sou · H8B35 · 2020-01-31 00:00:00 — Rutavdraget bör inte endast omfatta transport till och från bostaden utan också hämtning och lämning vid s.k. depåservice på enskildas arbetsplatser, under förutsättning att den enskilde själv bekostar tjänsten eller att den utgör en löne- förmån. En utvidgning av rutavdraget till att omfatta transport av tvätt- gods kan enligt utredningens mening antas leda till ökad efterfrågan på sådana tjänster, vilka i viss mån kan utföras av personer med svag anknytning till arbetsmarknaden. Sammanfattningsvis föreslår utredningen att hämtning och läm- ning av tvättgods vid bostaden eller annan plats, t.ex. arbetsplatsen, för transport till och från tvättinrättningen ska inkluderas i rut- avdraget. Tvättinrättningen ska ansvara för hämtning och lämning av tvättgods Frågan som då uppkommer är hur transporten av tvättgodset till och från tvättinrättningen ska behandlas inom rutavdraget. Ska den rut- avdragsberättigade tvätteritjänsten inkludera transport förutsatt att det är en del i ett paketpris eller ska det vara möjligt att få rutavdrag dels för själva tvättningen utförd av ett företag, dels för transporten utförd av ett annat företag? På marknaden finns ett antal tvätterier som erbjuder privat- personer hämtning och lämning av tvätt vid bostaden eller vid arbets- platsen. Bokning av transport kan ske genom mejl eller telefon. Många tvätterier erbjuder även bokningssystem genom en applikation (app) i mobiltelefonen eller internet. I ett sådant system lägger kunden själv in sin bokning av önskad tjänst. Tvättgodset hämtas därefter vid bostaden och returneras efter tvätt. Till sådana tjänster kopplas ibland även diverse extratjänster som lagning, extra snabba leveran- ser och prenumeration. När det gäller transport av tvättgods finns det enligt en rapport från (2018) Tvätt- och textilservicebranschens samhällsvärden – och många affärsmodeller att arbeta efter. Man kan enligt rapporten kategorisera dessa utifrån vem som står bakom modellen: 1. tvättföretaget eller 2. ett företag som inte själv äger eller driver tvätteri. Vissa tvätterier väljer att ha kontroll över hela tvättprocessen från början till slut. Dessa sköter alltså själva distributionen av tvättgods. För de som befinner sig i branschen är digitala lösningar, enligt rapporten, ett sätt att nå ut till nya målgrupper och öka servicen till kunderna. Fördelen med denna modell är just att tvätterierna är med i hela processen, de utför transporter i egna bilar som är special- inredda med boxar och ställningar anpassade till tvättgods. Nack- delen med modellen är enligt rapporten att den kräver stora investe- ringar av tvätterierna för att de ska kunna växa. Det finns vidare modeller där företaget som erbjuder såväl tvätt som transport, varken driver tvätteri eller transportverksamhet. Det handlar då om it-plattformar som kopplar ihop tvätterier med nya kunder. Fördelen med detta är att verksamheten kan växa snabbt genom att knyta till sig samarbeten med lokala tvätterier och med transportörer. Nackdelen är att det finns mindre kontroll över pro- cessen. Det kan också vara svårt för kunden att få tag i någon som arbetar med själva förmedlingen av tjänsten och ibland framgår det inte var själva tvätten utförs. Rutavdraget bör vara neutralt vad gäller hur tvätteriet väljer att organisera transporten av tvättgodset mellan ett upphämtningsställe och tvättinrättningen. Det kan ske genom egna bilar och egna an- ställda eller genom fristående transportörer. Däremot bör rutavdrag inte medges för transporten i sig utan transporten ska utgöra en del av tvätteritjänsten och köparens betalning för tjänsten ska i sin hel- het ske till tvättinrättningen, eller i sin helhet fås som löneförmån, för att transporten ska berättiga till rutavdrag. Om rutavdrag skulle ges särskilt för transporten utan att den ingår i tvätteritjänsten skulle gränsen mot andra varutransporter till hushållet i praktiken bli nästan omöjlig att upprätthålla. – en