sou · H8B347d2 · 2020-08-26 00:00:00 — ansvarar för att ett barn, som utsatts för brott, och den- nes närstående får de insatser som de behöver. ska särskilt beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstående är offer för brott. Första stycket motsvarar nuvarande 5 kap. 11 § tredje stycket SoL, men stöd och hjälp har ändrats till insatser (se avsnitt 6.2.1). Detta för att uppnå en mer enhetlig begreppsanvändning i lagen. Av andra stycket, som delvis motsvarar nuvarande 5 kap. 11 § fjärde stycket SoL, framgår att socialnämnden särskilt ska beakta att ett barn som bevittnat våld eller andra övergrepp av eller mot närstå- ende är offer för brott. Jämfört med nuvarande lydelse anges inte längre att socialnämnden ska ansvara för att barnet får det stöd och den hjälp som barnet behöver. Det beror på att nämnden redan har ett sådant uttryckligt ansvar enligt första stycket, varför detta inte behöver upprepas här. Någon ändring i sak avses inte. ska tillgodose det särskilda behov av insatser som kan finnas hos barn och unga sedan –ett mål eller ärende om vårdnad, boende, umgänge eller adoption har avgjorts, –vård och fostran utanför det egna hemmet har upphört, –verkställighet av sluten ungdomsvård enligt lagen (1998:603) om verkställighet av sluten ungdomsvård har upphört. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga och redaktionella ändringar, nuvarande 5 kap. 1 § 9 och 10 SoL. För att uppnå en mer enhetlig begreppsanvändning i lagen har stöd och hjälp ändrats till insatser (se avsnitt 6.2.1). Någon ändring i sak avses inte. Barn och unga som har begått brott ansvarar för att påföljden ungdomstjänst kan verkstäl- las så snart det kan ske. Verkställigheten ska påbörjas senast två måna- der efter det att domen vunnit laga kraft, om inte särskilda skäl talar mot det. ska bestämma det närmare innehållet i en utdömd ungdomstjänst i en arbetsplan och utse en handledare för den unge. ska kontrollera att arbetsplanen följs. Paragrafen motsvarar i huvudsak nuvarande 5 kap. 1 b § SoL. Till skillnad från nuvarande lydelse har dock kommunen ändrats till socialnämnden som ansvarigt organ för att påföljden ungdomstjänst kan verkställas så snart det kan ske (se avsnitt 6.1.2). Vidare har sörja för ändrats till ansvarar för (se avsnitt 6.3). Det sistnämnda i syfte att uppnå en mer enhetlig begreppsanvändning i lagen och någon änd- ring i sak avses inte i denna del. ansvarar för att medling enligt lagen (2002:445) om medling med anledning av brott kan erbjudas när brottet har begåtts av någon som är . Paragrafen motsvarar i huvudsak nuvarande 5 kap. 1 c § SoL. Till skillnad från nuvarande lydelse har dock kommunen ändrats till socialnämnden som ansvarigt organ för att medling kan erbjudas när ett brott har begåtts av någon som är (se avsnitt 6.1.2). Vidare har sörja för ändrats till ansvarar för (se avsnitt 6.3). Det sist- nämnda i syfte att uppnå en mer enhetlig begreppsanvändning i lagen och någon ändring i sak avses inte i denna del. Förbud mot att ta emot andras barn När ett barns bästa kräver det, får socialnämnden förbjuda eller be- gränsa möjligheterna för en person som har sitt hem inom kommunen att i hemmet ta emot andras barn. Ett sådant förbud omfattar inte fall då det med hänsyn till särskilda omständigheter är uppenbart befogat att ett barn tas emot i hemmet. Paragrafen motsvarar nuvarande 5 kap. 2 § SoL. Utredning av barn och ungas behov av skydd och stöd När en anmälan enligt 14 kap. 2 § rör barn eller unga ska socialnämn- den genast göra en bedömning av om barnet eller den unge är i behov av skydd. En sådan bedömning ska dokumenteras. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 1 a § första stycket SoL. När en anmälan enligt 14 kap. 2 § rör barn eller unga ska socialnämn- den, om det inte finns synnerliga skäl, fatta beslut om att inleda eller inte inleda utredning efter det att anmälan har kom- mit in. Ett sådant beslut behöver dock inte fattas om det redan pågår en utredning om det barn eller den unge som anmälan avser. