenmyndigheter, Waterschappen, som inte enbart utgör myndigheter utan också är verksamhetsutövare, är relativt stora ak- törer jämfört med de svenska va-huvudmännen. Landets demo- grafiska och geografiska förutsättningar innebär hög befolkningstät- het och att cirka en fjärdedel av ytan ligger i eller under havsnivån. De regionala myndigheterna ansvarar för avloppshanteringen i lan- det och har bland annat satsat på pilotprojekt och fullskaleverksam- het för struvitproduktion. Industrin använder struvit för att ta fram olika fosfatprodukter, t.ex. Ostara.58 Den strategi som utvecklats i kring cirkulär eko- nomi innebär att reningsanläggningar förutom att rena avloppsvat- ten, även ska ha en roll som återvinningsanläggningar för energi (biogas), näringsämnen (fosfor och kväve), kol och material (t.ex. bioplast). Ingen större erfarenhet finns ännu av kväveåtervinning ur avlopp. Det finns en avvaktande hållning till s.k. ammoniakstripping, som förutsätter tillsats av kemikalier och inte bedöms långsiktigt hållbar. Viss lokal kväveåtervinning finns för att minska import av näringsämnen, likaså viss kompostering av avloppsslam. Membran- filtrering tilldrar sig visst intresse. Liksom då det gäller fosfor utgör marknaden och möjligheterna att få lönsamhet i återvinningen en avgörande fråga. största källsorterande system ska byggas i , det är dock oklart hur näringsämnen och återförings- frågor till jordbruket där ska hanteras.59 etablerade vattenmyndigheterna en specialorganisa- tion i form av ett gemensamt bolag, Aquaminerals. Bolaget har sökt gemensamma lösningar för samarbete och resursåtervinning inom va-området. Verksamheten är främst utvecklings- och marknads- orienterad. Vid sidan av fosforåtervinning har fokus legat på att ut- veckla och sälja en rad andra produkter inom sektorn, som järnför- eningar, filtersand från dricksvattenrening och andra organiskt base- rade ämnen.60 57Se Schemen, R. (2019) och , O. m.fl. (2018). 59Kärrman, E. m.fl. (2019). Översikt över återvinning av fosfor och kväve från avlopp i åtta utvalda länder. 60https:///home, . En rad företagsdrivna aktiviteter kring utvinning av fosfor från aska liksom andra tekniker pågår. Än så länge finns inga nationella program eller finansiella instrument utöver de nätverk som aktö- rerna själva etablerat.61 Produktionen av avloppsslam omfattar våtvikt, motsvarande ts.62 Spridning av avlopps- slam på produktiv jordbruksmark ges aktivt stöd som Best Prac- ticable Environmental Option (BPEO), men är också föremål för strikt kontroll.63 Merparten av slammet, , sprids inom jordbruket. Den nationella lagstiftningen anger gränsvär- den för tungmetaller. Safe Sludge Matrix (SSM) etablerades med stöd från berörda aktörer för att garantera en säker hygienisering av det avloppsslam som sprids. Livsmedelsindustrins förtroende för slam som gödning uppges därefter ha ökat.64 Viss förbränning av avloppsslam skedde främst fram till för ett tiotal år sedan, då av den totala slamproduktionen behandlades på detta sätt. Antalet anläggningar för förbränning har därefter minskat. återstod endast tre, varav två i . Förbränningen omfattade då ts. Trenden i hanter- ing av slam är f. n. en ökande tillämpning av rötning (tre fjärdedelar av slammet), biogasproduktion och spridning på jord- bruksmark.65 Koncentrationerna av tungmetaller uppges ha minskat påtagligt över tid.66 Regelverket är liksom i föråldrat, en strategi utvecklas därför av för att förändra den tidigare lagstift- ningen –1990 inom slamområdet. Tre huvudmål anges – modernisering av regelverket, harmonisering gentemot övriga typer av organiskt avfall samt att öka kunskaperna om risker med modern slamanvändning, t.ex. avseende mikroplaster och antibiotikare- 61Kärrman, E. m.fl. (2019). Översikt över återvinning av fosfor och kväve från avlopp i åtta utvalda länder. 62SCOPE (2019). 63Christodoulou, A. och Stamatelatou, K. (2016). Overview of legislation on sewage sludge management in developed countries worldwide. , 73.3.2016, 453–462. 65Tolvik Consulting (2018). UK Dedicated Biomass Statistics – 2017. 