schablonberäknad arbetskostnad Utredningens förslag: Arbetskostnaden för tvätteritjänsten ska beräknas enligt schablon. Arbetskostnaden ska beräknas till 50 pro- cent av det debiterade beloppet (inklusive mervärdesskatt) för den utförda tvätteritjänsten i sin helhet, inklusive hämtning och lämning av tvättgods för transport till och från tvättinrättning. Skälen för utredningens förslag Rätten till rutavdrag knyts till den del av priset som utgörs av faktiska arbetskostnader, inklusive mervärdesskatt. Varken kostna- der för material, maskiner eller restid ska ingå i underlaget för skatte- reduktion.51 För arbeten som i princip enbart omfattar arbetskost- nad, exempelvis hushållsstädning och fönsterputsning, har timpriset stor betydelse i konkurrensen om kunderna. Det medför att tim- priset som regel motsvarar det pris som en kund normalt är beredd att betala för det aktuella arbetet. För arbete där priset även inkluderar material och kostnader för dyra maskiner eller fordon är det betydligt svårare att fastställa hur stor del av priset som avser arbetskostnad. Hur arbetskostnaden ska beräknas eller hur de totala kostnaderna ska fördelas mellan arbets- kostnader och andra kostnader har inte reglerats. I samband med en översyn av bestämmelserna har lagstiftaren uttryckligen avvisat tanken på att införa en sådan reglering.52 Arbetskostnaden för tvätteritjänsten ska beräknas schablonmässigt När det gäller tvätt vid tvättinrättning bör det närmare undersökas hur arbetskostnaden ska kunna fastställas så att inte rutavdraget i för stor utsträckning används för att täcka kostnader för bl.a. tvätt- maskiner och lokaler. 5167 kap. 18 § andra stycket inkomstskattelagen. 52Propositionen Förbättringar av husavdragets fakturamodell (prop. 2014/15:10) s. 24 f. Utredningen har övervägt två metoder som kan användas för att bestämma arbetskostnaden för tjänster som säljs till ”paketpris”, dvs. innehåller både kostnad för arbete och andra kostnader som t.ex. kostnad för tvättmaskiner, lokaler, fordon och drivmedel. Den första metoden är den som gäller med arbetskostnaden som underlag. Fördelen med konstruktionen är att den ger en tydlig styrning mot arbetskostnaden. Metoden är lämplig för arbetsinten- siva tjänster som använder sig av rörligt pris kopplat till arbetsin- satsen, exempelvis städning av en bostad. Till metodens nackdelar hör att den kan vara svår att tillämpa i praktiken. Detta gäller särskilt för tjänster där priset ska täcka en rad olika kostnader och där fast pris tillämpas. Den har visat sig vara svår att använda för flytt- tjänsten,53 som innefattar transport, där priset inte bara ska täcka arbetskostnader utan även investeringar i t.ex. fordon, service och administration. Utredningen bedömer att metoden skulle vara svår att använda för tvätteritjänster med närliggande transporttjänster där priset, för- utom arbetskostnader, ska täcka kostnader för bl.a. tvättmaskiner, torktumlare, mangel, torkskåp, fordon, drivmedel, service och admi- nistration. Det är svårt att veta hur stora arbetskostnaderna är för arbetena som utförs manuellt med tvättgodset. Systemet ska vidare vara lätt att administrera för utförarna. Att upprätta ett system och rutiner för att hantera rutavdraget vid tvätt- inrättningarna kommer med dagens teknik och utvecklade it-program troligen inte möta några större hinder. När det gäller kostnaden för hämtning och lämning av tvätt kan det emellertid, särskilt i städer, bli fråga om många, korta transportsträckor och inte så höga belopp, vilket kan bli administrativt krångligt för utförarna att hantera. Till detta kommer att många tvätterier planlägger rutter för uppsamling av tvätt från ett antal hushåll, vilket komplicerar uträkningen av hur stor del av arbetskostnaden som är hänförlig till respektive kund. Även för skulle det bli administrativt svårhanterligt. Sammantaget anser utredningen att den metod som gäller med arbetskostnaden som underlag för rutavdraget inte är lämplig att använda när det