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga och redaktionella änd- ringar, nuvarande 11 kap. 1 a § andra stycket SoL. Jämfört med nu- varande lydelse har ett tillägg gjorts om att paragrafen gäller när en anmälan enligt 14 kap. 2 § rör barn eller unga. Detta följer redan av nuvarande 11 kap. 1 a § SoL men anges här eftersom nuvarande 11 kap. 1 a § SoL har delats upp i två paragrafer. Någon ändring i sak avses inte. En utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd ska bedrivas skyndsamt och vara slutförd senast . Finns det särskilda skäl får socialnämnden besluta att för- länga utredningen . Den som berörs av en sådan utredning ska, om inte särskilda skäl talar mot det, genast underrättas om att en utredning har inletts. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga och redaktionella ändringar, nuvarande 11 kap. 2 § andra och tredje styckena SoL. Vid en sådan utredning som avses i 3 § får socialnämnden, för bedöm- ningen av behovet av insatser, konsultera sakkunniga samt i övrigt ta de kontakter som behövs. Utredningen ska bedrivas så att inte någon onödigt utsätts för skada eller olägenhet. Utredningen ska inte göras mer omfattande än vad som är motiverat av omständigheterna i ärendet. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga och redaktionella änd- ringar, nuvarande 11 kap. 2 § första stycket SoL. Samtal med barn utan vårdnadshavarens samtycke Ett barn får höras utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vård- nadshavaren är närvarande –inför ett beslut om att inleda eller inte inleda utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd, –vid en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd, –vid en utredning på socialnämndens initiativ om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 7 eller 8 § . Barnets vårdnadshavare ska, om inte särskilda skäl talar mot det, genast underrättas om att barnet har hörts. Paragrafen behandlas i avsnitt 19.5.2. Första stycket, som delvis motsvarar nuvarande 11 kap. 10 § tredje stycket SoL, reglerar förutsättningarna för socialnämnden att höra ett barn utan vårdnadshavarens samtycke och utan att vårdnads- havaren är närvarande. Utrymmet för sådana samtal har i förvarande bestämmelse utvidgats till att även gälla inför socialnämndens beslut om att inleda eller inte inleda en utredning av om socialnämnden behöver ingripa till ett barns skydd eller stöd, dvs. under en förhands- bedömning. En förhandsbedömning är inte en mindre utredning, utan en bedömning av om nämnden ska inleda en utredning eller inte, och ska inte vara alltför omfattande. Barnet kan därför bara höras vid något enstaka tillfälle inom ramen för en sådan bedömning. Mot- svarande begränsning gäller inte under en pågående utredning av om socialnämnden behöver ingripa till barnets skydd eller stöd, och inte heller under en pågående utredning om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 7 eller 8 § . Därutöver har vissa språkliga och redaktionella ändringar gjorts, men någon ändring i sak avses inte i det avseendet. Behovet av att höra ett barn under en förhandsbedömning, utan vårdnadshavarens samtycke, måste övervägas i varje enskilt fall. Ofta kan det vara av stor betydelse för barnets bästa att eftersträva sam- tycke från vårdnadshavaren även om samtalet i och för sig får genom- föras utan sådant samtycke. Till exempel kan det vara motiverat att höra ett barn utan vårdnadshavarens samtycke när en anmälan rör sam- spelet mellan barnet och vårdnadshavaren. kan då ha behov av att tala med både barnet och vårdnadshavaren var för sig. Ett annat exempel är när vårdnadshavaren hävdar att barnet inte vill ha stöd och hjälp men inte låter tala med barnet. Någon regel om att vårdnadshavarens inställning ska kontrolleras före samtalet finns inte. Däremot anförs i prop. 2009/10:192 s. 33 att det av nuvarande 1 kap. 1 § och 3 kap. 5 § SoL följer att vårdnads- havaren bör informeras om samtalet innan det genomförs. Av nämnda bestämmelser framgår att verksamhet ska bygga på