66Kärrman, E. m.fl. (2019). Översikt över återvinning av fosfor och kväve från avlopp i åtta utvalda länder. En litteraturstudie kring föroreningar i avloppsslam har publicerats med deltagande från tio vattenföretag inom ramen för UKWIR, branschens forskningsplattform. Ett parallellt arbete kring den framtida utvecklingen bedrivs även inom Water 2020 under led- ning av departementet Ofwat, The economic regulator of the water sector in and . Det rör bland annat hur marknaden för slam och innovation i anslutning till detta ska lyftas fram. Dagens slamspridning relaterar ofta till ett särskilt ackrediterat system, Bio- solids Scheme, BAS, som ägs av de stora va-bolagen och påminner om det svenska kvalitetssystemet Revaq.67 Regelverkets framtida utformning är svårbedömt, bland annat med tanke på Brexit. Även i pågår verksamhet med fosfor- återvinning i form av struvit, främst för att förbättra funktionaliteten i avloppsreningsprocessen. Thames Water, landets största va-aktör, sam- arbetar med Ostara för att marknadssätta fosforprodukten, kallad . Målgrupp är främst jordbruk, golfbanor och trädgårdar.68 Den tyska produktionen av avloppsslam är mycket omfattande, när- mare ts från cirka 9 300 avloppsreningsverk. spreds av slammet på , vilket inne- bar en fortgående minskning, cirka tre fjärdedelar gick till förbrän- ning. Mångåriga erfarenheter finns av förbränning av slam i Tysk- land, främst samförbränning i kolkraftverk, vid avfallsförbränning eller inom cementindustrin.69 Tyska avloppsreningsverk arbetar f.n. mot att ställa om sina processer för att möta kommande krav på fos- foråtervinning. är avsättningen av avloppsslam genom spridning på mark problematisk inom jordbruket, främst till följd av bristen på åkerarealer och spridningskonkurrens med stallgödsel. Den tyska tillämpningen av EU:s nitratdirektiv innebär i sig också betydande avsättningssvårigheter av biogödsel till följd av jordarnas 67Kärrman, E. m.fl. (2019). Se även Ofwat (2016), Water 2020, our regulatory approach for water and wastewater services in and – overview 2016 samt BAS 2019, 68www.thesourcemagazine.org/ostaras-circular-approach-to-phosphorus-recovery, 69German (2018). Sewage sludge disposal in the Federal Republic of . Se även /DE/Presse/Pressemitteilungen/2019/12/PD19_479_3221 4.html Planeringen inom sektorn är främst inriktad mot framtida monoförbränning av avloppsslam, eftersom detta krävs för att möta regelverket för fosforåtervinning. Ett obligatorium införs för de cirka 530 () av avloppsre- ningsverken som är dimensionerade för mer än 50 000 pe att efter en övergångsperiod om 12–återvinna fosfor (P) ur avloppsslam.70 Återvinningen av fosfor ur våtslam ska då vara om fosforhalten överstiger . Återvinningen ur slamaska ska vara . Kraven på fosforåtervinning ska för samtliga typer av berörda anläggningar tillämpas i de fall det är ”technically feasible and economically viable”. Den tyska lagstiftningen har uti- från uppställda krav visat sig ge oförutsedda styreffekter. Regel- verket gynnar t.ex. inte processer som reducerar stora volymer av- loppsslam, villkoren kan också komma att hämma produktionen av biogas. Övergångsperiod för införande blir för de största reningsverken motsvarande minst 100 000 pe. Anläggningar motsvarande 50 000 till 100 000 pe omfattas . ska en planering presenteras för hur detta ska genomföras. Ett mindre antal av de stora anläggningar () svarar samman- taget för två tredjedelar av fosforflödet i avloppsvatten i Tyskland.71 Om avloppsreningsverken inte uppfyller de krav som ställs i den nya lagstiftningen finns vissa påföljder. Dessa beskrivs i den lag om cir- kulär ekonomi som är kopplad till lagstiftningen om slamhante- ring.72 Påföljderna för att inte nå målen inom avsedd tid är relativt lågt satta, i storleksordningen , och troligen inte det som huvudsakligen kommer att styra mot efterlevnad av kraven.73 Regelverket är under översyn för att sannolikt kunna omfatta mer detaljerade regler rörande växtföljd och gödselmedelsanvändning under olika förhållanden.74 70Düngemittelverordnung DüMV, , utgör implementering av EU:s nitratdirektiv /676/EC. 71von Bahr, B. (2018). Rapport från European Nutrient Event 2017. Svenskt Vatten utveckling, Rapport 2018-2, samt /pressemitteilung/deutschland-soll-phosphor-aus-klaerschlamm- gewinnen/?tx_ttnews%5BbackPid%5D=82, . 72Bundesministerium für Umwelt, Naturschutz und nukleare Sicherheit (2017). Gesetz zur und Sicherung der umweltverträglichen . /gesetz/gesetz-zur-foerderung-der-kreislaufwirtschaft-und-sicher ung-der-umweltvertraeglichen-bewirtschaftung-v, . 73Underlag till utredningen från , L., Eur. 74European Sustainable Phosphorus Platform (2019). Summary of German and Swiss legislations relevant to phosphorus recycling, 2019. Den betydande energikostnad som kväverening innebär har även ökat intresset bland landets va-huvudmän för kväveåtervinning. I byggs f.n. största källsorterande avloppssystem för cirka 2 000 personer. Klosettvatten och BDT-vatten separeras i olika system, där klosettvattnet rötas tillsammans med matavfall. Förutom biogas produceras på detta sätt en gödselprodukt för jord- bruket.75 Källa: European Sustainable Phosphorus Platform (2019).