gäller skattereduktion för tvätteritjänsten. Den andra metoden som utredningen övervägt går ut på att använda en schablon för att beräkna arbetskostnaden. I korthet innebär den att arbetskostnaden schablonmässigt antas stå för en 5367 kap. 13 § 7 inkomstskattelagen. viss andel av priset för tjänsten i sin helhet, oavsett hur det ser ut i verkligheten. Den övriga delen antas då avse kostnaden för tvätt- utrustning, lokaler, fordon, service, administration etc. En schablon gör det enligt utredningens mening lättare att göra rätt och svårare att göra fel. Däremot har metoden en mindre precis styrning mot arbetskostnaden. Det har till utredningen framförts att det kan bli problematiskt att arbeta med schabloner om det i priset ingår flera olika rutarbeten där en del av arbetena ska räknas enligt schablon medan andra ska räknas ut utan schablon. Detta problem undviker man dock genom att det pris som schablonen ska beräknas utifrån, omfattar samtliga rutarbeten som utförts vid tvättinrättningen, inklusive hämtning och lämning av tvättgods. Utredningen föreslår inte att något arbete som utförs vid tvättinrättning ska beräknas utifrån arbetskostnaden enligt dagens regler. Givetvis måste tjänsten som beräknas enligt schablon redovisas särskilt av utföraren i begäran om utbetalning. Sammantaget anser utredningen att metoden med en schablon för att beräkna arbetskostnaderna är att föredra. Den främsta fördelen är att den är lätt att tillämpa och förstå, för såväl köparna som ut- förarna och . Den största nackdelen är att den inte styr så precist mot arbetskostnaden och därmed riskerar att inte fullt ut ge de positiva sysselsättningseffekter som annars skulle kunna förvän- tas. Schablonen kommer vidare att överkompensera de företag som har lönekostnader under schablonen och underkompensera de före- tag som har lönekostnader över schablonen. Schablonen för arbetskostnadens andel av priset Enligt statistik från Företagens ekonomi från Statistiska central- byrån (SCB) är arbetskostnadens andel av de totala rörelsekost- naderna för näringsgrenen konsumenttvätt54 i genomsnitt 45 pro- cent för åren 2007–2017.55 I näringsgrenen ingår förutom de arbeten som föreslås ingå i rutavdraget, även kemtvätt och mattvätt. Det finns ingen statistik över arbetskostnadens andel för de olika tvätt- formerna. Det är möjligt att arbetskostnadens andel är lägre för 54SNI 2007 96.012. 55I arbetskostnad inkluderas lönekostnader och övriga personalkostnader. Åren 2007–2017 utgör alla tillgängliga år på SCB:s hemsida. kemtvätt och mattvätt än för de arbeten som föreslås ingå i rut- avdraget, på grund av hög maskinkostnad. Detta talar för en något högre schablon än 45 procents arbetskostnadsandel.56 Det är emellertid viktigt att schablonen är enkel och lätt att till- lämpa. Därför föreslår utredningen att arbetskostnadens andel av priset för tvätt, efterbehandling samt hämtning och lämning av tvättgods beräknas till av den totala kostnaden. Eftersom rutavdraget enligt gällande bestämmelser medges av arbetskostnaden, blir därmed den totala prissänkningen av slutpriset. I detta sammanhang kan noteras att rutavdraget per tvätt i många fall kommer att bli relativt lågt. Om ett tvätteri t.ex. tar för tvätt, torkning och efterbehandling av fem skjortor, då blir rut- avdraget för kunden . Detta innebära att administrationen för en tvätt kan överstiga nyttan för tvätteriet att erbjuda tvätteri- tjänsten med rutavdrag. Som nämnts i avsnitt 6.3.1 sker emellertid en relativt omfattande administration avseende kunder. Även om den tillkommande administrationen kan utgöra ett pro- blem vid framför allt mindre köp bedöms den dock generellt sett inte vara så betungande för tvätteribranschen att den ovan diskuterade schablonen på inte bör införas. Den administrativa bördan för tvätterier beskrivs närmare i avsnitt 13.6. Vidare kommer sannolikt antalet ärenden hos avse- ende små belopp att öka till följd av tvätteritjänsten. Detta kommer troligen, i vart fall inledningsvis, att tynga administrationen hos verket och kräva vissa resurser. När väl rutiner och system är på plats antas emellertid tvätteritjänsten bli administrativt enkel att tillämpa för i och med att arbetskostnaden för tvätteritjänsten ska beräknas enligt schablon. 