respekt för människornas självbestämmanderätt och integritet (nu- varande 1 kap. 1 § SoL) och att socialnämndens insatser för den en- skilde ska utformas och genomföras tillsammans med honom eller henne (nuvarande 3 kap. 5 § SoL). Då begreppet insatser i denna lag har en något snävare innebörd än i nuvarande socialtjänstlag kan nu- varande 3 kap. 5 § SoL (nya 13 kap. 1 §) inte längre åberopas till grund för påståendet att vårdnadshavaren bör informeras om samtalet innan det genomförs. Detta eftersom sådan information inte ingår i be- greppet insatser och därmed inte omfattas av nya 13 kap. 1 §. Huvud- principen i verksamhet är dock även fortsättningsvis frivillighet och självbestämmande, varför vårdnadshavaren enbart med stöd av nuvarande 1 kap. 1 § SoL (nya 2 kap. 1 §) bör informeras om samtalet innan det genomförs. Något uttryckligt krav på att vård- nadshavaren ska få sådan information finns dock inte. Såsom fram- går av kommentaren till andra stycket föreskrivs däremot en skyl- dighet att informera vårdnadshavaren efter att barnet har hörts. Hur bör agera för att praktiskt få till stånd ett sam- tal, när vårdnadshavaren motsätter sig detta, måste avgöras utifrån förutsättningarna i varje enskilt fall. Det är inte godtagbart att social- tjänstens handläggare bereder sig tillträde till barnets hem när vård- nadshavaren inte är hemma för att få kontakt med barnet. Det är inte heller godtagbart att handläggaren hämtar ett barn till när barnet är på väg hem från skolan eller ute och leker (jfr prop. 2009/10:192 s. 33 och JO 2006/07 s. 212). kan den enda praktiska möjligheten att genomföra ett samtal vara att ta en kontakt med barnet i skolan. När handläggare kontaktar ett barn i skolan är det emellertid oundvikligt att även andra personer än det berörda barnet får vetskap om det inträffade. Det rör sig i första hand om skolans personal, men även andra elever kan lägga märke till händelsen. Barnets egen reaktion på samtalet kan även den vara svår att dölja, vilket i sin tur riskerar att leda till ytter- ligare uppmärksamhet från omgivningen. Information om barnets kontakter med – uppgifter som typiskt sett är skyd- dade av sekretess – riskerar därmed att bli kända utanför kretsen av de närmaste berörda. Tillsammans med omgivningens reaktioner och det obehag detta kan orsaka barnet riskerar kontakten i skolan att kränka barnets integritet (JO 2016/17 s. 506). Samtal med barnet i skolan får därför inte genomföras slentrianmässigt eller enbart av praktiska skäl, utan måste alltid föregås av en avvägning mellan in- tresset av att tala med barnet och barnets behov av skydd för sin integritet. I detta sammanhang måste en bedömning göras av om behovet av att höra barnet överväger risken för att barnet skadas av den uppmärksamhet som besök i skolan kan medföra. Beroende på barnets ålder och förutsättningar kan det annars vara lämpligt att höra barnet via telefon eller andra digitala kommunika- Ett digitalt möte förutsätter att barnet befinner sig i en trygg miljö där det går att genomföra samtalet. Det förutsätter även att hänsyn tas till integritet, sekretess och säkerhetsfrågor. Vidare bör beaktas att det vid ett digitalt möte kan vara svårt för socialtjäns- tens handläggare att veta om fler personer befinner sig i närheten och tar del av samtalet. Det kan även vara svårt att läsa av barnets reak- tioner. Därutöver måste handläggaren försäkra sig om att det är bar- net som svarar på frågorna, inte någon annan. Av andra stycket, som är nytt, framgår att barnets vårdnadshavare, om inte särskilda skäl talar mot det, genast ska underrättas om att barnet har hörts. Det innebär att barnets vårdnadshavare som huvud- regel ska underrättas i direkt anslutning till att samtalet har genom- förts. Nämnden får avvakta något med att lämna sådan underrättelse om det finns särskilda skäl. Till exempel kan det finnas anledning att avvakta något om det under en förhandsbedömning framkommer uppgifter om hot, våld eller övergrepp som ger nämnden anledning att inleda