56Sveriges har per mail presenterat exempel på företag inom tvätteribranschen som haft ett snitt på i personal- kostnader i förhållande till rörelseintäkterna. Förbundet uppger att det för arbetskostnadens andel är avgörande vilken inriktning företaget har och hur mycket tjänster man köper av annat tvätteri. De beräkningar som förbundet gjort för arbetskostnadsandelen i tvätteribranschen baseras på officiell statistik och är helt i linje med utredningens beräkningar och ligger på . 6.7.4Följdändringar och lagtekniska lösningar Utredningen ser inget behov av att i övrigt föreslå några särskilda bestämmelser för den nya tvätteritjänsten. Det innebär att samma bestämmelser om vilka som kan få rutavdrag, hur en begäran om rut- avdrag ska göras, villkor samt subventionsgraden för rutavdraget kommer att gälla för tvätteritjänsten som för övriga ruttjänster. När det gäller taket för rut- och rotavdragen gäller enligt nu- varande bestämmelser att avdrag får tillgodoräknas med maximalt per person och beskattningsår. Utredningen föreslår emellertid i kapitel 10 att taket för rutavdraget ska höjas från 50 000 kro- nor till per person och beskattningsår samt att rot- avdraget får uppgå till högst per person och beskatt- ningsår. Se närmare om utredningens förslag i denna del i av- snitt 10.3. När det gäller förslagets offentligfinansiella kostnader och konse- kvenser för enskilda, företag, sysselsättning, svartarbete, m.m. redo- visar utredningen sina bedömningar i kapitel 13. Utvidgningen av rutavdraget med en tjänst som avser tvätt av kläder och hemtextilier vid en tvättinrättning samt hämtning och lämning av tvätt bör lagtekniskt infogas som en ny punkt i 67 kap. 13 § in- komstskattelagen (1999:1229). I lagtexten bör definieras vad som avses med tvättinrättning. Utredningen föreslår att arbetskostnaden ska beräknas enligt scha- Det bör regleras i lag. Bestämmelsen om schablonen för beräk- ning av arbetskostnaden bör, tillsammans med nuvarande bestäm- melse om utgifter för hushållsarbete, samlas i en ny bestämmelse. I och med att arbetskostnaden för tvätteritjänsten, inklusive hämt- ning och lämning av tvättgods, ska beräknas enligt schablon ska kra- vet på redovisning av antalet arbetade timmar i 9 § 4 lagen (2009:194) om förfarandet vid skattereduktion för hushållsarbete slopas för ut- förare av sådan tjänst. Förslaget föranleder en ny bestämmelse i 67 kap., 11 a §, och en änd- ring i 67 kap. 13 § inkomstskattelagen samt i 9 § 4 lagen om för- farandet vid skattereduktion för hushållsarbete. Rutavdraget har sedan det infördes i omgångar ut- ökats med nya tjänster. Utredningens uppdrag är att utreda och föreslå hur rutavdraget kan utökas med fler tjänster i form av tvätt- arbete som utförs utanför bostaden, ommöblerings- och bortfors- lingstjänster samt trygghetstjänster. I detta kapitel lämnas ett förslag om hur rutavdraget kan utökas med en tjänst som avser om- möblering, eller som nedan framgår, möblering och förflyttning av bohag och annat lösöre inom en bostad. Rutavdraget omfattar flytt av bohag och annat lösöre mellan bostäder samt till och från magasinering i samband med flytt mellan bostäder.1 Det innebär att man kan få rutavdrag för flytt av hela eller enstaka delar av bohaget som sker mellan bostäder som ligger i olika byggnader eller i samma byggnad. Även flytt av bohag och annat lösöre till och från magasinering i samband med flytt av egendom mellan bostäder är rutavdragsberättigande. Enligt ges rutavdrag också för flytt av bohag i sam- band med s.k. homestyling eller homestaging av bostaden inför försäljning av denna. Ett annat uttryck för detta är hemstajla.2 Utred- ningen använder det uttrycket i det följande. Flytt av bohag inom samma bostad, t.ex. mellan olika våningar eller rum, omfattas dock inte av rutavdraget i den del som avser 167 kap. 13 § 7 inkomstskattelagen (1999:1229). 