utredning, som det finns behov av visst rådrum för att tillsammans med barnet planera kontakten med vårdnadshavaren och överväga det eventuella behov av skydd som kan uppstå i och med att informationen om genomfört samtal når vårdnadshavaren (jfr 19 kap. 3 § andra stycket och prop. 2012/13:10 s. 62). Ytterligare ett exempel är om barnet själv framför önskemål om att avvakta med underrättelse till vårdnadshavaren. Barnet kan ha berättat om missförhållanden och uppleva ett stort obehag inför att vårdnadshavaren underrättas. Ett visst rådrum kan därför behövas för att samtala ytterligare med barnet och för att kunna förbereda kontakten med vårdnadshavaren (jfr prop. 2012/13:10 s. 133). 20 kap. Vård av barn och unga utanför det egna hemmet Övergripande principer vid placering av barn När ett barn placeras ska det i första hand övervägas om barnet kan tas emot av någon närstående. Vad som är bäst för barnet ska dock enligt 5 kap. 1 § andra stycket alltid vara avgörande. Av paragrafen, som delvis motsvarar nuvarande 6 kap. 5 § SoL, fram- går att det vid placering av ett barn i första hand ska övervägas om barnet kan tas emot av någon närstående. Vad som är bäst för barnet ska dock enligt 5 kap. 1 § andra stycket alltid vara avgörande. Jäm- fört med nuvarande lydelse har uttrycket anhörig eller annan närstå- ende ändrats till enbart närstående. Begreppet närstående omfattar både personer inom familj- eller släktkretsen och andra personer som den enskilde har en nära relation till. Begreppet närstående omfattar därmed anhöriga (jfr avsnitt 19.7.4) och någon ändring i sak avses inte. Vidare har formuleringen vad som är bäst för barnet ska alltid beaktas ändrats till alltid vara avgörande. Detta i syfte att formuler- ingen ska överensstämma med 5 kap. 1 § andra stycket. Därutöver har vissa språkliga ändringar gjorts. I fråga om den som omfattas av lagen (1994:137) om mottagande av asylsökande m.fl. finns det särskilda bestämmelser om placering av barn i den lagen. Paragrafen motsvarar delvis nuvarande 2 kap. 1 § tredje stycket SoL. Stadigvarande vård och fostran Ett barn får inte utan socialnämndens medgivande eller beslut om vård tas emot för stadigvarande vård och fostran i ett enskilt hem som inte tillhör någon av föräldrarna eller någon annan som har vårdnaden om honom eller henne. får inte lämna medgivande eller fatta beslut om vård utan att förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i hemmet är utredda av socialnämnd. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 6 § första och andra styckena SoL. Tillfällig vård och fostran får inte placera ett barn i ett sådant enskilt hem som vid upprepade tillfällen tar emot barn för tillfällig vård och fostran (jour- hem) om inte förhållandena i det enskilda hemmet och förutsättningarna för vård i det är utredda av socialnämnd. Om det inte finns särskilda skäl får ett barn vårdas i ett jourhem efter det att socialnämnden har avslutat en utredning av om nämnden behöver ingripa till barnets skydd eller stöd. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga och redaktionella änd- ringar, nuvarande 6 kap. 6 § tredje och fjärde styckena SoL. Information och samråd med annan kommun Om ett tilltänkt enskilt hem ligger i en annan kommun ska socialnämn- den, vid medgivande eller beslut om vård enligt 3 eller 4 §, informera och samråda med den kommunen innan den fattar sitt beslut. Om det finns någon i det enskilda hemmet som vistas där efter beslut av en annan kommun, ska nämnden informera och samråda även med den kommunen. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga och redaktionella ändringar, nuvarande 6 kap. 6 a § SoL. Jämfört med nuvarande lydelse anges inte uttryckligen att paragrafen är avgränsad till sådana situationer då socialnämndens prövning gäller ett barn. Detta följer dock av att medgivande eller beslut om vård enligt 3 eller 4 § bara gäller barn och behöver inte upprepas här. Någon ändring i sak avses inte. ska i samband med beslut om placering i ett familjehem ingå avtal med dem som nämnden avser att anlita som familjehem. Nämndens och familjehemmets åtaganden som avser barnets behov av skydd och stöd under placeringen ska framgå av avtalet. Paragrafen motsvarar, med en redaktionell ändring, nuvarande 6 kap. 6 b § SoL. ska tillhandahålla den utbildning som behövs för dem som nämnden avser att anlita för vård av barn i familjehem eller jour- hem. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 6 c § SoL. ska, om det inte är obehövligt, underrätta regionen om att ett barn eller en ung person i åldern 18–, i anslutning till att vård utanför det egna hemmet inleds, ska erbjudas en sådan hälso- undersökning som avses i lagen (2017:209) om hälsoundersökning av barn och unga som vårdas utanför det egna hemmet. Paragrafen motsvarar nuvarande 11 kap. 3 a § SoL. ska i fråga om de barn som vårdas i ett familjehem, jourhem, annat enskilt hem, stödboende eller hem för vård eller boende 1.medverka till att de får god vård och fostran och i övrigt gynn- samma uppväxtförhållanden, 2.arbeta för att de får lämplig utbildning, 3.arbeta för att de får den hälso- och sjukvård som de behöver, 4.arbeta för att de ges möjlighet till kontakt med föräldrar, syskon och andra närstående, och 5.lämna vårdnadshavarna och föräldrarna råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Paragrafen behandlas i avsnitt 19.7.4. Paragrafen, som delvis motsvarar nuvarande 6 kap. 7 § SoL, regle- rar socialnämndens ansvar barn vårdas i familjehem, jourhem, annat enskilt hem, stödboende eller hem för vård eller boende. I andra och tredje punkterna har verka för ändrats till arbeta för (se avsnitt 6.3). Detta för att uppnå en mer enhetlig begreppsan- vändning i lagen. Någon ändring i sak avses inte. I fjärde punkten har en ny bestämmelse förts in som anger att socialnämnden ska arbeta för att barn ges möjlighet till kontakt med föräldrar, syskon och andra närstående. Att barn ges möjlighet till kontakt innebär att det enskilda barnets önskemål och behov av kontakt ska vara styrande. Barnet får alltså inte pressas till kontakt. Med kontakt avses att upp- rätthålla en relation mellan barnet och en förälder, ett syskon eller någon annan närstående. Kontakten kan upprätthållas på olika sätt och bestämmelsen medför inte någon rätt att välja ett visst specifikt sätt, t.ex. fysiska möten. Om avståndet är långt mellan barnet och hans eller hennes närstående kan det exempelvis vara lämpligt med digitala möten. Begreppet föräldrar syftar på barnets biologiska för- äldrar eller adoptivföräldrar, och syskon syftar på hel- och halvsys- kon. Med närstående avses andra personer inom familj- eller släkt- kretsen samt andra personer som barnet har en nära relation till, t.ex. tidigare familjehemsföräldrar eller styvsyskon. Femte punkten mot- svarar nuvarande fjärde punkten. ska i fråga om de barn som vårdas i ett familjehem, jourhem, stödboende eller hem för vård eller boende lämna dem som vårdar sådana barn råd, stöd och annan hjälp som de behöver. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 7 a § SoL. ska noga följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem, stödboende eller hem för vård eller boende främst genom 1.regelbundna personliga besök i det hem där barnet eller den unge vistas, 2.enskilda samtal med barnet eller den unge, 3.samtal med den eller dem som tagit emot barnet eller den unge i sitt hem, och 4.samtal med vårdnadshavarna. ska särskilt uppmärksamma barnets eller den unges hälsa, utveckling, sociala beteende, skolgång samt relationer till föräld- rar, syskon och andra närstående. Paragrafen behandlas i avsnitt 19.7.4. Paragrafen reglerar socialnämndens ansvar att noga följa vården av de barn och unga som vårdas i ett familjehem, jourhem, stöd- boende eller hem för vård eller boende. Första stycket motsvarar nuvarande 6 kap. 7 b § första stycket SoL. I andra stycket, som delvis motsvarar nuvarande 6 kap. 7 b § andra stycket SoL, har ett tillägg gjorts om att socialnämnden sär- skilt ska uppmärksamma barnets eller den unges