2Svenska ordlista (2015). flyttjänster.3 När det emellertid gäller den del av rutavdraget som avser städarbete4 inkluderas ommöblering som ingår som ett led i städningen.5 I övrigt omfattar rutavdraget inte förflyttningar av bo- hag och annat lösöre inom en bostad. Den ovan beskrivna avgränsningen av rutavdraget för städtjänster har visat sig medföra viss gränsdragningsproblematik. Enligt Skatte- verket förekommer det att utförare känner osäkerhet kring i vilken omfattning möbler kan flyttas i en bostad som ett led i städningen utan att det ska ses som ommöblering och därmed inte vara rut- avdragsberättigande. Gränsdragningen innebär att utförarna måste dela upp sina tjänster i sådant som omfattas av rutavdrag och sådant som inte gör det. Det innebär en risk för att de tjänster som utförs, i större utsträckning än vad som annars skulle vara fallet, klassificeras som sådana tjänster som omfattas av rutavdraget. Någon diskussion om varför möblering och ommöblering inom en och samma bostad inte omfattas av rutavdrag har utredningen inte funnit i förarbetena. I förarbetena inför införandet att rutavdraget nämns överhuvudtaget inte något om möblering eller dylikt som ett tänkbart rutarbete och i förarbetena som låg till grund för införandet av flyttjänster mellan bostäder berörs inte frågan.7 3Se lista Ger arbetet rätt till rutavdrag? 467 kap. 13 § 1 inkomstskattelagen. 5Propositionen Skattelättnader för hushållstjänster, m.m. (prop. 2006/07:94) s. 59. 6Se promemoria Skattelättnader för hushållstjänster () och prop. 2006/07:94. 7Se promemoria Kompletteringar av RUT-avdraget (), lagrådsremissen Kompletteringar av RUT-avdraget () och propositionen Våränd- ringsbudget (prop. 2015/16:99). 7.3Utredningens överväganden och förslag Utredningens förslag: Rutavdraget ska utvidgas med en tjänst som avser möblering och förflyttning av bohag och annat lösöre som hör till hushållet samt montering och demontering av sådana föremål. Arbetet ska utföras i eller i nära anslutning till bostaden. Utredningens bedömning: Inredning och hemstajling inför t.ex. en försäljning av bostaden omfattas inte av möbleringstjänsten. Skälen för utredningens förslag Utredningen ska lämna förslag på hur ommöblering och andra för- flyttningar av möbler och bohag kan inkluderas i rutavdraget. Frågan är vilka tjänster och arbetsmoment som avses och hur dessa lämp- ligen ska avgränsas. En alltför snäv avgränsning kan skapa tillämp- ningsproblem och innebära att tjänster exkluderas som skulle kunna ha positiva effekter för samhället i stort. Om i stället för många tjänster täcks in finns det en risk för att tjänster utan positiva effek- ter, annat än ett sänkt pris på tjänsten, inkluderas. Som närmare redovisas i avsnitt 4.3.1 kan en ökad efterfrågan på tjänster som kräver låga kvalifikationer förväntas leda till en ökad efterfrågan på personer med en svag anknytning till arbetsmarkna- den. Det bedöms leda till ökad sysselsättning på lång sikt i ekonomin i sin helhet. För mer kvalificerade tjänster förväntas däremot ingen långsiktig sysselsättningseffekt uppstå i ekonomin i sin helhet. För att den ökade efterfrågan på tjänsten ska medföra en mer betydande ökning av arbetsutbudet för köparna krävs att det är en förhållande- vis ofta återkommande tjänst som köparen annars hade utfört själv. En ambition för utredningen är också att undvika avgränsningar till enskilda arbetsmoment, som alltför ofta skapar onödiga tillämp- ningsproblem. Ett större och mer omfattande begrepp som kan in- rymma flera olika arbetsmoment som är av liknande karaktär, under- lättar oftast tillämpningen av reglerna och ger flexibilitet att möta en framtida utveckling av såväl arbetsmetoder som affärskoncept. minskar också behovet av avgränsningar på detaljnivå och ger möj- lighet att vid tillämpningen ta hänsyn till det övergripande syftet