relationer till föräldrar, syskon och andra närstående. Härigenom markeras vikten av att social- nämnden särskilt uppmärksammar barnets eller den unges relation till dessa personer. Begreppet föräldrar syftar på barnets biologiska föräldrar eller adoptivföräldrar, och syskon syftar på hel- och halv- syskon. Därutöver har nuvarande formulering anhöriga och andra närstående ändrats till enbart närstående. Begreppet närstående om- fattar både personer inom familj- eller släktkretsen och andra personer som den enskilde har en nära relation till. fattar därmed anhöriga och någon ändring i sak avses inte. Till exem- pel kan styvföräldrar och styvsyskon såväl som tidigare familjehems- föräldrar och familjehemssyskon räknas som närstående. När vård ges i ett familjehem, stödboende eller hem för vård eller bo- ende, ska det finnas en av socialnämnden särskilt utsedd socialsekre- terare som ansvarar för kontakterna med barnet eller den unge. Socialsekreteraren ska besöka barnet eller den unge regelbundet i den omfattning som är lämplig utifrån barnets eller den unges behov och önskemål. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 7 c § SoL. Vårdas ett barn med stöd av denna lag i ett annat hem än det egna, ska socialnämnden minst en gång var sjätte månad överväga om vården fortfarande behövs och hur vården bör inriktas och utformas. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 8 § första stycket SoL. När ett barn har varit placerat i samma familjehem från det att placeringen verkställdes, ska socialnämnden särskilt överväga om det finns skäl att ansöka om överflyttning av vårdnaden enligt 6 kap. 8 § . Paragrafen motsvarar, med en språklig ändring, nuvarande 6 kap. 8 § andra stycket SoL. Fortsatt ersättning, råd och stöd efter vårdnadsöverflyttning Om vårdnaden av ett barn har flyttats över till en eller två särskilt för- ordnade vårdnadshavare som barnet tidigare varit familjehemsplacerat hos, får kommunen fortsätta att betala dessa vårdnadshavare skälig ersättning. Vid sådan överflyttning av vårdnaden ska socialnämnden ge särskilt förordnade vårdnadshavare råd och stöd. Råd och stöd ska ges av socialnämnden i den kommun som beslutat om familjehemsplaceringen om särskilt förordnade vårdnadshavare begär det. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 11 § SoL. Ansvaret för att lämna medgivande till stadigvarande vård och fostran enligt 3 § vilar på socialnämnden i den kommun som enligt 27 kap. ska tillgodose vårdnadshavarens behov av insatser. Den nämnd som har lämnat medgivande enligt 3 § fullgör skyldig- heterna enligt 9 §. Paragrafen motsvarar, med vissa språkliga och redaktionella änd- ringar, nuvarande 6 kap. 9 § SoL. För att uppnå en mer enhetlig begreppsanvändning har stöd och hjälp ändrats till insatser (se av- snitt 6.2.1). Någon ändring i sak avses inte. Förbud mot förmedling av barn Enskilda personer eller sammanslutningar får inte bedriva verksamhet som syftar till att förmedla barn till hem som avses i 3 och 4 §§. Paragrafen motsvarar nuvarande 6 kap. 10 § SoL. Uppföljning av ett barns situation får besluta om uppföljning av ett barns situation när en utredning som gäller barnets behov av skydd eller stöd avslutats utan beslut om insats. En sådan uppföljning får ske om barnet, utan att förhållanden som avses i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga föreligger, bedöms vara i särskilt behov av nämndens skydd eller stöd men samtycke till sådan åtgärd saknas. Paragrafen motsvarar, med vissa redaktionella ändringar, nuvarande 11 kap. 4 a § SoL. får besluta om uppföljning av ett barns situation efter det att en placering i ett familjehem eller i ett hem för vård eller boende har upphört. En sådan uppföljning får ske om barnet, utan att förhållanden som avses i lagen (1990:52) med särskilda bestämmelser om vård av unga föreligger, bedöms vara i särskilt behov av nämndens skydd eller stöd men samtycke till sådan åtgärd saknas. Paragrafen motsvarar, med vissa redaktionella ändringar, nuvarande 11 kap. 4 b § SoL.