med rutavdraget. Även med den ambitionen går det dock inte att undvika en del av de gränsdragningsproblem som en ny tjänst inom rutavdraget ofrånkomligen genererar. En möbleringstjänst ska inkluderas i rutavdragssystemet En första fråga som man kan reflektera över, när det gäller att in- kludera ommöblering i rutavdraget, är om uttrycket ommöbleringar möjligen är för snävt och om man i stället borde använda sig av ut- trycket möblering. Vid tillämpningen av rutavdraget för flyttjänster är följande arbets- moment avdragsberättigade (enligt ): upp- och nedmontering av möbler som inte kan flyttas hela, uppsättning och nedtagning av tavlor, gardiner och armaturer samt flytt av t.ex. pianon eller andra tunga föremål som ingår i bohaget. Flertalet av dessa arbetsmoment är sådana att de kan uppfattas som möblering av en bostad. Om en ny bostad tillförs möbler – nya eller begagnade – som inte ingått i den enskildes (eller dennes förälders) bostad ligger det nära till hands att betrakta möbleringen och placeringen av dessa i bo- staden som arbetsmoment som inte bör falla utanför rutavdraget bara för att dessa varken avser en ommöblering eller är ett led i en flytt. I syfte att undvika gränsdragningsproblem bör därför en in- kludering av en ommöbleringstjänst i rutavdraget i stället avse en möbleringstjänst, som tangerar både städtjänster och flyttjänster. Med en sådan tjänst kan man få en sömlös gränsdragning mellan de tre tjänsterna när det gäller olika förflyttningar av bohag. En möbleringstjänst bör omfatta ny- och ommöblering inom en och samma bostad, t.ex. mellan olika våningar eller rum, och ta sikte på flertalet av de praktiska moment som en möblering av en bostad kan omfatta. Tjänsten bör, som behandlas nedan, även inkludera mon- tering och demontering av nya och begagnade möbler. Utredningen föreslår mot den bakgrunden att möblering och annan förflyttning av bohag inom bostaden ska inkluderas i rut- avdraget. Tjänsten tar sikte på praktiska arbetsmoment som behöver utföras vid möblering av en bostad. av nämnda arbetsmoment bedöms vidare att – om den omfattas av rutavdrag – ha goda förutsättningar att bli producerad på mark- naden. Vilka arbeten som bör omfattas respektive inte bör omfattas av möbleringstjänsten och var den ska utföras utvecklas närmare i följande avsnitt. Ska inredning omfattas av rutavdrag? Enligt utredningens mening behöver man i detta sammanhang göra skillnad mellan å ena sidan möblering och å andra sidan inredning. Utredningen definierar möblering av en bostad som själva genom- förandet av en idé om hur en boendeyta ska användas samt var möb- ler och annat bohag ska placeras. Inredning har däremot en betydligt vidare innebörd och innefattar, enligt utredningens mening, även arbete med att ta fram en skiss, plan eller liknande för hur en bostad ska inredas. Sådana inredningsmoment bör dock inte ingå i möbler- ingstjänsten och således inte heller komma i fråga för rutavdrag. Det innebär att tjänster som t.ex. en inredningsarkitekt utför inte kom- mer att ingå i rutavdraget. Det gäller även hemstajling, som disku- teras mer nedan. Ett motsvarande designarbete avseende en trädgård ger inte heller rätt till rutavdrag. Det rimmar väl med att ett sådant arbete kan antas vara mer specialiserat och kompetenskrävande. Ett inkluderande av sådana tjänster bedöms därför inte ge några positiva sysselsättningseffekter på lång sikt i ekonomin i sin helhet. Vidare bör denna tjänst inte vara ofta återkommande och omfattande inom hushållet, varför inte heller några betydande arbetsutbudseffekter kan förväntas. Det praktiska arbetet med att möblera och flytta bohag inom en bostad bör dock kunna omfattas av rutavdrag även om det ingår som en del i en större och mer omfattande inredningstjänst. En del prak- tiska moment inom ramen för inredning kan ju också omfattas av rotavdrag, såsom målning och tapetsering i småhus eller bostadsrätter. Montering och demontering av bohag ska omfattas av möbleringstjänsten